title: Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Ungarns nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Ungarns konvergensprogram for 2012-2015

text:
               24.7.2012

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 219/40

         RÅDETS HENSTILLING
   af 10. juli 2012
   om Ungarns nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Ungarns konvergensprogram for 2012-2015
   2012/C 219/12
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,
   som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Ungarns nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Ungarns opdaterede konvergensprogram for 2011-2014.

               (4)

               Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Ungarn blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

               (5)

               Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

               (6)

               Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

               (7)

               Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

               (8)

               Den 29. februar 2012 udvekslede Europa-Parlamentet og Ungarn synspunkter i henhold til artikel 2-ab, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97.

               (9)

               Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

               (10)

               Den 23. april 2012 forelagde Ungarn sit konvergensprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. I en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 har Kommissionen også vurderet, om Ungarn er påvirket af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse, at Ungarn befinder sig i en situation med eksterne og interne ubalancer, der dog ikke er uforholdsmæssigt store.

               (11)

               Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er noget optimistisk. De ungarske myndigheders vækstprognoser for 2012 og 2013 er ca. et halvt procentpoint højere end i Kommissionen tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 som følge af de mere optimistiske officielle formodninger om den interne efterspørgsel, især i 2013. Den budgetstrategi, der er skitseret i konvergensprogrammet, har til formål at sikre en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden udgangen af 2012, som er den frist, Rådet har sat i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud fra 13. marts 2012. De officielle underskudsmål og de planlagte finanspolitiske tiltag er i overensstemmelse med nævnte henstilling. Konvergensprogrammet bekræfter den forrige mellemfristede budgetmålsætning på 1,5 % af BNP, som ifølge planen realiseres i 2013. Den mellemfristede budgetmålsætning afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. Baseret på den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5) vil der ikke i 2013 blive gjort tilstrækkelige fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i forhold til vurderingen i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012, som tager hensyn til de risici i forbindelse med gennemførelsen, der er forbundet med bestemte besparelsesforanstaltninger og et mindre optimistisk makroøkonomisk scenarie.
               Vækstraten for de offentlige udgifter efter indregning af de diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden er på linje med benchmarket for udgifter i stabilitets- og vækstpagten i 2013, men ikke i 2014 og 2015. Ifølge regeringens planer reduceres den offentlige gæld kontinuerligt gennem hele programperioden til under 73 % af BNP i 2015, men den vil fortsat ligge over referenceværdien på 60 % af BNP. Med hensyn til benchmarket for gældsreduktion vil Ungarn være i en overgangsperiode i 2013-2014, og konvergensprogrammet skulle så sikre tilstrækkelige fremskridt til, at benchmarket nås. Ifølge konvergensprogrammet vil benchmarket for gældsreduktion blive nået i slutningen af overgangsperioden, i 2015, og det vil derved bidrage til at reducere den akkumulerede eksterne og interne gældsætning.

               (12)

               Der er blevet vedtaget nye bestemmelser vedrørende gennemførelsen af de forfatningsmæssige rammer for den finanspolitiske styring, men visse dele heraf er stadig svage. Den mellemfristede budgetplanlægning er kun vejledende, det finansielle råds ressourcer svarer ikke til dets nyligt tildelte stærke vetoret, og budgetoplysningernes tilgængelighed er fortsat utilstrækkelig. En styrkelse af den mellemfristede budgetplanlægnings omfang og en udvidelse af det finansielle råds kompetencer vil bidrage til at sikre, at de nye forfatningsmæssige rammer for den finanspolitiske styring virker efter hensigten.

               (13)

               Politikforanstaltninger med henblik på at afbøde skattereformens virkninger for lavindkomstgrupper (stigning i mindsteløn, løntilskudsordning) har ikke bidraget til øget beskæftigelse, mens foranstaltninger med henblik på at øge antallet af kvinder på arbejdsmarkedet er et lille skridt i den rigtige retning. Det vil bidrage til en øget erhvervsfrekvens, hvis skatten på arbejde gøres mere beskæftigelsesvenlig og foranstaltningerne med henblik på at øge antallet af kvinder på arbejdsmarkedet styrkes, især ved at udbygge børnepasnings- og førskolefaciliteter.

               (14)

               Den offentlige arbejdsformidling er blevet omorganiseret, hvilket har ført til en samlet nedskæring, der peger i modsatte retning af anbefalingerne fra 2011. Inden for den aktive arbejdsmarkedspolitik fremstår visse foranstaltninger, der har til formål at levere skræddersyede tjenester til vanskeligt stillede grupper, f.eks. i forbindelse med Den Europæiske Social Fonds (ESF) programmer, både troværdige og relevante. Derimod er det usandsynligt, at andre foranstaltninger rettet mod vanskeligt stillede grupper (f.eks. offentlige arbejder) effektivt vil kunne forbedre positionen for deltagerne på jobmarkedet. Der bør for alvor sættes ind for at styrke kapaciteten i den offentlige arbejdsformidling straks, samtidig med at der opretholdes den rigtige finansieringsbalance mellem offentlige arbejder og andre aktive arbejdsmarkedspolitikker, med henblik på at bidrage til at forbedre arbejdsmarkedets funktion og øge erhvervsfrekvensen. En forøgelse af vækstpotentialet via strukturelle reformer på arbejdsmarkedet vil også være vigtig med henblik på en vedvarende reduktion af sårbarheder i forbindelse med den store eksterne og interne gæld. Derudover er den nationale strategi for social inklusion (af romaer) ikke blevet integreret i andre politikker.

               (15)

               Foranstaltningerne med henblik på at forbedre erhvervsmiljøet trækker samlet set i den rigtige retning, men der er i høj grad plads til yderligere fremskridt. Indsatsen for at forbedre adgangen til finansiering uden for banksektoren udvikler sig også i den rigtige retning, men der mangler fortsat en samlet vurdering af politikkerne for små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Ungarn rangerer meget lavt, når det gælder indikatorer, der måler gennemsigtighed og kvalitet i den offentlige administration, hvor fremskridt også vil kunne bidrage til øget stabiliteten i det institutionelle og politiske miljø. Dette vil så kunne forbedre betingelserne for direkte udenlandske investeringer og understøtte reduktionen af den betydelige ubalance i den internationale nettoinvesteringsstilling: det var især andelen af geninvesterede overskud, der faldt dramatisk i 2009 og 2010, delvist på grund af krisen, men også som et resultat af en række kontroversielle og uforudsigelige ændringer i det politiske og finanspolitiske miljø og i det juridiske og institutionelle system. Den nye tendens inden for offentlig finansiering af forskning og innovation (siden midten af 2010) er ikke på linje med Kommissionens årlige vækstundersøgelses prioritering af differentieret, vækstfremmende finanspolitisk konsolidering fra 2012.

               (16)

               Regeringen har gennemført et reformprogram for højere uddannelser, som har medført ændringer i strukturen og finansieringen heraf. Samtidig risikerer dele af den nye lovgivning om skoleuddannelse at øge antallet af unge, der forlader skolen for tidligt, og opsplitningen i det ungarske skolesystem. Livslang læring er en lige så vigtig problemstilling, som ikke er tilstrækkeligt håndteret. Forbedringen af uddannelser på alle niveauer er vigtig for at gøre den ungarske arbejdsstyrke mere konkurrencedygtig.

               (17)

               Manglen på fremskridt med hensyn til omstrukturering af de offentlige transportsystemer har været en vigtig årsag til skred i budgettet de seneste år. Hovedparten af de offentlige transportvirksomheders rullende materiel har nået dets maksimale udnyttelseskapacitet. En udvidelse af det grænseoverskridende elektricitetsnetværkskapacitet kan muliggøre en potentiel stigning i handlen med nabolandene. Den nationale energimyndighed er ikke bemyndiget til selvstændigt at organisere sine strukturer og har ikke eneret til at fastsætte nettariffer, herunder det tilladte udbytte for netværksoperatørerne. Regulerede priser bør kun komme sårbare kunder til gode.

               (18)

               Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Ungarns økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram og har fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Ungarn, men også til, i hvor høj grad de overholder EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor.

               (19)

               På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået konvergensprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (20)

               På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og konvergensprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 1, 3, 4 og 5 nedenfor,

         HENSTILLER, at Ungarn i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1)

               korrigere det uforholdsmæssigt store underskud på en holdbar måde inden udgangen af 2012 ved at gennemføre budgettet for 2012 og de konsolideringsforanstaltninger, som er blevet godkendt efterfølgende, samtidig med at afhængigheden af engangsforanstaltninger mindskes. Efterfølgende specificere alle de strukturelle foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, og gøre tilstrækkelige fremskridt hen imod den mellemfristede budgetmålsætning, herunder at overholde benchmarket for udgifter, og sikre tilstrækkelige fremskridt vedrørende overholdelse af benchmarket for gældsreduktion. Bringe den offentlige gældskvote ind på en stabil nedadgående kurs for også at bidrage til at mindske de makroøkonomiske ubalancer

               2)

               revidere kardinalloven om økonomisk stabilitet ved at sætte de nye numeriske regler ind i en bindende mellemfristet budgetmæssig ramme. Fortsætte udvidelsen af det finansielle råds kompetencer med henblik på at øge gennemsigtigheden i de offentlige finanser

               3)

               gøre beskatningen af arbejde mere beskæftigelsesvenlig ved at dæmpe virkningen af beskatningsændringerne i 2011 og 2012 for lavindkomstgrupperne på en bæredygtig og budgetneutral måde, f.eks. ved at omlægge dele af beskatningen til energiskatter og periodisk skat på fast ejendom. Styrke foranstaltningerne med henblik på at få kvinder ud på arbejdsmarkedet ved hjælp af en udbygning af børnepasnings- og førskolefaciliteter

               4)

               styrke den offentlige arbejdsformidlings kapacitet med henblik på at øge kvaliteten og effektiviteten af uddannelse, jobsøgningsbistand og individualiserede tjenester, særligt med hensyn til vanskeligt stillede grupper. Styrke aktiveringselementet i de offentlige arbejdsprogrammer gennem effektiv uddannelse og jobsøgningsbistand. Gennemføre den nationale strategi for social inklusion (af romaer) og integrere den i andre politikker

               5)

               gennemføre foranstaltninger med det formål at mindske de administrative byrder. Sikre, at de offentlige indkøb og lovgivningsprocessen understøtter fri konkurrence på markedet og sikrer stabile reguleringsmæssige rammer og et erhvervsvenligt miljø for finansielle og ikke-finansielle virksomheder, herunder udenlandske direkte investorer. Reducere omkostningerne i forbindelse med overholdelse af skattelovgivningen og skabe stabile og retsbaserede rammer uden forvridning inden for selskabsbeskatning. Fjerne de uberettigede restriktioner med hensyn til etablering af store detailbutiksarealer. Etablere målrettede incitamentsordninger inden for den nye innovationsstrategi, som kan understøtte innovative små og mellemstore virksomheder

               6)

               forberede og gennemføre en national strategi for bekæmpelse af skolefrafald ved at sikre tilstrækkelig finansiering. Sikres, at gennemførelsen af reformen af de højere uddannelser forbedrer adgangen til uddannelse for vanskeligt stillede grupper

               7)

               reformere det offentlige transportsystem for at gøre det mere omkostningseffektivt. Udvide elektricitetsnetværkets grænseoverskridende kapacitet, sikre den nationale energimyndigheds uafhængighed og afskaffe de regulerede energipriser gradvist.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

            På Rådets vegne

         V. SHIARLY

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Opretholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

      (4)  EUT C 209 af 15.7.2011, s. 10.

      (5)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.

      (6)  I henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.


Vigtig juridisk meddelelse

|

52005PC0217

Kommissionens Henstilling om medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheders uafhængighed, integritet og ansvarlighed  /* KOM/2005/0217 endelig udg. */

	[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |Bruxelles, den 25.5.2005KOM(2005) 217 endeligMEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDETom medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheders uafhængighed, integritet og ansvarlighedKOMMISSIONENS HENSTILLINGom medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheders uafhængighed, integritet og ansvarlighedMEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDETom medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheders uafhængighed, integritet og ansvarlighedIndledningDen 22. december 2004 vedtog Kommissionen en meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet med titlen "En europæisk strategi for styring af budgetstatistikker". Meddelelsen indeholder en sammenhængende strategi, som skal gøre det muligt for Kommissionen at forbedre EU's styring af budgetstatistikker ved en indsats på følgende tre områder: en udbygning af de retlige rammer, en forbedring af handlemulighederne for de relevante tjenestegrene i Kommissionen og indførelsen af europæiske standarder for medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmydigheders uafhængighed. Den 17. februar 2005 hilste Rådet (økonomi og finans) denne overordnede strategi velkommen og i særdeleshed det allerede igangværende arbejde med en kodeks for europæiske standarder for statistikmyndigheder.Til gennemførelse af denne strategi fremlagde Kommissionen et forslag til en rådsforordning om ændring af forordning (EF) nr. 3605/93 for så vidt angår kvaliteten af statistiske data til brug ved proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud[1]. Forslaget blev vedtaget af Kommissionen den 2. marts 2005 og behandles i øjeblikket af den lovgivende myndighed. Forslaget styrker og præciserer Eurostats rolle som statistikmyndighed i forbindelse med statistikker, som har relation til proceduren vedrørende uforholdsmæssigt store underskud. De praktiske retningslinjer for gennemførelse af forordningen og især for gennemførelse af de tilbundsgående kontrolbesøg vil blive fastlagt efter forordningens vedtagelse.I forbindelse med forbedringen af Kommissionens handlemuligheder og ud over den øgede mobilisering af den eksisterende ekspertise, som er foreskrevet i forordningsforslaget, har Kommissionen allerede truffet en række foranstaltninger. Eksempelvis er der i Eurostat blevet oprettet et nyt kontor, som specifikt beskæftiger sig med at validere nationalregnskaber og budgetter. Hertil kommer, at Eurostat har foretaget en intern personaleomstrukturering for at kunne øge indsatsen i arbejdet med validering af nationalregnskaber og budgetter.Denne meddelelse om medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheders uafhængighed, integritet og ansvarlighed, herunder også den medfølgende henstilling fra Kommissionen, svarer til det tredje indsatsområde i den af Kommissionen bebudede strategi. Den imødekommer den opfordring, Rådet sendte den 2. juni 2004 til Kommissionen om inden juni 2005 at fremsætte et forslag om fastsættelse af europæiske minimumsstandarder, og også Rådets opfordring af 17. februar 2005 om at øge Eurostats uafhængighed i udførelsen af dets opgaver. Begge aspekter har således relation til udarbejdelsen af statistikker til støtte for Fællesskabets politikker.Som helhed betragtet fungerer det europæiske statistiske system effektivt og tilfredsstillende og opfylder i stort omfang kravene til uafhængighed, integritet og ansvarlighed. Den omfattende mængde og de mange forskellige statistikker, som udarbejdes og formidles af medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheder inden for det statistiske system, og som går langt videre end det budgetmæssige område, opfylder de strenge krav til kvalitet og pålidelighed.Der gøres i denne meddelelse rede for adfærdskodeksen for europæiske statistikker, og da kodeksen er et selvregulerende instrument med standarder for medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheders uafhængighed, giver den en yderligere garanti for et velfungerende europæisk statistisk system og pålidelige statistikker af høj kvalitet. Meddelelsen indeholder også forslag om kontrol med anvendelsen af kodeksen og betragtninger om, hvorvidt det vil være hensigtsmæssigt at have et effektivt eksternt rådgivende organ for det europæiske statistiske system. Endvidere beskæftiger den sig med behovet for at fastsætte prioriterede statistiske mål, navnlig med henblik på at reducere regelbyrden for de statistiske respondenter, og der opstilles en række vejledende principper for tilpasningen af de prioriterede mål. Endelig indeholder den en henstilling om kodeksen med det formål i kraft af kodeksens politiske godkendelse at fremme den både i medlemsstaterne og i Kommissionen.MEDLEMSSTATERNES OG FÆLLESSKABETS STATISTIKMYNDIGHEDERS UAFHÆNGIGHED, INTEGRITET OG ANSVARLIGHEDBaggrunden for adfærdskodeksen og formålet med denKodeksen er et selvregulerende instrument, eftersom den er blevet udarbejdet og godkendt af de vigtigste leverandører af europæiske statistikker, nemlig de nationale statistiske kontorer. Et første udkast til principperne blev således drøftet med medlemsstaterne i Udvalget for det Statistiske Program den 17. november 2004. Senere nedsatte udvalget en arbejdsgruppe, der fik til opgave at udarbejde et endeligt forslag til en kodeks, som udvalget enstemmigt vedtog den 24. februar 2005, hvilket er et udtryk for, at udvalget betragter kodeksen som et selvregulerende instrument.Adfærdskodeksen bygger på 15 principper, som skal anvendes i forbindelse med produktionen af fællesskabsstatistikker. Formålet med kodeksen er dels at øge tilliden til statistikmyndighederne ved at foreslå visse institutionelle og organisatoriske ordninger, dels at forbedre kvaliteten af de statistikker, de udarbejder og formidler, ved at fremme en sammenhængende anvendelse af de bedste internationale statistiske principper, metoder og fremgangsmåder blandt alle, der udarbejder officielle statistikker i Europa.Kodeksen udgør i det væsentligste svaret på Rådets opfordring af 2. juni 2004 og går i visse henseender videre end de krævede minimumsstandarder. Medlemsstaterne bør derfor opfordres til at anerkende betydningen af adfærdskodeksen og træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de relevante myndigheder anvender den korrekt, og udbrede kendskabet til den blandt brugere og leverandører af data. Kommissionen vil også sikre sig, at Eurostat overholder disse principper. Endelig foreslås der i dette dokument foranstaltninger til at overvåge og kontrollere anvendelsen af kodeksens standarder.Kodeksens dækningsområdeKodeksen omhandler primært udarbejdelsen af officielle statistikker inden for det europæiske statistiske system. Det europæiske statistiske system er partnerskabet mellem Eurostat, de nationale statistiske kontorer og andre nationale statistiske organer, som i de enkelte medlemsstater er ansvarlige for udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker, der er nødvendige, for at Den Europæiske Union kan udøve sin virksomhed. Kodeksen gælder for de statistikker, som er omhandlet i Rådets forordning om EF-statistikker[2], der udarbejdes og formidles af de nationale statistikmyndigheder og Fællesskabets statistikmyndighed (Eurostat) i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 285, stk. 2. Det er vigtigt at understrege, at kodeksen dækker hele spektret af statistikker, der udarbejdes på EU-niveau, og således går langt videre end økonomisk statistik og budgetstatistik.Det bør imidlertid erindres, at en række andre institutioner og organer uden for det statistiske system producerer officielle statistikker på europæisk plan. Eksempelvis producerer Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) en bred vifte af europæiske statistikker på det økonomiske og monetære område. Bistået af de nationale centralbanker indsamler Den Europæiske Centralbank (ECB) enten fra de kompetente nationale myndigheder eller direkte fra økonomiske beslutningstagere de statistiske data, som er nødvendige for udførelsen af ESCB's opgaver. ECB's indsamling af statistiske data er reguleret af en specifik rådsforordning herom[3].Kodeksens standarder er tænkt som en inspirationskilde for alle institutioner og organer, der producerer officielle statistikker, også selv om de ikke indgår i det europæiske statistiske system, men de påvirker ikke de regler, som gælder for disse institutioner eller organer. Selv om kodeksens titel dækker det brede spektrum af "europæiske statistikker", der defineres som EF-statistikker i det gældende lovgrundlag, er det et udtryk for ambitionen om, at standarderne skal gælde for hele Europa.Kodeksens principperKodeksen er baseret på 15 principper. Disse principper afspejler i stort omfang de gældende internationale standarder som de grundlæggende principper for officiel statistik, der blev vedtaget af FN's Statistiske Kommission på dens ekstraordinære møde den 11.-15. april 1994.Principperne er samlet i tre afsnit, som omhandler de institutionelle rammer, de statistiske fremgangsmåder og produkter. Der indgår også en ordning med peer-undersøgelser baseret på indikatorer.UafhængighedInden for den statistiske sektor har uafhængighed først og fremmest en funktionel dimension. Det vil sige, at princippet vedrører den måde, hvorpå statistikmyndighederne fungerer eller arbejder i forbindelse med produktionen og formidlingen af statistikker.Princippet om videnskabelig uafhængighed er nedfældet i traktaten (artikel 285, stk. 2) og refererer til uafhængighed i udarbejdelsen af statistikker. I henhold til artikel 10 i Rådets forordning (EF) nr. 322/97 vil upartiskhed sige, at " EF-statistikker udarbejdes på et objektivt og uafhængigt grundlag, og uden at der modtages instrukser fra politisk hold eller fra interessegrupper, særligt i forbindelse med fastlæggelsen af, hvilke teknikker, definitioner og metodologier der er bedst egnede til at opfylde de fastlagte formål" (…)".I kodeksen udbygges uafhængighedsprincippet, idet begrebet faglig uafhængighed indføres. I kodeksen defineres princippet om faglig uafhængighed på følgende måde: " statistikmyndigheders faglige uafhængighed af andre politiske, regulerende eller administrative myndigheder og organer og af aktører fra den private sektor sikrer europæiske statistikkers troværdighed" . De indikatorer, som lægges til grund for kontrollen med anvendelsen af princippet, der også gælder for Eurostat, omfatter (i) fastsættelse ved lov af de elementer, der indgår i uafhængighed, (ii) den status og det funktionelle ansvar, som statistikmyndighedernes ledere har, herunder beslutninger om statistiske metoder, standarder og procedurer, (iii) beslutninger om indholdet af statistiske publikationer og om tidspunktet for offentliggørelse heraf og (iv) offentliggørelse af statistiske arbejdsprogrammer.Den gældende lovgivning opfylder kravet om videnskabelig uafhængighed, dvs. de funktionelle krav til produktion af statistikker af høj kvalitet. Kodeksens udvidelse af uafhængighedsprincippet til at omfatte faglig uafhængighed er en yderligere styrkelse af den generelle uafhængighed, uden at dette strider mod de forskellige og ofte divergerende lovgivninger og administrative bestemmelser i medlemsstaterne, som er et udtryk for deres forskellige politiske og kulturelle traditioner. Den forøgede uafhængighed forventes også at øge offentlighedens tillid til officielle statistikker.Integritet og ansvarlighedIntegritet og ansvarlighed er grundlæggende horisontale begreber. Der er ikke tale om specifikke statistiske principper, som er eksplicit omhandlet i kodeksen. Integritet rummer imidlertid også underliggende begreber som lovlighed, legitimitet, berettigelse og rimelighed. Integritet og ansvarlighed hos både medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheder styrkes af de overvågningsmekanismer, som kodeksen foreskriver, og som medfører øget gennemsigtighed.Kodeksen indeholder overvågningsindikatorer for hvert enkelt princip. Disse indikatorer består f.eks. i, at lederne af statistikmyndighederne er eneansvarlige for udarbejdelsen af statistikkerne og den anvendte metodologi (jf. faglig uafhængighed – princip 1). Bistand fra eksterne eksperter til at gennemgå de vigtigste statistiske produktioner (jf. princip 4), undersøgelser af brugertilfredshed (jf. princip 11) og nødvendigheden af at tilgodese brugernes behov (jf. princip 13) er yderligere elementer, som indgår i integritet og ansvarlighed. Desuden vil integriteten og ansvarligheden blive styrket ved peer-undersøgelser, som skal indgå i overvågningsforanstaltningerne.Kodeksens anvendelse og overvågningen herafKommissionen har vedtaget en henstilling for at øge kodeksens virkning i kraft af dens egenskab af selvregulerende instrument. For at afpasse denne godkendelse efter kravet til ansvarlighed vil Kommissionen føre kontrol med, at det europæiske statistiske system overholder kodeksen. Kommissionen etablerer et rapporteringssystem baseret på oplysninger fra medlemsstaterne. Med henblik herpå vil Kommissionen koordinere udviklingen af passende instrumenter, benchmarkingforanstaltninger og peer-undersøgelser baseret på indikatorer uden at krænke proportionalitetsprincippet.Kontrollen med kodeksens anvendelse skal ske gradvist over en treårig periode. I løbet af kodeksens første anvendelsesår skal både medlemsstaterne og Eurostat udarbejde selvevalueringsrapporter. Disse rapporter vil blive forelagt for Udvalget for det Statistiske Program. Desuden vil medlemsstaterne blive opfordret til at udvikle metoder og eksempler på bedste praksis, som vil blive integreret i de efterfølgende faser. I løbet af det andet anvendelsesår vil der blive udarbejdet mere strukturerede foreløbige selvevalueringsrapporter efter mere specifikke retningslinjer opstillet af Eurostat og Udvalget for det Statistiske Program på grundlag af erfaringerne fra det første år. Endelig udarbejder medlemsstaterne og Eurostat endelige selvevalueringsrapporter i løbet af kodeksens tredje anvendelsesår. Disse rapporter udarbejdes i et mere generelt format og vil blive suppleret med resultater af peer-undersøgelser foretaget med bistand fra en taskforce sammensat af repræsentanter for de nationale statistiske kontorer og eventuelt et eksternt rådgivende organ (jf. punkt 2.5 nedenfor). Afslutningsvis vil de blive forelagt for Udvalget for det Statistiske Program og eventuelt det eksterne rådgivende organ og herefter offentliggjort. En statistikmyndigheds leder har ansvaret for de rapporter, som den pågældende statistikmyndighed fremlægger.Kommissionen udarbejder med udgangspunkt i resultatet af selvevalueringen og peer-undersøgelsen en rapport om henholdsvis medlemsstaternes og Eurostats anvendelse af kodeksen. Tre år efter henstillingens vedtagelse og efter at have hørt Udvalget for det Statistiske Program og eventuelt det eksterne rådgivende organ (jf. pkt. 2.5 nedenfor) forelægger Kommissionen en rapport om kodeksens anvendelse for Europa-Parlamentet og Rådet og fremsætter om nødvendigt relevante forslag.Nødvendigheden af aktiv bistand fra et eksternt rådgivende organ for at styrke det europæiske statistiske systems uafhængighed, integritet og ansvarlighedI betragtning af det europæiske statistiske systems øgede styring i overensstemmelse med principperne i adfærdskodeksen og denne meddelelse vil det være hensigtsmæssigt at oprette et eksternt rådgivende organ. Et sådant organ vil kunne forbedre troværdigheden af bestræbelserne på at styrke de nationale statistiske kontorers, Eurostats og det statistiske systems uafhængighed, integritet og ansvarlighed i udførelsen af deres opgaver, og hvad angår fællesskabsstatistikker som krævet af Økofin-Rådet.Dette organ vil især kunne yde værdifuld bistand til Kommissionen ved udøvelsen af det mandat, den pålægges ved traktaten til at føre kontrol med overholdelsen af de fundamentale statistiske principper, der er fastsat i EF-traktatens artikel 285, stk. 2, og også indeholdt i adfærdskodeksen. Organet kunne således få til opgave at føre tilsyn med, hvordan kodeksen anvendes i det europæiske statistiske system som helhed og rådgive om prioriteringen af statistiske mål, der er i overensstemmelse med principperne i pkt. 2.6 nedenfor.Det eksterne rådgivende organ bør være sammensat af højtstående personer. Organets størrelse bør begrænses til et antal medlemmer, som garanterer et funktionsdygtigt og effektivt organ. En del af medlemmerne udpeges af Rådet blandt personer, som har solide kvalifikationer eller interesser inden for statistik, og som repræsenterer det civile samfund (f.eks. videnskabelige kredse, erhvervsorganisationer, fagforeninger mv.), idet der tages højde for, at de forskellige statistiske områder er tilstrækkelig dækket. Øvrige medlemmer vil være fra EU-institutioner og -organer (Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank, Udvalget for det Statistiske Program) og udpeges direkte af dem. Formanden skal være en højt kvalificeret og estimeret person.På nuværende tidspunkt er der et udvalg, Det Europæiske Rådgivende Udvalg for Statistisk Information på det Økonomiske og Sociale Område (CEIES)[4], som i det mindste delvist udfylder denne rolle[5]. Udvalget blev nedsat for at tilgodese brugernes interesser, således at der tages hensyn til brugernes behov og dataleverandørernes omkostninger. Dette organ har vist sig at være værdifuldt, men det vil eventuelt blive nødvendigt at revidere dets rolle, mandat, sammensætning og procedurer[6] for at kunne bidrage optimalt til opfyldelse af målsætningerne for det europæiske statistiske system.Et omdannet CEIES vil kunne udfylde den rolle, som er tiltænkt det eksterne rådgivende organ. I tilfælde heraf ville det være nødvendigt at udvide dets nuværende opgaver og ansvarsområder, herunder også afgivelse af udtalelse om de statistiske arbejdsprogrammer. Kommissionen er parat til at overveje en reform af CEIES i overensstemmelse hermed.Principper for tilpasning af de prioriterede statistiske målUdarbejdelse af statistikker af høj kvalitet og pålidelighed forudsætter, at datakravene tilpasses de ressourcer, der stilles til rådighed for statistikmyndighederne, og den byrde, der pålægges respondenterne. I henhold til kodeksens princip 9 bør statistikmyndighederne fastsætte mål for gradvis reducering af respondentbyrden. Der er angivet en række indikatorer for at sikre, at indberetningsbyrden ikke bliver for stor for respondenterne. Herunder kan især nævnes anvendelse af bedste skøn og tilnærmede værdier, adgang til administrative kilder eller fælles benyttelse af data inden for en statistikmyndighed.Frigørelse af kapacitet vil således give statistikmyndighederne mulighed for at koncentrere sig om de statistikopgaver, som er klart defineret som prioriterede. Økofin-Rådet konkluderede således i februar 2005: "De nationale statistiske kontorers kapacitet til at overholde høje statistiske standarder afhænger primært af evnen til at prioritere den byrde, som EU's statistiske krav betyder for myndighederne. En prioritering i den forbindelse skal også bidrage til at reducere den byrde, lovgivningen pålægger de oplysningspligtige. Derfor og i overensstemmelse med Økofin-Rådets konklusioner af 2. juni 2004 ser ministrene frem til i juni 2005 at drøfte forslag fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg (EFC) om nyovervejelse af de statistiske prioriteter."En prioritering kan også resultere i en forenklet lovgivning. I denne forbindelse mindes der om, at Rådet (konkurrenceevne) på grundlag af medlemsstaternes forslag til EU-lovgivning, som med fordel vil kunne forenkles, i november 2004 kunne indkredse 15 prioriterede områder til forenkling.Samtidig bør den statistiske prioritering ikke forhindre Kommissionen i at foreslå statistiske tiltag, som er nødvendige for at udføre de fællesskabsopgaver, som er omhandlet i traktaten. I denne forbindelse mener Kommissionen, at der kan anvendes en række generelle principper til en nøjagtig fastlæggelse af "positive" og "negative" prioriteringer i de statistiske programmer.Den første kategori af principper vedrører brugernes behov. De europæiske statistikkers nytteværdi måles hovedsagelig ud fra deres relevans for politikudformningen på europæisk plan. Rene nationale behov kan ikke være en begrundelse for at fortsætte med statistikker på europæisk plan.Den anden kategori af principper vedrører omkostningerne. Spørgsmålet om de omkostninger, der er forbundet med statistiske aktiviteter, er meget komplekst, og forslag bør behandles grundigt. I de fleste tilfælde påhviler gennemførelsesbyrden medlemsstaterne.Den tredje kategori vedrører specifikke spørgsmål. Ved tilpasningen bør der foretages en afvejning mellem aktualitet og kvalitet. Data, der leveres med korte intervaller, indberettes hovedopdelte, mens data med detaljerede opdelinger leveres med længere intervaller. Ved fastsættelsen af prioriterede mål vil det også være muligt at undersøge, om effektiviteten kan øges ved at fokusere mere på europæiske aggregater eller i forbindelse med data, som anses for mindre vigtige, og som ikke vedrører budgetovervågning, ved at differentiere medlemsstaternes indberetningspligt efter deres vægtning i aggregatet.HENSTILLINGENHvorfor en henstilling?I meddelelsen af december 2004 om en europæisk strategi for styring af budgetstatistikker anførtes det, at man ville undersøge de forskellige retsakter, som kan anvendes til fastsættelse af minimumsstandarder for statistikmyndighedernes institutionelle rammer. Af denne undersøgelse, som også afslørede en lang række varianter af institutionelle konstruktioner for statistikmyndighederne i medlemsstaterne, fremgår det, at det ikke på nuværende tidspunkt vil være hensigtsmæssigt at foreslå en bindende retsakt. Derfor og i betragtning af statistikmyndighedernes vedtagelse af en kodeks som et selvregulerende instrument finder Kommissionen, at en henstilling på nuværende tidspunkt er et passende og forholdsmæssigt instrument.Dette udelukker dog ikke muligheden for at overveje andre instrumenter i fremtiden. På grundlag af de opnåede resultater og erhvervede erfaringer i forbindelse med anvendelsen af kodeksen vil Kommissionen eventuelt på et senere tidspunkt fremsætte et forslag til en bindende retsakt, f.eks. et direktiv.Formålet med henstillingenHenstillingen har to formål. For det første henstilles det til medlemsstaterne at anerkende betydningen af adfærdskodeksen og træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de relevante myndigheder anvender den korrekt, og at udbrede kendskabet til den blandt brugere og leverandører af data. For det andet vil Kommissionen træffe egnede foranstaltninger, navnlig til at kontrollere overholdelsen af kodeksen inden for det europæiske statistiske system.Desuden har Kommissionen til hensigt at træffe lignende foranstaltninger inden for sit eget kompetenceområde og styrke Eurostats uafhængighed i udførelsen af dets opgaver. Dette skal sikres ved, at Eurostat i egenskab af Fællesskabets statistikmyndighed overholder kodeksens standarder. Eurostats uafhængighed i udførelsen af dets opgaver er allerede formelt fastlagt. Formålet med Kommissionens afgørelse af 21. april 1997 om Eurostats rolle ved udarbejdelse af EF-statistikker[7] var at gennemføre ovennævnte rådsforordning (EF) nr. 322/97 (den såkaldte "statistiklov") i Kommissionens interne organisation. Denne afgørelse definerer den rolle og det ansvar, der påhviler Eurostat som Fællesskabets statistikmyndighed, og især Eurostats tekniske autonomi i udførelsen af dets opgaver. I henhold til samme afgørelse har Eurostat en koordinerende funktion inden for Kommissionen i forbindelse med udarbejdelsen af statistikker. Et yderligere positivt tegn på Eurostats funktionelle uafhængighed, som har hjemmel i lovgivningen, er, at Eurostats tjenestemænd har en privilegeret status i forhold til Kommissionens øvrige tjenestemænd, idet de alene har adgang til fortrolige statistiske data[8]. Eurostats anvendelse af kodeksen og de foranstaltninger, Kommissionen eventuelt træffer for at lette og overvåge kodeksens anvendelse, vil afgjort medvirke til yderligere at styrke og øge Fællesskabets statistikmyndigheds uafhængighed.Formålet med denne henstilling er derfor at fremme anvendelsen af kodeksens standarder og henstille til, at der træffes egnede foranstaltninger til at sikre, at disse standarder reelt anvendes af både medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheder.Endvidere er det Kommissionens hensigt, at denne henstilling følges op af ledsageforanstaltninger, som skal lette anvendelsen af kodeksen. Disse foranstaltninger vil om nødvendigt omfatte detaljerede protokoller eller retningslinjer og en bredere høring af de berørte parter. Disse aktiviteter vil også yderlige forbedre kvaliteten af europæiske statistikker, idet der vil blive taget hensyn til omkostningseffektiviteten og indberetningsbyrden. Til dette formål vil de første resultater blive samlet inden for rammerne af de vigtigste europæiske økonomiske indikatorer (PEEI). Endelig peger Kommissionen på, at de brugere, hvortil kodeksen henvender sig, ikke skal kunne anfægte statistikker, som produceres efter denne kodeks' principper. Kommissionen vil derfor træffe passende foranstaltninger, som vil gøre det muligt at identificere officielle europæiske statistikker, hvilket vil forbedre gennemsigtigheden og kvaliteten af dataformidlingen.KonklusionHenstillingen og den dertil knyttede kodeks fokuserer på standarder, som skal gælde for hele Europa med det formål at styrke statistikmyndighedernes uafhængighed, integritet og ansvarlighed. De skal betragtes som et svar på Rådets opfordring til Kommissionen om at fremsætte forslag på dette område. Henstillingen betegner et yderligere skridt i den løbende forbedring af den statistiske styring i Europa.KOMMISSIONENS HENSTILLINGom medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheders uafhængighed, integritet og ansvarlighed (EØS–relevant tekst)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESKABER,som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, ogsom tager følgende i betragtning:1.  Officielle statistikker spiller en central rolle i demokratiske samfund, eftersom de giver offentlige myndigheder, politiske beslutningstagere, økonomiske og sociale aktører og borgere objektive og upartiske oplysninger, på grundlag af hvilke der kan træffes velunderbyggede beslutninger og problemer kan drøftes åbent.2.  For at kunne udfylde denne rolle skal de officielle statistikker udarbejdes og formidles efter fælles standarder, som sikrer, at principper om upartiskhed, pålidelighed, objektivitet, videnskabelig uafhængighed, omkostningseffektivitet og statistisk fortrolighed overholdes.3.  Samtidig får europæiske statistikker stadig større betydning i forbindelse med den relancerede Lissabon-strategi[9] og de integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse (2005-2008)[10]; statistikker af høj kvalitet er også nødvendige for at overvåge og analysere gennemførelsen af andre vigtige politiske initiativer på europæisk plan som f.eks. strategien vedrørende den bæredygtige udvikling, den fælles indvandrings- og asylpolitik mv.4.  I denne forbindelse spiller budgetdata og nationalregnskaber en endnu større rolle for den økonomiske og monetære overvågning og for en korrekt gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten; især er det vigtigt, at de statistiske data til brug ved proceduren vedrørende uforholdsmæssigt store underskud er af bedst mulig kvalitet.5.  Den 22. december 2004 vedtog Kommissionen en meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet med titlen "En europæisk strategi for styring af budgetstatistikker"[11], som indeholder en sammenhængende strategi til styrkelse af Den Europæiske Unions styring af budgetstatistikker på tre områder.6.  For det første og på Rådets opfordring skal Kommissionen øge kontrollen med kvaliteten af de indberettede budgetdata; med henblik herpå vedtog Kommissionen den 2. marts 2005 et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 3605/93 for så vidt angår kvaliteten af statistiske data til brug ved proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud[12], som i øjeblikket er under drøftelse.7.  For det andet skal Kommissionens handlemuligheder på det statistiske område øges; specielt i forbindelse med statistisk overvågning som led i proceduren vedrørende uforholdsmæssigt store underskud er det nødvendigt med regelmæssige dialogbesøg og tilbundsgående kontrolbesøg, og al til rådighed værende ekspertise skal mobiliseres også på nationalt plan.8.  For det tredje er det nødvendigt at fastsætte europæiske standarder for de nationale statistiske kontorers uafhængighed, integritet og ansvarlighed for at imødekomme Rådets opfordring til Kommissionen den 2. juni 2004 om inden juni 2005 at fremsætte forslag om indførelse af europæiske minimumsstandarder for statistiske kontorers institutionelle rammer, som skal styrke de nationale statistiske kontorers uafhængighed, integritet og ansvarlighed.9.  For at imødekomme denne opfordring drøftede medlemsstaterne på et møde den 17. november 2004 i Udvalget for det Statistiske Program hovedprincipperne i en sådan adfærdskodeks og enedes om at gennemgå disse principper mere indgående og indføre indikatorer til overvågning af kodeksens anvendelse.10.  Udvalget for det Statistiske Program nedsatte efterfølgende en arbejdsgruppe, som fik til opgave at udarbejde et endeligt forslag til en adfærdskodeks for europæiske statistikker.11.  Dette arbejde resulterede i en adfærdskodeks, som blev enstemmigt vedtaget af Udvalget for det Statistiske Program den 24. februar 2005, hvilket var udtryk for, at dens principper havde fuld tilslutning fra alle statistiske kontorer, som herefter ville blive opfordret til at følge kodeksen som et vejledende instrument.12.  Statistikmyndighedernes eksisterende institutionelle rammer varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat som følge af deres forskellige og undertiden divergerende lovgivninger og administrative bestemmelser, der afspejler deres forskellige politiske og kulturelle traditioner.13.  I lyset af det, statistikmyndighederne har opnået gennem vedtagelsen af en kodeks som et selvregulerende instrument og i forventning om, at de vil anvende den, anses denne henstilling for at være passende og forholdsmæssig.14.  Formålet med denne adfærdskodeks er dels at øge tilliden til statistikmyndighederne ved at foreslå visse institutionelle og organisatoriske rammer, dels at forbedre kvaliteten af de statistikker, de udarbejder og formidler, ved at fremme en sammenhængende anvendelse af de bedste internationale statistiske principper, metoder og fremgangsmåder blandt alle, der udarbejder officielle statistikker i Europa.15.  Det bør derfor henstilles til medlemsstaterne at anerkende adfærdskodeksens betydning og træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de relevante myndigheder anvender den korrekt, og at udbrede kendskabet til den blandt brugere og leverandører af data.16.  Opmærksomheden henledes på, at Kommissionen har til hensigt at træffe lignende foranstaltninger inden for sit eget kompetenceområde og navnlig overvåge, at kodeksen overholdes inden for det europæiske statistiske system,I. HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:A. at de anerkender den som bilag til denne henstilling knyttede kodeks som fælles europæiske standarder for statistikmyndighederne;B. at de sikrer, at deres statistikmyndigheder overholder kodeksens principper med henblik på at producere og formidle harmoniserede fællesskabsstatistikker af høj kvalitet og generelt bidrage til, at det europæiske statistiske system som helhed er velfungerende;C. at de sikrer, at deres statistiske tjenester er professionelt organiseret og har tilstrækkelige midler til at producere pålidelige europæiske statistikker, som garanterer uafhængighed, integritet og ansvarlighed efter de retningslinjer, der er indeholdt i kodeksen;D. at de ved hjælp af egnede informations- og formidlingskanaler udbreder kendskabet til kodeksen og dens indhold blandt respondenterne og dataleverandørerne;E. at de på grundlag af de erfaringer, der er erhvervet ved anvendelsen af kodeksen, fremmer en omfattende udveksling af information og ekspertise inden for det europæiske statistiske system;F. at de støtter og om nødvendigt udvider det omfattende samarbejde mellem statistikmyndighederne inden for det europæiske statistiske system og med internationale organers og organisationers statistikmyndigheder;G. at de tilvejebringer de oplysninger, som er nødvendige, for at Kommissionen kan kontrollere overholdelsen af kodeksens principper.II. ANERKENDER DE FÆLLES EUROPÆISKE STANDARDER FOR STATISTIKMYNDIGHEDER, DER ER FASTSAT I DEN SOM BILAG TIL DENNE HENSTILLING KNYTTEDE KODEKS OG VIL I DENNE FORBINDELSE:A. sikre, at Eurostat overholder kodeksens principper med henblik på at producere og formidle harmoniserede fællesskabsstatistikker af høj kvalitet og generelt bidrage til, at det europæiske statistiske system som helhed er velfungerende;B. sikre, at Eurostat i sin egenskab af Den Europæiske Unions statistiske myndighed er professionelt organiseret og har tilstrækkelige midler til at producere pålidelige europæiske statistikker, som garanterer uafhængighed, integritet og ansvarlighed og træffe passende foranstaltninger på basis af sine egne interne organisationsbeføjelser;C. træffe passende foranstaltninger til at lette anvendelsen af kodeksen i det europæiske statistiske system især med henblik på at udvikle officielle fællesskabsstatistikker, således at data udarbejdet i overensstemmelse med denne kodeks kan anerkendes af brugerne.III. HAR YDERLIGERE TIL HENSIGTA. at udvikle værktøjer til på europæisk niveau at forbedre fællesskabsstatistikkerne under hensyn til deres omkostningseffektivitet;B. at etablere et rapporteringssystem til at overvåge overholdelsen af kodeksen inden for det europæiske statistiske system i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet;C. at overveje fremsættelse af et forslag om oprettelse af et eksternt rådgivende organ, eventuelt Det Europæiske Rådgivende Udvalg for Statistisk Information på det Økonomiske og Sociale Område efter en omdannelse, med henblik på at lade dette organ spille en aktiv rolle i overvågningen af kodeksens anvendelse og dermed styrkelsen af uafhængigheden, integriteten og ansvarligheden og i forbindelse med afgivelsen af udtalelser om tilpasningen af de prioriterede mål i de statistiske programmer;D. at forelægge Europa-Parlamentet og Rådet inden for tre år efter vedtagelsen af henstillingen og efter høring af Udvalget for det Statistiske Program og eventuelt ovennævnte eksterne rådgivende organ en situationsrapport om anvendelsen af denne kodeks inden for det europæiske statistiske system primært på grundlag af selvevalueringer og peer-undersøgelser og om nødvendigt ledsaget af forslag til styrkelse af uafhængigheden, integriteten og ansvarligheden.Udfærdiget i Bruxelles, den [...].På Kommissionens vegneFormand  ADFÆRDSKODEKS FOR EUROPÆISKE STATISTIKKER vedtaget af Udvalget for det Statistiske Program den 24. februar 2005 PræambelDefinitioner: | I denne kodeks forstås ved: Europæiske statistikker: EF-statistikker som defineret i Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker, der udarbejdes og formidles af de nationale statistikmyndigheder og EU's statistikmyndighed (Eurostat) i overensstemmelse med traktatens artikel 285, stk. 2. Statistikmyndighed: på nationalt niveau det nationale statistiske kontor og andre statistiske organer, som har til opgave at udarbejde og formidle europæiske statistikker, og på EU-niveau, Eurostat. Det europæiske statistiske system: partnerskabet mellem Eurostat, de nationale statistiske kontorer og andre nationale statistiske organer, som i de enkelte medlemsstater er ansvarlige for udarbejdelse og formidling af Europæiske statistikker. |I overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 285, stk. 2, Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker og de grundlæggende principper for officiel statistik, der blev vedtaget af FN's Statistiske Kommission den 14. april 1994, har denne adfærdskodeks til formål:-  at øge tilliden til de nationale statistikmyndigheders og Eurostats uafhængighed, integritet og ansvarlighed og til pålideligheden og kvaliteten af de statistikker, de udarbejder og formidler ( dvs. et udadrettet fokus )-  at fremme anvendelsen af de bedste internationale statistiske principper, metoder og praksisser blandt alle producenter af europæiske statistikker for at forbedre deres kvalitet ( dvs. et indadrettet fokus ).Denne kodeks bør anvendes af:-  politiske myndigheder (dvs. regeringer, ministerier, Kommissionen, Rådet) – den indeholder retningslinjer, som skal sikre, at deres statistiske tjenester er professionelt organiseret, og at de har tilstrækkelige midler til at producere pålidelige europæiske statistikker, som garanterer uafhængighed, integritet og ansvarlighed-  statistikmyndigheder og deres personale – den danner benchmark for statistiske principper, værdier og bedste praksis, som kan være en hjælp til at producere og formidle harmoniserede europæiske statistikker af høj kvalitet.Den kan anvendes til orientering af:-  brugere – for at vise, at europæiske og nationale statistikmyndigheder er upartiske, og at de statistikker, de producerer og formidler, er troværdige, objektive og pålidelige-  dataleverandører – for at vise, at de leverede oplysningers fortrolighed beskyttes, og at der ikke vil blive stillet urimelige krav til dem.Adfærdskodeksen er baseret på 15 principper . De politiske myndigheder og statistikmyndighederne i Den Europæiske Union forpligter sig til at overholde de principper, der er fastsat i denne kodeks, og til regelmæssigt at kontrollere gennemførelsen ved hjælp af indikatorer for god praksis for hvert af de 15 principper, der skal anvendes som referencer.Udvalget for det Statistiske Program, der blev nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF af 19. juni 1989, vil med regelmæssige mellemrum foretage peer-undersøgelser af gennemførelsen af kodeksen.Institutionelle rammerInstitutionelle og organisatoriske faktorer har en afgørende indflydelse på effektiviteten og troværdigheden af en statistikmyndighed, der producerer og formidler europæiske statistikker. De vigtigste faktorer i denne forbindelse er faglig uafhængighed, bemyndigelse til at indsamle data, tilstrækkelige ressourcer, kvalitetsforpligtelse, statistisk fortrolighed, upartiskhed og objektivitet.Princip 1: Faglig uafhængighed – Statistikmyndigheders faglige uafhængighed af andre politiske, regulerende eller administrative myndigheder og organer og af aktører fra den private sektor sikrer europæiske statistikkers troværdighed.Indikatorer-  Det er ved lov fastsat, at statistikmyndigheden kan producere og formidle officielle statistikker uafhængigt af politisk og anden indflydelse udefra.-  Lederen af statistikmyndigheden indtager en hierarkisk position, som er tilstrækkelig høj til at have kontakt på højeste niveau med politiske og administrative myndigheder. Den pågældende bør være i besiddelse af faglige kvalifikationer på højeste niveau.-  Lederen af statistikmyndigheden og i givet fald lederne af dens statistiske organer har ansvaret for, at produktionen og formidlingen af de europæiske statistikker er uafhængig.-  Lederen af statistikmyndigheden og i givet fald lederne af dens statistiske organer har alene ansvaret for at fastlægge statistiske metoder, standarder og procedurer og for indholdet og tidspunkterne for offentliggørelse af statistikker.-  Der udgives statistiske arbejdsprogrammer og periodiske situationsrapporter.-  Statistiske publikationer offentliggøres som sådanne og må ikke udgives sammen med politiske udtalelser og principerklæringer.-  Når det er relevant, kommenterer statistikmyndigheden offentligt statistiske emner, herunder også kritik og misbrug af officielle statistikker.Princip 2: Bemyndigelse til at indsamle data – Statistikmyndigheder skal have en klar lovmæssig bemyndigelse til at indsamle data til europæiske statistikker. Forvaltninger, virksomheder og husholdninger og den brede offentlighed kan ved lov pålægges at give adgang til eller levere data til europæiske statistikker, hvis statistikmyndigheden anmoder om det.Indikatorer-  Bemyndigelsen til at indsamle data til produktion og formidling af officielle statistikker er fastsat ved lov.-  Den nationale lovgivning giver statistikmyndigheden mulighed for at anvende administrative registre til statistiske formål.-  Statistikmyndigheden kan med hjemmel i retsforskrifter gøre det obligatorisk at deltage i statistiske undersøgelser.Princip 3: Tilstrækkelige ressourcer – Statistikmyndighederne skal råde over tilstrækkelige ressourcer til at opfylde behovene i forbindelse med europæiske statistikker.Indikatorer-  De personalemæssige og finansielle ressourcer og it-ressourcerne er både kvantitativt og kvalitativt tilstrækkelige til at dække de løbende behov i forbindelse med europæiske statistikker.-  De europæiske statistikkers omfang, detaljeringsniveau og omkostninger står i rimeligt forhold til behovene.-  Der findes procedurer til vurdering af og begrundelse for behovet for nye europæiske statistikker i forhold til de omkostninger, der er forbundet hermed.-  Der findes procedurer til vurdering af, om der fortsat er behov for alle europæiske statistikker for at fastslå, om der er statistikker, som kan undværes eller reduceres i omfang for at frigøre ressourcer.Princip 4: Kvalitetsforpligtelse - Alle deltagerne i det europæiske statistiske system er forpligtet til at arbejde og samarbejde efter principperne i det europæiske statistiske systems kvalitetserklæring.Indikatorer-  Produktkvaliteten overvåges regelmæssigt efter det statistiske systems kvalitetsprincipper.-  Der findes procedurer til overvågning af kvaliteten af indsamlingen, bearbejdningen og formidlingen af statistikker.-  Der findes procedurer til behandling af kvalitetsspørgsmål, herunder kompromisser angående kvaliteten, og til koordinering af planlægningen i forbindelse med eksisterende og kommende undersøgelser.-  Kvalitetsretningslinjerne er dokumenteret og personalet veluddannet. Disse retningslinjer foreligger skriftligt og er offentliggjort.-  Der foretages en regelmæssig og grundig gennemgang af de vigtigste statistiske produktioner eventuelt med bistand fra eksterne eksperter.Princip 5: Statistisk fortrolighed – Det skal i alle henseender garanteres, at dataleverandørernes (husholdningerne, virksomhederne, forvaltningerne og andre respondenter) identitet beskyttes, at de leverede oplysninger behandles fortroligt og kun anvendes til statistiske formål.Indikatorer-  Den statistiske fortrolighed er sikret ved lov.-  Personale, der ansættes i statistikmyndigheden, indgår juridisk bindende forpligtelser angående fortrolighed.-  Ved forsætligt brud på den statistiske fortrolighed pålægges der strenge straffeforanstaltninger.-  Der gives instrukser og retningslinjer om beskyttelsen af den statistiske fortrolighed i forbindelse med produktionen og formidlingen af data. Disse retningslinjer foreligger skriftligt og er offentliggjort.-  Der er truffet fysiske og teknologiske forholdsregler til beskyttelse af statistiske databasers sikkerhed og integritet.-  Der gælder strenge regler for eksterne brugere, som ønsker at få adgang til statistiske mikrodata til forskningsformål.Princip 6: Upartiskhed og objektivitet – Statistikmyndigheder skal producere og formidle europæiske statistikker under overholdelse af videnskabelig uafhængighed og på en objektiv, professionel og gennemsigtig måde, således at alle brugere behandles på lige fod.Indikatorer-  - Statistikker udarbejdes på et objektivt grundlag ud fra statistiske kriterier.-  - Valg af kilder og statistiske metoder sker ud fra statistiske kriterier.-  - Fejl, der konstateres i offentliggjorte statistikker, korrigeres hurtigst muligt og bringes til offentlighedens kendskab.-  Oplysninger om statistikmyndighedens metoder og fremgangsmåder er offentligt tilgængelige.-  Tidspunkter for offentliggørelse af statistikker meddeles på forhånd.-  Alle brugere har lige og samtidig adgang til statistikker, der offentliggøres, mens eksterne brugeres privilegerede adgang til dataene forud for offentliggørelsen begrænses, kontrolleres og meddeles offentligheden. Hvis oplysninger lækkes til offentligheden, træffes forholdsregler forud for offentliggørelsen for at sikre objektiviteten.-  Offentliggørelse af statistiske data og erklæringer i forbindelse hermed på pressekonferencer er objektive og upartiske.Statistiske fremgangsmåderStatistikmyndighederne skal overholde alle europæiske og andre internationale standarder, retningslinjer og god praksis, når de tilrettelægger, indsamler, bearbejder og formidler officielle statistikker. Statistikkernes troværdighed øges, hvis statistikmyndigheden er kendt for god forvaltning og effektivitet. De relevante kriterier i denne forbindelse er en god metodologi, passende statistiske fremgangsmåder, begrænset byrde for respondenterne og omkostningseffektivitet.Princip 7: God metodologi - Statistikker af høj kvalitet skal være baseret på en god metodologi. Dette forudsætter egnede værktøjer, fremgangsmåder og knowhow.Indikatorer-  Statistikmyndighedens overordnede metodologiske rammer er i overensstemmelse med europæiske og andre internationale standarder, retningslinjer og god praksis.-  Der findes fremgangsmåder, som sikrer, at hele statistikmyndigheden konsekvent anvender standardbegreber, -definitioner og -klassifikationer.-  Virksomhedsregistret og stikprøvegrundlaget for befolkningsundersøgelser evalueres regelmæssigt og justeres om nødvendigt for at sikre høj kvalitet.-  Der er nøje overensstemmelse mellem nationale og europæiske klassifikationer og sektoropdelingssystemer.-  Der rekrutteres højt uddannet personale inden for de relevante fagdiscipliner.-  Personalet deltager i internationale relevante efteruddannelseskurser og konferencer og tager kontakt med andre statistikere på internationalt plan for at drage fordel af de bedste kollegers viden og for at udvide dets knowhow.-  Der indledes samarbejde med videnskabelige kredse for at forbedre metodologien, og via eksterne undersøgelser vurderes kvaliteten og effektiviteten af de anvendte metoder for om muligt at forbedre dem.Princip 8: Egnede statistiske fremgangsmåder - Statistikker af høj kvalitet skal være baseret på egnede statistiske fremgangsmåder lige fra indsamlingen til valideringen af data.Indikatorer-  Når europæiske statistikker er baseret på administrative data, skal de hertil anvendte definitioner og begreber ligge tæt op ad de definitioner og begreber, der anvendes til statistiske data.-  Spørgeskemaer til statistiske undersøgelser afprøves systematisk forud for indsamlingen af data.-  Undersøgelsesplaner, stikprøveudtagninger og stikprøvevægte skal have et solidt grundlag og gennemgås regelmæssigt og revideres eller opdateres om nødvendigt.-  Undersøgelser "i marken", indlæsning og kodning af data kontrolleres rutinemæssigt og revideres efter behov.-  Egnede computersystemer til editing og imputering anvendes og gennemgås regelmæssigt og revideres eller opdateres efter behov.-  Revisioner foretages i henhold til standardiserede, veletablerede og gennemsigtige fremgangsmåder.Princip 9: Begrænset byrde for respondenterne – Indberetningsbyrden bør stå i rimeligt forhold til brugernes behov og bør ikke være for stor for respondenterne. Statistikmyndigheden overvåger indberetningsbyrden og fastsætter mål for gradvis reducering af den.Indikatorer-  De europæiske statistikkers omfang og detaljeringsgrad er begrænset til det absolut nødvendige.-  Ved hjælp af passende stikprøvemetoder fordeles indberetningsbyrden så jævnt som muligt over undersøgelsespopulationerne.-  Oplysningerne fra virksomhederne hentes så vidt muligt direkte fra deres regnskaber, og for at lette indberetningen af disse data sker dette så vidt muligt elektronisk.-  Bedste skøn og tilnærmede værdier kan accepteres, når nøjagtige data ikke foreligger direkte.-  Når det er muligt, anvendes administrative kilder for at undgå at anmode om de samme data flere gange.-  Fælles benyttelse af data inden for en statistikmyndighed er almindelig praksis for at begrænse antallet af undersøgelser.Princip 10: Omkostningseffektivitet – Ressourcer udnyttes bedst muligt.Indikatorer-  Til overvågning af statistikmyndighedens anvendelse af ressourcerne foretages både intern og uafhængig ekstern kontrol.-  Rutinemæssigt kontorarbejde (f.eks. datafangst, -kodning, -validering) automatiseres i størst mulig udstrækning.-  Informations- og kommunikationsteknologi udnyttes optimalt til indsamling, bearbejdning og formidling af data.-  Der gøres en målrettet indsats for i større omfang at kunne uddrage statistiske data af administrative registre og dermed undgå omkostningskrævende undersøgelser.Statistiske produkterDe producerede statistikker skal opfylde brugernes behov. Statistikker skal være udarbejdet i overensstemmelse med europæiske kvalitetsstandarder og skal dække behovene hos EU-institutionerne, regeringer, forskningsinstitutioner, virksomheder og offentligheden i almindelighed. Det er af afgørende betydning, at statistikkerne er relevante, nøjagtige og pålidelige, aktuelle, sammenhængende, sammenlignelige mellem regioner og lande og direkte tilgængelige for brugerne.Princip 11: Relevans – Europæiske statistikker skal opfylde brugernes behov.Indikatorer-  Der findes fremgangsmåder til at høre brugerne, overvåge relevansen og de eksisterende statistikkers faktiske opfyldelse af deres behov og til at rådgive dem om nye behov og prioriteringer.-  I arbejdsprogrammet gøres der rede for, hvilke behov der er prioriteret, og hvordan de opfyldes.-  Der foretages regelmæssigt undersøgelser af brugertilfredsheden.Princip 12: Nøjagtighed og pålidelighed – Europæiske statistikker skal nøjagtigt og pålideligt afspejle virkeligheden.Indikatorer-  Kildedata, foreløbige resultater og statistiske produkter evalueres og valideres.-  Stikprøvefejl og øvrige fejl måles og dokumenteres systematisk i overensstemmelse med det europæiske statistiksystems kvalitetskriterier.-  Der foretages regelmæssigt undersøgelser og analyser, hvoraf resultaterne anvendes internt til forbedring af de statistiske fremgangsmåder.Princip 13: Aktualitet og punktlighed – Europæiske statistikker skal være aktuelle og udgives punktligt.Indikatorer-  Aktualitet opfylder de højeste europæiske og internationale formidlingsstandarder.-  Et fast dagligt tidspunkt er fastsat for offentliggørelse af europæiske statistikker.-  De europæiske statistikkers hyppighed tilgodeser i størst muligt omfang brugernes behov.-  Afvigelser fra udgivelsestidsplanen meddeles og begrundes på forhånd, og der fastsættes en ny offentliggørelsesdato.-  Foreløbige resultater, der som helhed er af acceptabel kvalitet, kan offentliggøres, hvis det anses for hensigtsmæssigt.Princip 14: Sammenhæng og sammenlignelighed – Europæiske statistikker bør være konsistente indbyrdes og over en tidsperiode og bør desuden være sammenlignelige mellem regioner og lande. Samme type data fra forskellige kilder bør kunne kombineres og anvendes sammen.Indikatorer-  Statistikkerne er indbyrdes sammenhængende og konsistente (f.eks. matematisk og bogføringsteknisk identitet).-  Statistikkerne er sammenhængende eller forenelige inden for en rimelig periode.-  Statistikkerne udarbejdes på grundlag af fælles standarder, hvad angår dækningsområde, definitioner, enheder og klassifikationer i de forskellige undersøgelser og kilder.-  Statistikker fra forskellige undersøgelser og kilder sammenlignes og harmoniseres.-  Datasammenlignelighed mellem landene sikres ved regelmæssige kontakter mellem det europæiske statistiske system og medlemsstaternes statistiske systemer. Der foretages metodologiske undersøgelser i nært samarbejde mellem medlemsstaterne og Eurostat.Princip 15: Tilgængelighed og klarhed – Europæiske statistikker bør præsenteres i en klar og letforståelig form og formidles på en passende og velegnet måde og bør desuden være tilgængelige på en objektiv måde sammen med relevante metadata og forklaringer.Indikatorer-  Statistikker præsenteres i en form, som gør det lettere at fortolke dataene og foretage relevante sammenligninger.-  Ved formidlingen anvendes moderne informations- og kommunikationsteknologi og i givet fald traditionelle trykte publikationer.-  Skræddersyede analyser stilles til rådighed, hvis det er muligt, og offentliggøres.-  Mikrodata kan gøres tilgængelige til forskningsformål. Adgangen hertil er underkastet strenge regler.-  Metadata dokumenteres efter standardiserede metadatasystemer.-  Brugerne holdes underrettet om den anvendte metodologi i det statistiske arbejde og om kvaliteten af de statistiske produkter i forhold til det europæiske statistiske systems kvalitetskriterier.[1] KOM(2005) 71.[2] Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker (EFT L 52 af 22.2.1997, s. 1).[3] Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information (EFT L 318 af 27.11.1998, s. 8).[4] Rådets afgørelse 91/116/EØF af 25. februar 1991 om nedsættelse af et europæisk rådgivende udvalg for statistisk information på det økonomiske og sociale område (EFT L 59 af 6.3.1991, s. 21).[5] Der findes også et andet organ, Udvalget for det Statistiske Program (sammensat af lederne af de nationale statistiske kontorer), som bistår Kommissionen med den generelle koordinering af de flerårlige statistiske programmer, og som i stort omfang spørges til råds af Kommissionen i en lang række spørgsmål (Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom af 19. juni 1989 om nedsættelse af et udvalg for De Europæiske Fællesskabers statistiske program - EFT L 181 af 28.6.1989, s. 47).[6] Der er under alle omstændigheder behov for at omdanne CEIES af flere forskellige grunde, herunder udvidelsen af Den Europæiske Union (anvendes de eksisterende regler, vil CEIES ikke længere være funktionsdygtigt), den seneste udvikling inden for det europæiske statistiske system, mere effektiv inddragelse af alle involverede parter og behovet for øget effektivitet.[7] EFT L 112 af 29.4.1997, s. 56.[8] Rådets forordning (Euratom, EØF) nr. 1588/90 af 11. juni 1990 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (EFT L 151 af 15.6.1990, s. 1).[9] KOM(2005) 24 af 2.2.2005: Vækst og beskæftigelse: en fælles opgave - Et nyt afsæt for Lissabon-strategien[10] KOM(2005) 141 af 12.4.2005: Integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse (2005-2008) herunder en henstilling fra Kommissionen om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker og et forslag til Rådets beslutning om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker.[11] KOM(2004) 832.[12] EUT C […] af […], s. […].


title: Kommissionens henstilling af 22. marts 2010 om omfanget og virkningerne af eurosedlers og -mønters status som lovligt betalingsmiddel

text:
               30.3.2010

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 83/70

         KOMMISSIONENS HENSTILLING
   af 22. marts 2010
   om omfanget og virkningerne af eurosedlers og -mønters status som lovligt betalingsmiddel
   (2010/191/EU)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Eurosedlernes status som lovligt betalingsmiddel er fastlagt i artikel 128 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, nærmere bestemt i kapitlet om den monetære politik. I henhold til artikel 3, stk. 1, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Unionen enekompetence med hensyn til den monetære politik for de medlemsstater, der har euroen som valuta (de deltagende medlemsstater).

               (2)

               I henhold til artikel 11 i Rådets forordning (EF) nr. 974/98 af 3. maj 1998 om indførelse af euroen (1) er euromønterne de eneste mønter, der har status som lovligt betalingsmiddel i de deltagende medlemsstater.

               (3)

               Der er i øjeblikket en vis usikkerhed i euroområdet med hensyn til omfanget af denne status som lovligt betalingsmiddel og konsekvenserne heraf.

               (4)

               Denne henstilling er baseret på de vigtigste konklusioner i en rapport udarbejdet af en arbejdsgruppe bestående af repræsentanter fra finansministerierne og de nationale centralbanker i euroområdet.

               (5)

               Kommissionen vil undersøge gennemførelsen af denne henstilling tre år efter dens vedtagelse og vurdere, om der er behov for regulerende foranstaltninger —

         VEDTAGET DENNE HENSTILLING:
   1.   Fælles definition af lovligt betalingsmiddel

   Når der består en betalingsforpligtelse, bør eurosedlers og -mønters status som lovligt betalingsmiddel indebære:

               a)

               Obligatorisk accept:
               Medmindre parterne er enedes om en anden betalingsmåde, kan kreditor ikke afvise eurosedler og -mønter.

               b)

               Accept til fuld pålydende værdi:
               Pengeværdien af eurosedler og -mønter er lig med det beløb, der er angivet på sedlerne og mønterne.

               c)

               Frigørelse fra betalingsforpligtelser:
               En debitor kan frigøre sig fra en betalingsforpligtelse ved at tilbyde kreditor eurosedler og -mønter.

         2.   Accept af betalinger i eurosedler og -mønter i detailtransaktioner

   Accept af eurosedler og -mønter som betalingsmiddel bør være reglen i detailtransaktioner. En undtagelse herfra bør kun være mulig, hvis den er begrundet i »princippet om god tro« (hvis for eksempel detailhandleren ikke har byttepenge).
   3.   Accept af pengesedler med høj pålydende værdi i detailtransaktioner

   Pengesedler med høj pålydende værdi bør accepteres som betalingsmiddel i detailtransaktioner. En undtagelse herfra bør kun være mulig, hvis den er begrundet i »princippet om god tro« (hvis for eksempel den pålydende værdi af den tilbudte pengeseddel ikke står i rimeligt forhold til det beløb, der skal betales til kreditor).
   4.   Intet tillæg ved anvendelse af eurosedler og -mønter

   Der bør ikke opkræves tillæg ved betaling med eurosedler og -mønter.
   5.   Eurosedler, som er blevet farvet af intelligente systemer til neutralisering af pengesedler (IBNS)

   Selv om eurosedler, der er blevet farvet med sikkerhedsblæk fra intelligente systemer til neutralisering af pengesedler (IBNS), er lovligt betalingsmiddel, bør medlemsstaterne aktivt meddele de interesserede parter (banker, detailhandlere, offentligheden), at farvede pengesedler skal leveres tilbage til de nationale centralbanker, fordi de højst sandsynligt stammer fra et røveri.
   6.   Fuldstændig ødelæggelse af udstedte sedler og mønter foretaget af enkeltpersoner

   Medlemsstaterne bør hverken forbyde eller straffe fuldstændig ødelæggelse af små mængder eurosedler eller -mønter, som er foretaget af enkeltpersoner. De bør imidlertid forbyde uautoriseret ødelæggelse af store mængder eurosedler eller -mønter.
   7.   Forvanskning af sedler og mønter til kunstneriske formål

   Medlemsstaterne bør ikke tilskynde til forvanskning af eurosedler eller -mønter til kunstneriske formål, men bør tolerere dette. Sådanne forvanskede sedler eller mønter bør anses for uegnede til at være i omløb.
   8.   Kompetence til at træffe beslutning om destruktion af euromønter, som er egnede til at være i omløb

   En beslutning om at destruere euromønter, som er egnede til at være i omløb, bør ikke træffes af en national myndighed alene. Forud for destruktionen af euromønter, som er egnede til at være i omløb, bør den kompetente nationale myndighed høre Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs underudvalg for euromønter og underrette møntdirektørernes arbejdsgruppe.
   9.   1-og 2-eurocentmønters status som lovligt betalingsmiddel og afrundingsregler

   I medlemsstater, hvor der er indført afrundingsordninger, og hvor priserne derfor afrundes til nærmeste fem cent, bør 1- og 2-eurocentmønter stadig have status som lovligt betalingsmiddel, og de bør fortsat accepteres som betalingsmiddel. Medlemsstaterne bør imidlertid undlade at indføre nye afrundingsregler, fordi dette kan have en negativ indvirkning på muligheden for at frigøre sig fra en betalingsforpligtelse ved at tilbyde det nøjagtige skyldige beløb, og fordi det under visse omstændigheder kan resultere i et tillæg på kontantbetalinger.
   10.   Eurosamlermønter og deres status som lovligt betalingsmiddel

   Medlemsstaterne bør træffe alle passende foranstaltninger for at forhindre, at eurosamlermønter anvendes som betalingsmiddel (f.eks. særlig emballage, tydelige informationer, brug af ædelt metal, salgspriser over pålydende værdi).

      Denne henstilling er rettet til alle medlemsstater i euroområdet, Den Europæiske Centralbank samt europæiske og nationale handels- og forbrugersammenslutninger.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 22. marts 2010.

            På Kommissionens vegne

         Olli REHN

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EFT L 139 af 11.5.1998, s. 1.