title: Henstilling med henblik på RÅDETS AFGØRELSE om Det europæiske økonomiske Fællesskabs indgåelse af Den internationale Kaffeoverenskomst af 1983 (forelagt af Kommissionen)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (87) 217
Vol. 1987/0124
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 concernant
l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique européenne et de
la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, p. 1) modifié en dernier
lieu par le règlement (UE) 2015/496 du Conseil du 17 mars 2015 (JO L79 du 25. 3.2015, p. 1), ce
dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents classifiés présents dans ce dossier
ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit règlement ou sont considérés déclassifiés
conformément aux articles 26(3) et 59(2) de la décision (UE, Euratom) 2015/444 de la
Commission du 13 mars 2015 concernant les règles de sécurité aux fins de la protection des
informations classifiées de l'Union européenne.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 concerning
the opening to the public of the historical archives of the European Economic Community and the
European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as last amended by Council
Regulation (EU) 2015/496 of 17 March 2015 (OJ L 79, 27.3.2015, p. 1), this file is open to the
public. Where necessary, classified documents in this file have been declassified in conformity
with Article 5 of the aforementioned regulation or are considered declassified in conformity with
Articles (26.3) and 59(2) of the Commission Decision (EU, Euratom) 2015/444 of 13 March 2015
on the security rules for protecting EU classified information.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1. Februar
1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und
der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983, S. 1), zuletzt geändert durch die
Verordnung (EU) Nr. 2015/496 vom 17. März 2015 (ABI. L 79 vom 25.3.2015, S. 1), ist dieser Akt
der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit erforderlich, wurden die Verschlusssachen in diesem Akt in
Übereinstimmung mit Artikel 5 der genannten Verordnung freigegeben; beziehungsweise werden
sie auf Grundlage von Artikel 26(3) und 59(2) der Entscheidung der Kommission (EU, Euratom)
2015/444 vom      13.   März 2015     über die   Sicherheitsvorschriften für den Schutz von  EU-
Verschlusssachen als herabgestuft angesehen.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
                                                                 KOM(87 ) 217 endelig udg .
                                                                 Bruxelles , den 14 . maj 1987
                               Henstilling med henblik pi
                                     RÅDETS AFGØRELSE
                  om Det europæiske økonomiske Fællesskabs indgåelse
                    af Den internationale Kaffeoverenskomst af 1983
                               ( forelagt af Kommissionen )
                                                       | 1a !
                                                                       v",/
                                                              j zp 1 i
K0MC87 ) 217 endelig udg .
 ---pagebreak---                                                                               I
                                 BEGRUNDELSE
1 . Det europæiske økonomiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnede
    Den internationale Kaffeoverenskomst af 1983 den 29 . juni 1983 i New York ,
    hvor overenskomsten er deponeret hos De forenede Nationers generalsekretær .
2 . Ved Rådets afgørelse ( EØF ) nr . 83/ 539 meddelte Fællesskabet FN's general ¬
    sekretær , at det havde til hensigt at anvende overenskomsten midlertidigt ,
    årsagen hertil var , at hver medlemsstat først skulle gennemføre den for¬
    fatningsmæssige procedure , der var påkrævet i så henseende .
3 . Med Grækenlands ratifikation den 19 . september 1986 , som der blev givet
    meddelelse om på mødet i eksekutivkommissionen for Den internationale
    Kaffeoverenskomst i London den 15.-25 . september 1986 , har samtlige med¬
    lemsstater afsluttet deres respektive forfatningsmæssige procedurer .
    Fællesskabet er i stand til at godkende Den internationale Kaffeoverens¬
    komst af 1983 .
    Den periode , i hvilken overenskomsten anvendes midlertidigt , er blevet
    forlænget indtil den 30 . september 1987; Kommissionen opfordrer Rådet
    til hurtigst muligt at vedtage vedlagte afgørelse .
 ---pagebreak---                                            RÅDETS AFGØRELSE
om Det europæiske økonomiske Fællesskabs indgåelse af Den internationale
Kaffeoverenskomst af 1983 .
Rådet for De europæiske Fællesskaber har -
under henvisning til henstilling fra Kommissionen , cg
ud fra følgende betragtninger :
Den internationale Kaffeoverenskomst af 1983 blev undertegnet af Fællesskabet
og dets medlemsstater den 29 . juni 1983 ;
ved Rådets afgørelse ( EØF ) nr . 83 / 539 ( 1 ) har Det europæiske økonomiske
Fællesskab i sin egenskab af importmedlem meddelt De forenede Nationers
generalsekretær , at det indtil afslutningen af de interne procedurer , der
er nødvendige for indgåelsen af Den internationale Kaffeoverenskomst af
1983 , vil anvende denne midlertidigt -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE :
                                        Artikel 1
Den internationale Kaffeoverenskomst af 1983 godkendes på Det europæiske
økonomiske Fællesskabs vegne . Teksten til overenskomsten er knyttet til
Rådets afgøreis - ( EØF ) nr . 83 / 539 .
 ---pagebreak---                                        - г -
                                   Artikel 2
Formanden for Radet bemyndiges til at udpege den person, der pi Fællesskabets
vegne er beføjet til at deponere indgielsesinstrumentet .
                                   Artikel 3
Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende .
Udfærdiget i Bruxelles , den                              Pi Rådets vegne
                                                             Formand
 ( 1 ) EFT nr . L 308 af 9 . november 1983, s . 1 .


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 18.5.2016
            COM(2016) 295 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS AFGØRELSE
            om ophævelse af afgørelse 2010/401/EU om et uforholdsmæssigt stort underskud i Cypern

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS AFGØRELSE

               om ophævelse af afgørelse 2010/401/EU om et uforholdsmæssigt stort underskud i Cypern

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

               under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 12,

               under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen og

               ud fra følgende betragtninger:

               (1)På grundlag af en henstilling fra Kommissionen fastslog Rådet i afgørelse 2010/401/EU
                  1
                af 13. juli 2010 i overensstemmelse med traktatens artikel 126, stk. 6, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Cypern. Rådet konstaterede, at Cyperns offentlige underskud i henhold til oplysninger indberettet af de cypriotiske myndigheder i april 2010 var nået op på 6,1 % af BNP i 2009 og dermed lå over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Den offentlige bruttogæld ventedes at nå op på 62 % af BNP i 2010, hvilket er over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP.

               (2)Samme dato rettede Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 126, stk. 7, og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 en henstilling til Cypern med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2012. Rådets henstilling blev offentliggjort.

               (3)Den 27. januar 2011 konkluderede Kommissionen på basis af de oplysninger, der forelå på daværende tidspunkt, at Cypern havde truffet foranstaltninger, der sikrede passende fremskridt i retning af en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden for den af Rådet fastsatte frist. Den 11. januar 2012 bekræftede Kommissionen igen, at Cypern havde truffet virkningsfulde foranstaltninger i retning af en rettidig og holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud.

               (4)De cypriotiske myndigheder anmodede om finansiel støtte fra Den Europæiske Union, de medlemsstater, der har euroen som valuta, og Den Internationale Valutafond (IMF) med henblik på at støtte genopretningen af bæredygtig økonomisk vækst i Cypern. Den 25. april 2013 rettede Rådet en afgørelse til Cypern om specifikke foranstaltninger til genoprettelse af finansiel stabilitet og bæredygtig vækst
                  2
               . Sideløbende hermed blev der gennem den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM) stillet en finansiel støttefacilitet til rådighed for Cypern. I den forbindelse indgik de cypriotiske myndigheder og Kommissionen på vegne af ESM et aftalememorandum om specifikke økonomisk-politiske betingelser den 26. april 2013.

               (5)Den 16. maj 2013 konkluderede Rådet i overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97, at der var truffet virkningsfulde foranstaltninger, men at uventede negative økonomiske forhold havde gjort sig gældende med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser efter vedtagelsen af henstillingen i 2010. Rådet fandt derfor, efter en henstilling fra Kommissionen, at betingelserne i artikel 3, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1467/97 var opfyldt, og rettede efter traktatens artikel 126, stk. 7, en revideret henstilling til Cypern med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2016.

               (6)Den 6. september 2013 konkluderede Kommissionen, at Cypern havde truffet virkningsfulde foranstaltninger for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2016 som henstillet af Rådet den 16. maj 2013.

               (7)I henhold til artikel 10, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 472/2013 var Cypern fritaget fra at foretage indberetninger som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, og foretog i stedet indberetninger i forbindelse med sit makroøkonomiske tilpasningsprogram.

               (8)I marts 2016 afsluttede Cyperns sit treårige makroøkonomiske tilpasningsprogram, som omfattede gennemførelsen af en ambitiøs reformdagsorden og bidrog til at sikre finansiel stabilitet, forbedre de offentlige finanser og genoprette en bæredygtig vækst.

               (9)I henhold til artikel 4 i protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaterne, tilvejebringer Kommissionen de data, der skal benyttes til anvendelse af proceduren. Som led i anvendelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld samt andre relaterede variabler til Kommissionen to gange årligt, nemlig inden den 1. april og inden den 1. oktober, jf. artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009
                  3
               .

               (10)Ophævelse af en afgørelse om, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud, sker ved en afgørelse vedtaget af Rådet på basis af de indberettede oplysninger. Desuden bør en afgørelse om eksistensen af et uforholdsmæssigt stort underskud alene ophæves, hvis Kommissionens prognoser viser, at underskuddet ikke vil overstige traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden
                  4
               .

               (11)På basis af de data, som Kommissionen (Eurostat) har fremlagt i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EF) nr. 479/2009 efter indberetningen fra Cypern i april 2016, og på grundlag af stabilitetsprogrammet for 2016 og Kommissionens forårsprognose 2016 kan der drages følgende konklusioner:

                  –I 2015 udgjorde det offentlige underskud 1,0 % af BNP, og det lå dermed under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP et år før den af Rådet fastsatte frist. Denne forbedring kan tilskrives bestræbelserne på finanspolitisk konsolidering og udfasningen af engangseffekten fra stabiliseringsforanstaltningerne i finanssektoren i 2014 på underskuddet.

                  –Ifølge stabilitetsprogrammet for 2016, som blev fremlagt af de cypriotiske myndigheder den 13. maj 2016, vil underskuddet udgøre 0,4 % af BNP i 2016 og 0,5 % af BNP i 2017. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2016 ventes en samlet saldo på -0,4 % af BNP i 2016 og 0 % i 2017 under forudsætning af uændret politik. Underskuddet forventes således at forblive under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden.

                  –Kommissionen anslår, at den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede offentlige saldo uden engangs- og andre midlertidige foranstaltninger, er forbedret med 6,6 % af BNP i perioden 2013-2015.

                  –Den offentlige bruttogældskvote steg fra 102,5 % i 2013 til 108,9 % i 2015 som følge af den offentlige støtte til finanssektoren og et fald i det nominelle BNP. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2016 vil den offentlige bruttogæld forblive stabil i 2016 og falde til 105,4 % af BNP i 2017, hovedsageligt som følge af en stigning i det nominelle BNP.

               (12)Fra 2016, dvs. året efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, er Cypern underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og bør nærme sig den mellemfristede budgetmålsætning i et rimeligt tempo, herunder overholde udgiftsbenchmarket og gøre tilstrækkelige fremskridt i retning af overholdelse af gældskriteriet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1a, i forordning (EF) nr. 1467/97. Det lader i den forbindelse til, at Cypern ventes at opfylde sin mellemfristede målsætning i 2016, mens der forventes en vis afvigelse i 2017. Der ventes en forværring af Cyperns strukturelle saldo, der er kraftigere end tilladt under overgangsbestemmelsen vedrørende gældskriteriet. Der vil være behov for yderligere foranstaltninger i 2017.

               (13)I henhold til traktatens artikel 126, stk. 12, skal en rådsafgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud ophæves, når det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret.

               (14)Efter Rådets opfattelse er det uforholdsmæssigt store underskud i Cypern blevet korrigeret, og afgørelse 2010/401/EU bør derfor ophæves —

               VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

               Artikel 1

               Ud fra en samlet vurdering kan det konkluderes, at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Cypern er blevet korrigeret.

               Artikel 2

               Afgørelse 2010/401/EU ophæves.

               Artikel 3

               Denne afgørelse er rettet til Republikken Cypern.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  Rådets afgørelse 2010/401/EU af 13. juli 2010 om et uforholdsmæssigt stort underskud i Cypern (EUT L 186 af 20.7.2010, s. 30).

                     (2)
                  Rådets afgørelse 2013/236/EU af 25. april 2013 rettet til Cypern om specifikke foranstaltninger til genoprettelse af finansiel stabilitet og bæredygtig vækst (EUT L 141 af 28.5.2013, s. 32).

                     (3)
                  Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 af 25. maj 2009 af om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (EUT L 145 af 10.6.2009, s. 1).

                     (4)
                  I overensstemmelse med "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form" af 3. september 2012. Se også

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 13.9.2017
            COM(2017) 469 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS AFGØRELSE
            om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en frihandelsaftale med New Zealand
            {SWD(2017) 289 final}{SWD(2017) 290 final}

               BEGRUNDELSE

               1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

               ·Forslagets begrundelse og formål

               Den Europæiske Union (EU) har fremragende politiske forbindelser og seriøse handels- og investeringsforbindelser med New Zealand baseret på fælles værdier som demokrati og respekt for menneskerettighederne. New Zealand har indgået adskillige frihandelsaftaler (FTA'er) med andre lande. EU har ingen bilateral frihandelsaftale med New Zealand, hvilket betyder, at EU's virksomheder har mindre gunstige betingelser for at få adgang til det newzealandske marked.

               I den fælles erklæring af 29. oktober 2015
                  1
                fra EU's ledere og New Zealand blev der givet tilsagn om at indlede forhandlingsprocessen med henblik på hurtigt at nå en vidtgående og bred frihandelsaftale af høj kvalitet.

                  Den væsentligste grund til dette forslag er at skabe bedre betingelser for yderligere at øge handelen og investeringerne mellem EU og New Zealand. Forslagets generelle mål er:

               ·at fremme intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst gennem en udvidelse af handelen

               ·at skabe job, arbejdsmuligheder og velfærdsgevinster

               ·at øge fordelene for forbrugerne

               ·at forbedre Europas konkurrenceevne på de globale markeder og

               ·at styrke samarbejdet om handelsrelaterede spørgsmål med en ligesindet partner.

                  Dette er i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse "Handel for alle - En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik"
                     2
                  . I meddelelsen fremhæves behovet for at fremme vores bilaterale forbindelser for at skabe job og vækst ved at tackle handels- og investeringshindringer på en helhedsorienteret måde. Samtidig er der også behov for at sikre EU's høje niveau af social og miljømæssig beskyttelse og bidrage til andre handelsrelaterede politikmål, herunder bæredygtig udvikling og de særlige behov hos små og mellemstore virksomheder (SMV).

                  I meddelelsen "Handel for alle" blev det især understreget, at "Australien og New Zealand er Europas nære partnere, deler Europas værdier og holdninger til mange spørgsmål og spiller en vigtig rolle i Asien-Stillehavsregionen og i multilaterale sammenhænge. Stærkere økonomiske forbindelser med disse lande vil også udgøre en solid platform for mere omfattende integration med bredere værdikæder i Asien-Stillehavsregionen. Det bør være en prioritet at styrke disse forbindelser."

                  Derudover er målene i overensstemmelse med Rådets konklusioner om handel af 21. november 2014
                     3
                  , hvori det blev understreget, at handel med varer og tjenesteydelser og investeringer kan yde et væsentligt bidrag til de centrale mål i "den strategiske dagsorden for Unionen i en tid med forandringer". I konklusionerne præciseres det også, at idet der bygges videre på de konkrete fremskridt, der er gjort med EU's bilaterale handelsdagsorden, bør bestræbelserne koncentreres om at arbejde for aftaler med vigtige partnere. Dette mål er på tilsvarende vis også i overensstemmelse med Rådets konklusioner om handel og investeringer af 27. november 2015
                     4
                  , der støtter indgåelsen af ambitiøse, helhedsorienterede og gensidigt fordelagtige bilaterale handels- og investeringsaftaler og opfordrer Kommissionen til at fremme forhandlingerne med Asien-Stillehavsområdet.

               ·Sammenhæng med de gældende regler på samme område

               Ovennævnte mål er i fuld overensstemmelse med traktaten om Den Europæiske Union (TEU), hvori det fastslås, at EU bør tilskynde til alle landes integration i den internationale økonomi, herunder gennem gradvis afskaffelse af hindringer for international handel
                  5
               .

               Målene er også i overensstemmelse med meddelelsen "Europa 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst"
                  6
               , hvori det fastsættes, at den europæiske handelsstrategi vil omfatte "forslag til strategiske dialoger på højt niveau med nøglepartnere for at diskutere strategiske spørgsmål som f.eks. markedsadgang, reguleringsmæssige rammer, globale ubalancer, energi og klimaforandringer, adgang til råmaterialer, global fattigdom, uddannelse og udvikling".

               Målene er endvidere i fuld overensstemmelse med målene i Kommissionens meddelelse "Small Business Act for Europa"
                  7
                (2008) og "Små virksomheder i en stor verden"
                  8
                (2011). At støtte SMV'ers økonomiske aktiviteter uden for EU er også forankret i Unionens overordnede strategi for konkurrenceevne som skitseret i meddelelsen "En industriel renæssance i Europa"
                  9
                (2014).

               Målene er også i overensstemmelse med principperne i TEU, hvori det fastslås, at Unionens politikker og aktioner bør sigte mod at "konsolidere og styrke menneskerettigheder"
                  10
                og "bidrage til udarbejdelsen af internationale foranstaltninger med henblik på at beskytte og forbedre miljøkvaliteten og en bæredygtig forvaltning af de globale naturressourcer"
                  11
               .

               Målene er i overensstemmelse med EU's øvrige politikker og med Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

               Sluttelig er målene også i fuld overensstemmelse med Juncker-Kommissionens prioritet om at skabe vækst i Europa og at øge antallet af arbejdspladser uden at stifte ny gæld, "investeringsplanen" (eller "Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer")
                  12
                samt de specifikke prioriteter, som er fastsat i Kommissionens arbejdsprogram for 2017
                  13
               .

               Denne henstilling vedrører en aftale, der vil omfatte liberalisering af handel med varer, tjenesteydelser, offentlige udbud og udenlandske direkte investeringer samt ledsagebestemmelser om eksempelvis intellektuelle ejendomsrettigheder.

               ·Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

               Spørgsmålet om overensstemmelse med de gældende regler på samme område er beskrevet ovenfor i afsnittet "Sammenhæng med de gældende regler på samme område".

               2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

               ·Retsgrundlag

               Artikel 218, stk. 3 og 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

               ·Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

               I henhold til artikel 5, stk. 3, i TEU finder nærhedsprincippet ikke anvendelse på de områder, hvor EU har enekompetence. Den fælles handelspolitik er et af de områder, hvor Unionen har enekompetence, jf. artikel 3 i TEUF. Denne politik omfatter forhandlinger om handelsaftaler, jf. bl.a. artikel 207 i TEUF.

               ·Proportionalitetsprincippet

               I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet blev alle rimelige politiske løsningsmodeller overvejet for at vurdere effektiviteten af disse politiske interventioner, som beskrevet nærmere i konsekvensanalyserapporten.

               ·Valg af retsakt

                  Afgørelse vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union.

               3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

               ·Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning

                  Ikke relevant.

               ·Høringer af interesserede parter

               Kommissionen gik aktivt i dialog med interesserede parter og gennemførte en omfattende offentlig onlinehøring
                  14
                for at samle detaljerede synspunkter angående de fremtidige handelsmæssige og økonomiske forbindelser mellem EU og New Zealand
                  15
               .

               Den offentlige onlinehøring blev afholdt fra den 11. marts til den 3. juni 2016. Den blev indledt på webstedet for Generaldirektoratet for Handel og offentliggjort på "EU Survey" (Kommissionens portal for offentlige onlinehøringer). Interesserede parter fra EU og fra tredjelande blev opfordret til at besvare spørgsmål inden for en lang række områder vedrørende handel og investeringer mellem EU og New Zealand.

               Kommissionen modtog 108 besvarelser fra en lang række respondenter. En sammenfatning af besvarelserne er opført i konsekvensanalyserapporten, og de individuelle besvarelser er blevet offentliggjort, medmindre respondenten frabad sig dette.

               ·Indhentning og brug af ekspertbistand

                  En ekstern konsulent blev pålagt at foretage en forudgående analyse af de potentielle konsekvenser af de planlagte scenarier for frihandelsaftalen.

                  Kommissionen har også været i kontakt med forskellige interesserede parter, som tilkendegav deres synspunkter om de specifikke barrierer angående markedsadgang og andre handelsmæssige problemer, som de oplever i deres handels- og investeringsforbindelser med New Zealand.

               ·Konsekvensanalyser

                  Selv om omfanget af konsekvensanalysen, der omfattede handel, investering og andre anliggender, var bredere en nærværende henstilling, er dens konklusioner fortsat gyldige med hensyn til denne henstilling.

                  Konsekvensanalyserapporten og dens resumé samt den positive udtalelse med forbehold fra Udvalget for Forskriftskontrol vil blive offentliggjort.

                  Ud over konsekvensanalysen vil de mulige økonomiske, sociale, menneskerettigheds- og miljømæssige konsekvenser af frihandelsaftalen blive undersøgt i en uafhængig bæredygtighedsvurdering, som vil blive foretaget af eksterne konsulenter. Bæredygtighedsvurderingen vil blive foretaget sideløbende med forhandlingerne om frihandelsaftalen og vil være baseret på en vidtspændende høring af de interesserede parter, navnlig civilsamfundet. Bæredygtighedsvurderingen vil blive færdiggjort inden paraferingen af frihandelsaftalen, og dens konklusioner vil indgå i forhandlingsprocessen.

               ·Målrettet regulering og forenkling

                  SMV'er forventes at få gavn af nye forretningsmuligheder og omkostningsbesparelser i forbindelse med frihandelsaftalen, som skyldes liberaliseringen, de styrkede retlige rammer, forbedrede toldprocedurer og øget regelgennemsigtighed. Konsekvensanalyserapporten indeholder detaljerede oplysninger om de potentielle konsekvenser for interesserede parter og de økonomiske sektorer.

               ·Grundlæggende rettigheder

                  I konsekvensanalyserapporten behandles spørgsmål om grundlæggende rettigheder i forbindelse med sociale aspekter og miljø- og menneskerettighedsaspekter.

                  Frihandelsaftalen bør indeholde et kapitel om handel og bæredygtig udvikling i overensstemmelse med fast EU-politik.

               4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET

                  Frihandelsaftalen vil kun have en begrænset negativ virkning for EU's budget for så vidt angår toldafgifter på grund af toldliberaliseringen. Der forventes indirekte positive virkninger i form af øgede ressourcer knyttet til merværdiafgift og bruttonationalindkomst.

               5.ANDRE FORHOLD

               ·Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering

                  I overensstemmelse med tilsagnet i meddelelsen fra 2015 "Handel for alle" vil der blive foretaget en grundig efterfølgende evaluering af virkningerne af frihandelsaftalen, der skal indgås med New Zealand, når den har været trådt i kraft i tilstrækkelig tid til at sikre, at de relevante oplysninger er tilgængelige. Konsekvensanalyserapporten indeholder detaljerede oplysninger om den forventede overvågning og evaluering.

                  •
                        Forklarende dokumenter (for direktiver)

                  Ikke relevant.

               ·Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget

               Ikke relevant.

               ·Proceduremæssige aspekter

               Kommissionen vil forhandle på EU's vegne.

               I overensstemmelse med artikel 218, stk. 4, i TEUF foreslås det, at Rådet for Den Europæiske Union udpeger Handelspolitikudvalget som det udvalg, forhandlingerne skal føres i samråd med.

               Europa-Parlamentet vil blive informeret på alle trin i proceduren i overensstemmelse med artikel 218, stk. 10, i TEUF.

               Kommissionen glæder sig over, at medlemmerne af Rådet for Den Europæiske Union i stadig større grad inddrager deres parlamenter tidligt i handelsforhandlingerne i overensstemmelse med deres institutionelle procedurer. Den opfordrer medlemmerne af Rådet for Den Europæiske Union til at gøre det samme for så vidt angår denne henstilling med henblik på Rådets afgørelse, under behørig hensyntagen til Rådets afgørelse 2013/488/EU om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer
                  16
               .

               Kommissionen vil orientere New Zealand om EU's interne regler om åbenhed og Rådet for Den Europæiske Unions og Europa-Parlamentets adgang til forhandlingsdokumenterne.

               Kommissionen offentliggør denne henstilling og bilaget hertil straks efter vedtagelsen.

               Kommissionen anbefaler, at forhandlingsdirektiverne offentliggøres straks efter vedtagelsen.

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS AFGØRELSE

               om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en frihandelsaftale med New Zealand

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

               under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 218, stk. 3 og 4,

               under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

               ud fra følgende betragtning: Der bør indledes forhandlinger med henblik på indgåelse af en frihandelsaftale med New Zealand —

               VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

               Artikel 1

               Kommissionen bemyndiges til på Unionens vegne at føre forhandlinger om en frihandelsaftale med New Zealand.

               Artikel 2

               Forhandlingsdirektiverne er anført i bilaget.

               Artikel 3

               Forhandlingerne føres i samråd med Handelspolitikudvalget.

               Artikel 4

               Denne afgørelse og bilaget hertil offentliggøres straks efter vedtagelsen.

               Artikel 5

               Denne afgørelse er rettet til Kommissionen.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-15-5947_en.htm
                  .

                     (2)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf

                     (3)

                  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/145908.pdf

                     (4)
                  http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/fac/2015/11/st14688_en15_pdf/

                     (5)
                  Artikel 21, stk. 2, litra e), i TEU.

                     (6)

                  http://ec.europa.eu/eu2020/pdf/COMPLET%20EN%20BARROSO%20%20%20007%20-%20Europe%202020%20-%20EN%20version.pdf

                     (7)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX:52008DC0394

                     (8)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/da/ALL/?uri=CELEX:52011DC0702

                     (9)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX:52014DC0014

                     (10)
                  Artikel 21, stk. 2, litra b), i TEU.

                     (11)
                  Artikel 21, stk. 2, litra f), i TEU.

                     (12)

                  http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/index_en.htm
                  .

                     (13)
                  https://ec.europa.eu/info/publications/work-programme-commission-key-documents-2017_en

                     (14)
                  http://trade.ec.europa.eu/consultations/index.cfm?consul_id=195

                     (15)
                  Den offentlige onlinehøring omfattede også de fremtidige handelsmæssige og økonomiske forbindelser mellem EU og Australien.

                     (16)

                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX:32013D0488

    ---documentbreak---

               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 13.9.2017
            COM(2017) 469 final
            BILAG
            til
            Henstilling med henblik på Rådets afgørelse
            om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en frihandelsaftale med New Zealand
            {SWD(2017) 289 final}{SWD(2017) 290 final}

               BILAG

               FORHANDLINGSDIREKTIVER VEDRØRENDE EN FRIHANDELSAFTALE MED NEW ZEALAND

               A.
                     AFTALENS ART OG ANVENDELSESOMRÅDE

               Aftalen bør udelukkende indeholde bestemmelser om handel og udenlandske direkte investeringer og tilknyttede områder, som finder anvendelse mellem parterne.

               Aftalen bør være ambitiøs, helhedsorienteret og i fuld overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens (WTO) regler og forpligtelser. Forhandlingerne bør føres og afsluttes under hensyntagen til forpligtelserne i henhold til WTO. Aftalen bør have et højt ambitionsniveau, der rækker ud over de eksisterende WTO-forpligtelser.

               Aftalen bør indeholde bestemmelse om en gradvis og gensidig liberalisering af handelen med varer og tjenesteydelser og af udenlandske direkte investeringer. Den vil omfatte bestemmelser om andre handelsrelaterede anliggender med henblik på at fremme, lette eller regulere sådan handel og direkte udenlandske investeringer. Hensigten med forpligtelserne i aftalen er, at de skal have direkte og umiddelbare virkninger for handelen og, hvor det er relevant, inden for rammerne af fælles EU-regler.

               Aftalen bør indeholde forpligtelser på områder, der henhører under kompetenceområdet for begge aftaleparters kompetente myndigheder og enheder.

               B.
                     FORSLAG TIL AFTALENS INDHOLD

               Præambel, generelle principper

               Der bør i præamblen gøres opmærksom på, at partnerskabet med New Zealand er baseret på fælles principper og værdier, hvilket fremgår af partnerskabsaftalen mellem EU og New Zealand om forbindelser og samarbejde fra 2016. Aftalen bør indgå i de overordnede politiske forbindelser og den institutionelle ramme som fastsat i partnerskabsaftalen om forbindelser og samarbejde.

               Hvad angår liberalisering af bilateral handel og udenlandske direkte investeringer bør aftalen også henvise til bl.a.:

               ·principperne og målene for EU's optræden udadtil

               ·parternes vilje til at sikre en bæredygtig udvikling og den internationale handels betydning for bæredygtig udvikling i økonomisk, social og miljømæssig forstand, herunder økonomisk udvikling, fattigdomsbekæmpelse, fuld og produktiv beskæftigelse og anstændigt arbejde for alle samt beskyttelse og bevaring af miljøet og naturressourcerne

               ·parternes vilje til fuldt ud at respektere deres rettigheder og forpligtelser, som følger af WTO-medlemskabet

               ·parternes vilje til at forbedre forbrugervelfærden ved hjælp af politikker, der sikrer en høj grad af forbrugerbeskyttelse og økonomisk velfærd

               ·retten til at regulere den økonomiske aktivitet i offentlighedens interesse, at nå legitime offentlige politiske mål, f.eks. beskyttelse og fremme af den offentlige sundhed, sociale ydelser, folkeoplysning, sikkerhed, miljøet, den offentlige moral, social- eller forbrugerbeskyttelse, beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse samt fremme og beskyttelse af den kulturelle mangfoldighed

               ·målet om, at aftalen bør skabe nye rammer for de økonomiske forbindelser mellem parterne og primært for udviklingen inden for handel og udenlandske direkte investeringer

               ·parternes fælles mål om at tage hensyn til de særlige udfordringer, som små og mellemstore virksomheder (SMV'er) står over for, ved at bidrage til udviklingen inden for handel og udenlandske direkte investeringer

               ·parternes vilje til at kommunikere med samtlige relevante interesserede parter, f.eks. den private sektor og civilsamfundsorganisationer/-repræsentanter.

               Mål

               Aftalen bør bekræfte det fælles mål om gradvist og gensidigt at liberalisere i det væsentlige alle former for handel med varer og tjenesteydelser og udenlandske direkte investeringer i fuld overensstemmelse med WTO-reglerne, særlig artikel XXIV i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) og artikel V i den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS).

               Aftalen bør sikre større markedsadgang for offentlige udbud, og handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR), herunder geografiske betegnelser, og styrke dialogen og samarbejdet vedrørende tekniske og reguleringsmæssige rammer.

               Aftalen bør anerkende, at bæredygtig udvikling er et overordnet mål for parterne, og bør sikre og fremme overholdelsen af internationale miljømæssige og sociale aftaler og standarder med henblik på at fremme handelen. Der bør tages hensyn til bæredygtig udvikling i hele aftalen, herunder i forbindelse med både sociale og miljømæssige spørgsmål. Aftalen bør sikre, at parterne ikke tilskynder til handel eller udenlandske direkte investeringer ved at gøre de nationale retsforskrifter og standarder vedrørende miljø, arbejdsret eller sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen lempeligere eller ved at slække på de grundlæggende arbejdsmarkedsstandarder eller love, der har til formål at beskytte og fremme den kulturelle mangfoldighed.

               Varehandel

               Told på import og eksport og ikketoldmæssige foranstaltninger

               Aftalens formål er at sikre størst mulig liberalisering af handelen. Aftalen bør i det væsentlige omfatte alle former for varehandel mellem parterne. Tolden i forbindelse med de fleste positioner bør afskaffes ved aftalens ikrafttræden. Aftalens formål bør være at afvikle importafgifter og afgifter med tilsvarende virkning på begge sider, som hovedregel ikke i mere end syv år. Der bør være så få undtagelser som muligt, og de mest følsomme produkter bør være omfattet af særlige bestemmelser. Man bør for eksempel for visse landbrugsprodukter overveje at anvende toldkontingenter, længere overgangsperioder eller andre ordninger.

               Forhandlinger om toldnedsættelse bør foregå på grundlag af den told, der anvendes af EU erga omnes på datoen for indledning af forhandlingerne, og den told, der anvendes af New Zealand erga omnes på datoen for indledning af forhandlingerne.

               Alle former for told eller afgifter på eksport eller andre foranstaltninger med tilsvarende virkning bør forbydes, og nye bør ikke indføres.

               Oprindelsesregler

               Oprindelsesregler og bestemmelser om administrativt samarbejde bør lette handelen og forenkles, og de bør tage hensyn til EU's generelle præferenceoprindelsesregler og EU-producenternes interesser.

               Foranstaltninger til bekæmpelse af svig

               Det bør ved en bestemmelse i aftalen om øget administrativt samarbejde fastsættes, hvilke procedurer og passende foranstaltninger parterne kan træffe i tilfælde af manglende administrativt samarbejde i toldspørgsmål, uregelmæssigheder eller svig.

               Behandling af administrative fejl

               Der bør også indarbejdes bestemmelser med henblik på i fællesskab at undersøge muligheden for vedtagelse af passende foranstaltninger i tilfælde af fejl begået af de kompetente myndigheder i forbindelse med anvendelsen af præferenceoprindelsesreglerne.

               Told og handelslettelser

               Aftalen bør omfatte bestemmelser, der tager sigte på at fremme handelen mellem parterne, samtidig med, at der sikres effektiv kontrol. Til dette formål bør aftalen omfatte parternes forpligtelser for så vidt angår regler, krav, formaliteter og procedurer i forbindelse med import, eksport og transit. I disse bestemmelser bør der tages hensyn til den paraferede aftale mellem EU og New Zealand om toldsamarbejde og gensidig bistand eller fremtidige ændringer heraf.

               Aftalen bør fremme en effektiv gennemførelse og anvendelse af internationale regler og standarder på toldområdet og andre handelsrelaterede procedurer, bl.a. WTO's bestemmelser, WTO's aftale om handelslettelser og Verdenstoldorganisationens instrumenter samt den reviderede Kyotokonvention.

               Aftalen bør omfatte bestemmelser med henblik på at fremme udvekslingen af god praksis og erfaringer vedrørende bestemte områder af gensidig interesse. Disse områder kan omfatte spørgsmål som modernisering og forenkling af regler og procedurer, standardiseret dokumentation, tarifering, gennemsigtighed, gensidig anerkendelse og samarbejde mellem instanser.

               Aftalen bør fremme konvergens i forbindelse med handelslettelser på grundlag af relevante internationale standarder og instrumenter, når det er hensigtsmæssigt.

               Aftalen bør fremme en effektiv håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder fra toldmyndighedernes side for så vidt angår alle varer, der er underkastet toldtilsyn.

               Aftalen bør i bestemmelserne om handelslettelser tage højde for de udfordringer, SMV'erne står over for, og samtidig sikre lige vilkår for alle økonomiske aktører.

               Aftalen bør sigte mod at fastlægge en protokol om gensidig administrativ bistand i toldspørgsmål, der omfatter bistand i forbindelse med undersøgelser til bekæmpelse af svig (bl.a. bistand efter anmodning, uanmodet bistand og fortrolighed), eller protokollen kunne som alternativ henvise til aftalen mellem EU og New Zealand om toldsamarbejde og gensidig bistand.

               Ikketoldmæssige hindringer

               Aftalen bør behandle reguleringsspørgsmål i forbindelse med handel og ikketoldmæssige hindringer. Aftalen bør derfor forbyde enhver form for forbud, begrænsning eller andre ikketoldmæssige hindringer for handel, som ikke kan begrundes med de generelle undtagelser nedenfor, og som kan udgøre et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem parterne. Det bør prioriteres at indarbejde bestemmelser og procedurer med henblik på at sikre afskaffelsen af uberettigede ikketoldmæssige handelshindringer. Aftalen bør også indeholde bestemmelser om passende procedurer med henblik på at undgå ikketoldmæssige hindringer og andre unødvendige handelshindringer. Aftalen bør også behandle lokaliseringskrav.

               Produktspecifikke ikketoldmæssige hindringer bør afskaffes på anmodnings- og tilbudsbasis sideløbende med drøftelser om toldindrømmelser. Det er hensigtsmæssigt at fremme aftalens mål og at øge markedsadgangen i forhold til det niveau, der opnås via de horisontale regler, og aftalen bør derfor omfatte sektorspecifikke forpligtelser vedrørende ikketoldmæssige hindringer.

               Aftalen bør omfatte bestemmelser vedrørende statshandelsforetagender med en vurdering af eventuelle konkurrenceforvridninger og handelsmæssige hindringer, som dette ville kunne skabe.

               Tekniske forskrifter, standarder og overensstemmelsesvurderingsprocedurer

               Ud over at bekræfte bestemmelserne i WTO-aftalen om tekniske handelshindringer bør parterne også fastsætte bestemmelser, der bygger på og supplerer disse bestemmelser, for at lette adgangen til hinandens markeder.

               Aftalen bør indeholde en række generelle principper (såsom proportionalitet, ingen unødige restriktioner, gennemsigtighed, ikkeforskelsbehandling) og bestemmelser, der bygger på og supplerer WTO's regler. Disse mål bør bl.a. omfatte øget gennemsigtighed, fremme af god reguleringspraksis, vedtagelse af relevante internationale standarder, bestræbelser på at sikre kompatibilitet og konvergens i forbindelse med tekniske regler på grundlag af internationale standarder, ensretning af afprøvnings- og certificeringskrav, f.eks. gennem anvendelse af en risikobaseret tilgang til overensstemmelsesvurdering (herunder anvendelse af selvcertificering i sektorer, hvor det er muligt og hensigtsmæssigt) og bestemmelser, der har til formål at opnå kompatibilitet for så vidt angår afprøvningskravene i en række prioriterede sektorer og at fremme anvendelsen af akkreditering.

               Aftalen bør indeholde bestemmelser, der har til formål at forbedre formidlingen af oplysninger til importører og eksportører.

               Forhandlingerne bør omfatte samspillet mellem aftalen og den eksisterende aftale om gensidig anerkendelse med henblik på at forbedre gennemførelsen heraf og opnå et mere effektivt samarbejde.

               Sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger (SPS)

               Parterne bør bygge på og gå videre end WTO-aftalen om SPS-foranstaltninger med det formål at lette adgangen til deres respektive markeder og samtidig beskytte menneskers, dyrs eller planters liv og sundhed. SPS-kapitlet bør omfatte spørgsmål såsom gennemsigtighed, proportionalitet, unødige forsinkelser, harmonisering, anerkendelse af ækvivalens og alternative foranstaltninger, regionalisering, kontrol, inspektions- og godkendelsesprocedurer, revisioner, importkontrol, hasteforanstaltninger, virksomhedsgodkendelse uden forudgående inspektion, anvendelse af godkendelsesprocesser på EU-plan (fælles enhed), reguleringsmæssigt samarbejde, forbedret samarbejde om antimikrobiel resistens og oprettelse af en mekanisme til hastebehandling af specifikke handelsmæssige problemer i forbindelse med SPS-foranstaltninger.

               Forhandlingerne bør følge bestemmelserne i de forhandlingsdirektiver, der blev vedtaget af Rådet den 20. februar 1995 (Rådets dokument 4976/95). Forhandlingerne bør omfatte samspillet mellem denne aftale og aftalen mellem EU og New Zealand om sundhedsforanstaltninger i samhandelen med levende dyr og animalske produkter, samtidig med at indholdet bevares, og der sikres et effektivt samarbejde.

               Dyrevelfærd

               Aftalen bør fremme et fortsat samarbejde og udvekslinger vedrørende dyrevelfærd for bl.a. at indgå drøftelser om mulige forpligtelser vedrørende ækvivalente dyrevelfærdsforanstaltninger parterne imellem.

               Beskyttelsesforanstaltninger

               Aftalen bør indeholde en beskyttelsesklausul, der giver hver part mulighed for at træffe passende foranstaltninger i overensstemmelse med WTO-aftalen om anvendelse af artikel XIX i GATT 1994 eller WTO-aftalen om beskyttelsesforanstaltninger. Aftalen bør også fastsætte, at sådanne beskyttelsesforanstaltninger skal have mindst mulig fordrejende virkning på den bilaterale handel.

               Med henblik på at øge tiltagene til liberalisering mest muligt og for at sikre den nødvendige beskyttelse, idet der tages hensyn til de særlige forhold i følsomme sektorer, bør aftalen i princippet indeholde en bilateral beskyttelsesklausul, hvorefter en af parterne delvist eller helt kan ophæve præferencer i tilfælde, hvor en stigning i importen af en vare fra den anden part forårsager eller truer med at forårsage alvorlig skade på den hjemlige industri.

               Antidumping- og udligningsforanstaltninger

               Aftalen bør indeholde en klausul om antidumping- og udligningsforanstaltninger, der giver hver part mulighed for at træffe passende foranstaltninger over for dumping og/eller udligningsberettiget subsidiering i overensstemmelse med WTO-aftalen om anvendelse af artikel VI i GATT 1994 eller WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger. I aftalen bør der ligeledes integreres forpligtelser, der rækker ud over WTO-reglerne på dette område, i overensstemmelse med EU's regler og tidligere aftaler.

               Aftalen bør anerkende, at betalinger under den grønne boks ikke er handelsfordrejende og derfor i princippet ikke bør være genstand for antidumping- eller antisubsidieforanstaltninger.

               Handel med tjenesteydelser, udenlandske direkte investeringer og digital handel

               I overensstemmelse med artikel V i GATS bør aftalen have en betydelig sektordækning og omfatte alle leveringsmåder. Aftalen bør ikke indeholde nogen forhåndsudelukkelse fra dens anvendelsesområde bortset fra udelukkelsen af audiovisuelle tjenesteydelser samt tjenesteydelser og aktiviteter, der udføres i forbindelse med udøvelse af offentlig myndighed. Forhandlingerne bør sigte mod en gradvis og gensidig liberalisering af handelen med tjenesteydelser og udenlandske direkte investeringer ved at afskaffe hindringerne for markedsadgang og national behandling i videre udstrækning, end parterne er forpligtet til i henhold til WTO-reglerne og de tilbud, der blev fremlagt som led i forhandlingerne vedrørende overenskomsten om handel med tjenesteydelser. Aftalen bør omfatte regler vedrørende præstationskrav i forbindelse med udenlandske direkte investeringer.

               Derudover bør aftalen indeholde reguleringsmæssige discipliner. Til dette formål bør forhandlingerne dække områder såsom:

               ·lovbestemmelser om gennemsigtighed og gensidig anerkendelse

               ·horisontale bestemmelser om national regulering, bl.a. til sikring af upartiskhed og retssikkerhed for så vidt angår licens- og kvalifikationskrav og -procedurer, og

               ·lovbestemmelser for specifikke sektorer, herunder telekommunikationstjenester, finansielle tjenesteydelser, leveringstjenester og internationale søtransporttjenester.

               På baggrund af den øgede digitalisering af handelen bør forhandlingerne resultere i regler for digital handel og grænseoverskridende datastrømme, elektroniske tillids- og autentificeringstjenester, uanmodet kommunikation med henblik på direkte markedsføring, uden at dette fører til forhandlinger om eller påvirker EU's regler om beskyttelse af personoplysninger.

               Aftalen kan omfatte proceduremæssige forpligtelser for så vidt angår fysiske personers midlertidige indrejse og ophold i forretningsøjemed i overensstemmelse med parternes forpligtelser under leveringsmåde 4. Intet i denne aftale bør dog være til hinder for, at parterne anvender deres nationale love, forskrifter og krav vedrørende indrejse og ophold, forudsat at de ikke anvender dem på en sådan måde, at de fordele, der opnås i medfør af aftalen, udlignes eller begrænses. De gældende love, forskrifter og krav i Unionen vedrørende arbejdsvilkår og arbejdstagerrettigheder bør fortsat finde anvendelse.

               Aftalen bør genbekræfte retten til at regulere den økonomiske aktivitet i offentlighedens interesse, at nå legitime offentlige politiske mål, f.eks. beskyttelse og fremme af den offentlige sundhed, sociale ydelser, folkeoplysning, sikkerhed, miljøet, den offentlige moral, social- eller forbrugerbeskyttelse, beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse samt fremme og beskyttelse af den kulturelle mangfoldighed Den høje kvalitet af EU's offentlige tjenesteydelser bør opretholdes i overensstemmelse med traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig protokol nr. 26 om tjenesteydelser af almen interesse, og under hensyntagen til EU's forbehold på området, herunder GATS.

               Kapitalbevægelser og betalinger

               Aftalen bør sigte mod fjernelse af begrænsninger for løbende betalinger og kapitalbevægelser, der vedrører transaktioner, som liberaliseres i henhold til denne aftale, og omfatte en standstill-klausul. Den bør omfatte beskyttelses- og udskillelsesbestemmelser (f.eks. vedrørende Unionens økonomiske og monetære union og betalingsbalance), som bør være i overensstemmelse med bestemmelserne i TEUF vedrørende kapitalens frie bevægelighed.

               Intellektuelle ejendomsrettigheder

               Aftalen bør supplere og bygge på aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS-aftalen) med henblik på at sikre et passende og effektivt niveau for beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder.

               Kapitlet om intellektuelle ejendomsrettigheder bør omfatte emner såsom ophavsret og beslægtede rettigheder, varemærker, design, patenter, plantesortsrettigheder, fortrolige oplysninger, herunder handelshemmeligheder, geografiske betegnelser og styrket håndhævelse. Aftalen bør sigte mod at gøre håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder mere effektiv, bl.a. i det digitale miljø og ved grænserne (herunder i forbindelse med eksport).

               Aftalen bør etablere passende samarbejdsmekanismer mellem parterne for at understøtte gennemførelsen af kapitlet om intellektuelle ejendomsrettigheder samt en regelmæssig dialog om intellektuel ejendomsret for at fremme udvekslingen af oplysninger om de respektive lovgivningsmæssige fremskridt, udvekslingen af erfaringer om håndhævelse og høring i relation til tredjelande.

               Uden at dette berører de relevante multilaterale drøftelser i den forbindelse, bør forhandlingerne undersøge spørgsmålet om genetiske ressourcer, traditionel viden og folklore.

               Geografiske betegnelser

               Aftalen bør sikre direkte beskyttelse gennem aftalen om en liste over geografiske betegnelser (vin, spiritus, landbrugsprodukter og fødevarer) på et højt beskyttelsesniveau med udgangspunkt i artikel 23 i TRIPS, herunder ret til oplysning, styrket håndhævelse, sameksistens med bona fide-varemærker, beskyttelse mod efterfølgende generisk karakter og mulighed for at tilføje nye geografiske betegnelser. Spørgsmål vedrørende individuelle ældre rettigheder i forbindelse med eksempelvis plantesorter, varemærker, generiske eller andre legitime anvendelser, bør behandles. Derudover skal forhandlingerne omfatte ordninger om beskyttelse af geografiske betegnelser på markeder i tredjelande.

               Offentlige udbud

               Med udgangspunkt i de respektive forpligtelser i henhold til WTO's aftale om offentlige udbud bør aftalen sigte mod en helhedsorienteret og øget markedsadgang for offentlige udbud. Dette bør omfatte en bred og gensidigt acceptabel dækning af udbud på alle niveauer for så vidt angår myndigheder, statslige crown-enheder, statsejede virksomheder og virksomheder med særlige eller eksklusive rettigheder, og udbud af varer, tjenesteydelser og offentlige arbejder. På denne måde anerkender parterne de særlige omstændigheder og forhold, der er gældende for deres respektive udbudsmiljøer. Aftalen bør også indeholde bestemmelser om forpligtelser vedrørende offentlig-private partnerskaber/koncessioner i overensstemmelse med den pågældende lovgivning på området. Parterne anerkender betydningen af princippet om national behandling med henblik på at sikre en behandling, der ikke er mindre gunstig end den, der indrømmes lokalt etablerede leverandører eller tjenesteydere.

               Proceduremæssige forpligtelser bør være baseret på de regler, procedurer og krav, der er fastsat i henhold til WTO's aftale om offentlige udbud. Forpligtelserne bør navnlig sikre en retfærdig procedure (såsom anvendelse af effektive vurderingsmekanismer) og gennemsigtighed i omfattede udbud. Specifikke formuleringer om gennemsigtighed bør overvejes med henblik på at sikre klarhed for så vidt angår de gældende udbudsregler og mulighederne for at deltage i udbud, således at virksomhederne sikres adgang til let tilgængelige oplysninger.

               Handel og konkurrence

               Aftalen bør omfatte bestemmelser vedrørende konkurrence, herunder konkurrenceregler og disses håndhævelse.

               Aftalen bør indeholde bestemmelser om subsidier. Derudover bør den omfatte statsejede virksomheder, udpegede monopoler og virksomheder med særlige eller eksklusive rettigheder eller privilegier.

               Små og mellemstore virksomheder

               Aftalen bør omfatte et specifikt SMV-kapitel. Aftalen bør bistå SMV'er med at udnytte handelsmulighederne i aftalen fuldt ud, bl.a. gennem informationsudvekslingsordninger om markedsadgangskrav og passende institutionelle strukturer.

               Handel og bæredygtig udvikling

               Aftalen bør omfatte bestemmelser om arbejds- og miljørelaterede aspekter af handel og bæredygtig udvikling, som er relevante i forbindelse med handel og udenlandske direkte investeringer. Den bør omfatte bestemmelser, der fremmer overholdelsen og en effektiv gennemførelse af relevante internationalt aftalte principper og regler, herunder de grundlæggende arbejdsmarkedsstandarder og Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) grundlæggende konventioner samt multilaterale aftaler, bl.a. vedrørende klimaforandringer.

               Aftalen bør genbekræfte parternes ret til at regulere på arbejds- og miljøområdet i overensstemmelse med deres internationale forpligtelser og med henblik på at nå et højt beskyttelsesniveau. Den bør omfatte bestemmelser vedrørende beskyttelsesniveauet for arbejdsmarkeder og miljøet, som ikke må sænkes for at fremme handel og udenlandske direkte investeringer. Dette bør omfatte en forpligtelse til ikke at fravige eller undlade at håndhæve national arbejdsmarkeds- eller miljølovgivning.

               Aftalen bør sikre, at handel og udenlandske direkte investeringer i højere grad bidrager til en bæredygtig udvikling, bl.a. ved at behandle områder såsom fremme af handel med miljø- og klimavenlige varer og tjenesteydelser og fremme af frivillige fair trade-ordninger og virksomheders sociale ansvar under henvisning til internationalt anerkendte instrumenter.

               Aftalen bør også indeholde forpligtelser til at fremme handel med lovligt erhvervede bæredygtige naturressourcer, navnlig for så vidt angår biodiversitet, vilde dyr og planter, skovbrugsprodukter, fiskeri, og omfatte relevante internationale instrumenter og metoder. Den bør ligeledes fremme handel, der giver prioritet til en klimarobust udvikling med lav emission.

               Aftalen bør fastsætte passende bestemmelser om effektiv gennemførelse og opfølgning af disse bestemmelser samt procedurer til at behandle alle tvister, der måtte opstå mellem parterne, og sikre deltagelse af civilsamfundet.

               Energi og råmaterialer

               Aftalen bør omfatte bestemmelser om aspekter af energi og råmaterialer, der vedrører handel og udenlandske direkte investeringer. Aftalen bør have som mål at sikre et åbent, gennemsigtigt, ikkediskriminerende og forudsigeligt forretningsklima og begrænse konkurrenceforvridende adfærd. Aftalen bør også omfatte regler, der understøtter og fremmer handel og udenlandske direkte investeringer yderligere i sektoren for vedvarende energi. Aftalen bør ligeledes fremme samarbejdet på ovennævnte områder.

               Gennemsigtig lovgivning

               Aftalen bør indeholde bestemmelser om:

               ·Offentliggørelse, bl.a. offentlig tilgængelighed af alment gældende foranstaltninger på en ikkediskriminerende måde og med rimelig tid til indgivelse af bemærkninger vedrørende forslag til alment gældende foranstaltninger.

               ·Forespørgsler og kontaktpunkter - med mekanismer til besvarelse af forespørgsler fra interesserede parter vedrørende forslag til eller gældende foranstaltninger.

               ·Administrative procedurer baseret på og i overensstemmelse med lovgivningen, der sikrer, at oplysninger om gennemførelsen af alment gældende foranstaltninger er tilgængelige for interesserede personer, og at personer, som er berørt af en procedure, gives rimelig mulighed for at fremsætte deres synspunkter forud for enhver endelig administrativ handling.

               ·Passende adgang til prøvelse og klage i forbindelse med en administrativ handling på de områder, der er omfattet af aftalen.

               ·Fremme af regulering af høj kvalitet og god administrativ praksis.

               Reguleringssamarbejde

               Aftalen bør omfatte tværfaglig ekspertise om konsekvenser og åbenhed i lovgivningen i forbindelse med udarbejdelsen, vedtagelsen og gennemførelsen af effektive, omkostningseffektive og mere forenelige forskrifter med henblik på at lette handelen. Aftalen bør omfatte bestemmelser om fremme af informationsudveksling, øget anvendelse af god reguleringspraksis og øget reguleringssamarbejde,

               I den forbindelse bør det overvejes at indarbejde bestemmelser om reguleringssamarbejde på en række specifikke områder, som ikke er omfattet af de eksisterende rammer, og der bør overvejes mekanismer til identificering af potentielle hindringer, som skal behandles gennem reguleringsmæssigt samarbejde.

               Institutionelle og endelige bestemmelser

               Der bør etableres en klar retlig og institutionel forbindelse mellem aftalen og partnerskabsaftalen om forbindelser og samarbejde. Dette bør sikre ekstern sammenhæng, navnlig for så vidt angår eksistensen, anvendelsen, suspensionen og ophævelsen af de pågældende bestemmelser.

               Aftalen bør etablere et særligt overordnet organ, som skal overvåge gennemførelsen af aftalen. Der kan i givet fald nedsættes udvalg eller arbejdsgrupper inden for specifikke områder, som bør være underlagt det overordnede organs rammer.

               Tvistbilæggelse og mægling

               Aftalen bør omfatte en effektiv og bindende tvistbilæggelsesordning med en fremskyndet procedure, navnlig for så vidt angår panelets sammensætning og sagsbehandling. Tvistbilæggelsesordningen bør være gennemsigtig, åben og innovativ. Den bør omfatte bestemmelser om en fleksibel og hurtig mæglingsmekanisme.

               Generelle undtagelser

               Aftalen bør omfatte generelle undtagelser, som finder anvendelse på de relevante dele af aftalen, bl.a. vedrørende sikkerhed, betalingsbalance, tilsynsvirksomhed og beskatning.

               Autentiske sprog

               Aftalen, som skal have samme gyldighed på alle officielle EU-sprog, bør indeholde en sprogklausul herom.

               Andre spørgsmål

               Aftalen bør anerkende vigtigheden af forbrugerbeskyttelsesspørgsmål og fremme en effektiv forbrugerbeskyttelse, også i et digitalt miljø.

               Efter Kommissionens analyse og forudgående høring af Handelspolitikudvalget og i overensstemmelse med EU-traktaterne kan aftalen omfatte yderligere bestemmelser vedrørende de handelsmæssige og økonomiske forbindelser, såfremt der under forhandlingerne er udtrykt gensidig interesse herfor.

               Waitangi

               Aftalen bør behandle den newzealandske regerings forpligtelser i forhold til Waitangi-traktaten. I den forbindelse bør enhver foranstaltning, som træffes i medfør af denne bestemmelse, ikke anvendes som et middel til vilkårlig eller uberettiget forskelsbehandling af personer fra den anden side eller som en skjult begrænsning af handelen med varer og tjenesteydelser og af udenlandske direkte investeringer.


title: HENSTILLING MED HENBLIK PÅ RÅDETS AFGØRELSE OM BEMYNDIGELSE TIL KOMMISSIONEN TIL AT INDLEDE AF FORHANDLINGER MED DE TREDJELANDE, DER HAR INDGÅET AFTALER OM TEKSTILVARER MED FÆLLESSKABET, MED HENBLIK PÅ TILPASNING AF AFTALERNE, SÅLEDES AT DER KAN TAGES HENSYN TIL GRÆKENLANDS TILTRÆDELSE AF DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER(forelagt af Kommissionen for Rådet)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (80) 367
Vol. 1980/0132
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER
                                                    KOM ( 80 ) 367 endelig udg .
                                                    Bruxelles , den 30 . juni 1980
                               /f*T    J ^             r >|
                               fol ^           sê |âj
                                v>
                                 \ /,  Ws / '/Àj
                                                   9 M)
                                                     A\y
                 HENSTILLING MED HENBLIK PA RÅDETS AFGØRELSE
               OM BEMYNDIGELSE TIL KOMMISSIONEN TIL AT INDLEDE
       AF FORHANDLINGER MED DE TREDJELANDE ,       DER HAR INDGÅET AFTALER
              OM TEKSTILVARER MED FÆLLESSKABET , MED HENBLIK PA
          TILPASNING AF AFTALERNE , SÅLEDES AT DER KAN TAGES HENSYN
      TIL GRÆKENLANDS    TILTRÆDELSE  AF DE EUROPÆISKE            FÆLLESSKABER
                                                         o
                    ( forelagt af Kommissionen for Rådet )
                                                              1 1
                                                 :          ' '
                                                           1    i
     K0M(80 ) 367 endelig udg .
 ---pagebreak---                          4
                                   BEGRUNDELSE
1 . I henhold til artikel 123 i traktaten om Den hellenske Republiks tiltrædelse
    af De europæiske Fællesskaber skal Den hellenske Republik fra den i . januar
    1981 fuldt ud overtage "acquis communautaire ", for så vidt angår handelspo-
    litikken med hensyn til tekstilvarer .
    Dette bør ske i henhold til en procedure , som er fastsat på de møder , der
    har fundet sted tinder Konferencen mellem De europæiske Fællesskaber og Græ-
    kenland på stedfortræderplan ( CCMF/GR/68/78 og COBF/GR/30/7 8 ) ♦
2 . Denne "acquis communautaire " på tekstilområdet består ?
    - på det eksterne plan i en regalering af importen fra lande , der producerer
      til lave priser , i form af bilaterale aftaler , som for størstedelens ved
      kommende er gældende indtil den 31.12.198.2 og indgået på grundlag af Multi-
       fiberarrangementet og dets udvidelsesprotokol , samt uformelle arrangementer
       om frivillig begrænsning , der er indgået med visse lande , som Fællesskabet
      har indgået præferenceaftaler med ;          ,
    – på det interne plan i en sajnmenlægning på fællesskabsplan og regionalt plan
      for de 8 mest følsomme varer , i en fordeling mellem medlemsstaterne af
      væksten i importen på grundlag af en fordelingsnøgle , der er udarbejdet
      efter visse objektive kriterier samt i' en forvaltning af aftalerne eller
      arrangementerne på grundlag af en nomenklatur og en klassificering af alle
      ensartede tekstilvarer .
3 . Grækenlands overtagelse af " acquis communautairé " på tekstilområdet må ikke
    føre til , at Fællesskabets partnere ønsker de indgåede aftaler eller arrange
    menter taget op til ny debat . Dette indebærer navnlig , at der ikke påføres
    dem nogen forringelse , især af økonomisk art , i forhold til den nuværende
    situation .
    På nogle få undtagelser nær er Grækenland imidlertid ikke nogen stor importør
    af tekstilvarer , og landets import struktur afviger i betydelig grad fra de
    øvrige medlemsstaters , hvilket både skyldes dets : situation som en betydelig
    producent af tekstilvarer og den importpolitik ,, det indtil nu har ført inden
    for denne sektor .
 ---pagebreak---   Derfor er det nødvendigt , at Kommissionen gives forhandlingsdirektiver ,
N der er baseret på en nøje overholdelse af principperne og målsætningerne
  i Fællesskabets handelspolitik på tekstilområdet , men som alligevel over
  lader den et vist spillerum med hensyn til fastsættelsen af de græske
  kvoter .                                        ,
                                         }
  Kommissionen er fuldt ud klar over , at denne sag nok vil kræve tid , og
           /
  da problemet skal være løst pr . 1 . ■ januar 1981 , anmoder den Rådet om så
  hurtigt som muligt at vedtage de forhandlingsdirektiver , der er vedlagt
                                                                              y
  som bilag .
 ---pagebreak---             HENSTILLING MED HENBLIK P3 RaDETS AFGØRELSE
om bemyndigelse til Kommissionen til at indlede forhandlinger med de
tredjelande , der har indgået aftaler om tekstilvarer med Fællesskabet ,
med henblik på tilpasning af aftalerne , således at der kan tages hensyn
til Grækenlands tiltrædelse af De europæiske Fællesskaber
                     i
RIDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
Under henvisning til traktaten om oprettelse af De europæiske Fællesskaber ,
særlig artikel 113 ,              '
under henvisning til henstilling fra Kommissionen , og
                                            il
ud fra følgende betragtning:
Fællesskabet har indgået bilaterale aftaler og arrangementer om tekstil
varer med en rækka tredjelande ; di sse ^aftaler og arrangementer bør ti l –
passes , således at der kan tages hensyn til Grækenlands tiltrædelse af De
europæiske Fællesskaber , der bør med henblik herpå indledes forhandlin
ger med -de pågældende lande –
TRUFFET BØLGENDE AFGØREISE :                 ^   r
                           Eneste artikel
Kommissionen bemyndiges til at indlede forhandlinger med alle de lande , der
har undertegnet bilaterale aftaler og arrangementer om tekstilvarer , med
henblik på tilpasning af disse aftaler , således at der kan tages hensyn til
 Den hellenske Republiks tiltrædelse af De europæiske Fællesskaber .
                                        ;•!   ■
Kommissionen fører disse forhandlinger inden for rammerne af de direktiver ,
der er ahført i bilaget , og i samråd meå det i traktatens artikel 113 om
 handlede særlige udvalg .
Repræsentanter fra Den hellenske Republik kan deltage i forhandlingerne
som observatører .
 ---pagebreak---                                                                      BILAG I
                           F ORHAIN D LUTG SD IREKT I VER
Basisprmcipper
- For at undgå en global genforhandling af aftalerne parterne imellem , "bør
   den nuværende situation , navnlig vedrørende det økonomiske aspekt , i det
   mindste opretholdes .
- Såfremt det skalle vise sig , at Fællesskabets partnere nægter at foretage
   en sådan tilpasning , bør bestemmelserne i artikel 123j stk . 2 , i traktaten
   om Den hellenske Republiks tiltrædelse af De europæiske Fællesskaber"^
   bringes i anvendelse .
Lande , hvormed denne tilpasning skal foretages
Det drejer sig om alle de lande , der med Fællesskabet har indgået bilatei'ale
aftaler eller arrangementer , som vil være gældende den 1 . januar 1981 ( bilag 2 ).
Når det drejer sig om lande , hvormed der er indgået præferenceaftaler ( Portu
gal , Malta , Marokko , Egypten ), bør der ved denne tilpasning, for så vidt angår
indholdet , tages hensyn til det særlige forhold , der gør sig gældende i deres
handelsforbindelser med Fællesskabet , og for så vidt angår tidsplanen , til de
forhandlinger , der er igang med henblik på indgåelse af tillægsprotokoller
til de generelle aftaler , der knytter dem til Fællesskabet .
Dispositive bestemmelser
Der bør fastsættes følgende :
l ) Er de pågældende protokoller ikke afsluttet den 1 . januar 198l » træffer Fæl- _
    lesskabet foranstaltninger til afhjælpning af denne situation i form af så
    danne overgangsordninger , som er nødvendige for at sikre Fællesskabets gennem
    førelse af aftalerne .
 ---pagebreak--- På det eksterne plan ( MFA-lande ) ■
    i . Udtagning af_kurven
        For Fællesskabet
        Beregning af niveauerne for udtagning af kurven i 1982 bør ske på grundlag
                                                                    1
         af EØF' s samlede import , hvori undtagelsesvis medtages import til EØF med
         oprindelse i Grækenland i 1980 , for at parterne fortsat kan "bevare de opnå
        ede økonomiske fordele . Dette niveau for udtagning af kurven vil derfor i
        1981 og 1982 ligge på 102,5/6 ( eller 102% ) og ikke på 100% , som for tiden er
        den procent , der lægges til grund for beregningen af den samlede import fra
     / tredjelande , inklusive import med oprindelse i Grækenland i 1980 .
        Regionalt
        Tærsklen for udtagning af kurven på det regionale plan vil for Grækenland
        ligge på 2,5% ( eller 2% ) af tærsklen for udtagning af kurven for Fællesska
        bet som fastsat ovenfor .
                                                                             /
                                                  '       ' ' : I
  il . Fast s artte ls e_af niveauerne
        For Grækenland vil der blive fastsat et niveau i alle de tilfælde , hvor der
        i aftalerne på nuværende tidspunkt er fastsat, et fællesskabsniveau fordelt
        på alle medlemsstaterne .
        Niveauet for disse kvoter vil blive baseret på de eksisterende handelsstrømme
        Bet må imidlertid ikke være lavere end det tal , der fremkommer ved den teore
        tiske beregning"^ ( 5% af de 2,5% ~ eller 2% - af fællesskabskvoten) , idet
        dette resultat naturligvis i sig selv ikke må være lavere end visse minimums-
        tærskler (2 t , 2 000 stk . ), hvorunder1 det ikJ-ce længere har nogen økonomisk
        betydning .                           '' 1
        Der kan indføres et regionalt niveau for Grækenland , når der ikke er nogen
                                                                  I
        fællesskabskvote , for så vidt den på forhånd eksisterende handelsstrøm er
        betydelig højere end tærsklen for udtagning af kurven , eller for så vidt der
                                                '   : 1        '
        er en bevislig økonomisk begrundelse herfor .
îii . Referencegrundlag                                        1
        For at der kan tages hensyn til den hellenske tekstilimportpolitiks særlige
        kendetegn før tiltrædelsen , vil referencenivéauerne blive fastsat på grundlag
l ) Jf . den fremgangsmåde , der blev anvendt ved forhandlingerne i 1977 .
 ---pagebreak---                                             - 3 -
            af et matematisk gennemsnit for årene 1977 , 1978 og 1979 . Dette er princip
            pet , men i øvrigt bør der anvendes en pragmatisk fremgangsmåde for visse
            enkelttilfælde .
                                                                             «
      • lv. Forhøjelser
            Principielt skal niveauerne for 1981 for Grækenland fastsættes på grundlag
            af referenceniveauerne ( jf. pkt . 3, b ) iii ) forhøjet med 2 x 6$.
            Forhøjelserne for 1981 til I982 af niveauerne for Grækenland bør være lig
            med de gennemsnitlige forhøjelser for Fællesskabet , for hver af de betrag
            tede varekategorier .
 b ) P3 det eksterne plan ( pref erence-lande )                                        '
     Med undtagelse af punkt i ) finder bestemmelserne i punkterne b ) ii ), iii ) og
     iv ) anvendelse under hensyntagen til , at en mere favorabel ordning bør tilstSes
     disse partnere .
Samtidig med disse forhandlinger foretages følgende :
                 η >
- ajourføring,, af de samlede fæl lesskabs lofter for 1981 og 1982 ;
- fastsættelse af de samlede regoinale lofter for Grækenland for 1981 og 1982 ;
- fastsættelse af en procent for Grækenland i byrdefordelingsnøglen . Denne
  beregnes ud fra de kriterier , der anvendes for de øvrige medlemsstater , og ligger
  inden for en margen på 2-2,5%
               t
 ---pagebreak---              LISTE OVER DE TREDJELANDE , HVOHMED DER
             ER INDGÅET AFTALER ELLER ARRA1TGEJTENTER
Bilaterale aftaler :
Argent ma'                                  Bulgarien
Brasilien                                   Ungarn
 Columbia                                   Polen
Guatemala                                   Rumænien
Haiti                                       Jugoslavien
Mexioo                                      Kina
Peru                                        Egypten
Uruguay              1
Sydkorea
Hongkong
Macao
Indonésien
Malaysia
Filippinerne
Singapore
Thailand
Bangladesh
Indien
Pakistan
Sri Lanka
Uformelle arrangementer :
Marokko
Portugal         /
Egypten
M ait a


title: HENSTILLING MED HENBLIK PÅ RÅDETS AFGØRELSE om indgåelse af en aftale i form af en brevveksling om forlængelse af handelsaftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og republikken Argentina (forelagt Rådet af Kommissionen)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (79) 659
Vol. 1979/0222
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak---  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FÆLLESSKABER
                                                      KOM(79)659 endelig udg.
                                                      Bruxelles , den 22 . november 1979
                              HENSTILLING MED HENBLIK pa
                                   RÅDETS AFGØRELSE
          om indgåelse af en aftale i form af en brevveksling om forlængelse
          af handelsaftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og
                                republikken Argentina
                          ( forelagt Rådet af Kommissionen )
K0MC79) 659 endelig udg .                     pf          •z--
 ---pagebreak---                              BEGRUNDELSE
Den handelsaftale mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og republikken
Argentina , der blev indgået den 8 . november 1971 for en periode af 3 år , og
som trådte i kraft den 1 . januar 1972 , udløber den 31 . december 1979 , efter
at være blevet forlænget fire gange med ét Sr ad gangen i henhold til af
talens artikel 9 , stk . 2 .
Argentinas mission ved De europæiske Fællesskaber har mundtligt meddelt
Kommissionens tjenestegrene , at den argentinske regering finder det hensigts
mæssigt at forlænge aftalen endnu en gang .                    ' ;
Ud fra den betragtning , at handelsaftalen af 8 . november 1971 igen bør for
længes med et år ,
henstiller Kommi ssioneni ti l Rådet ,
- at det vedtager vedlagte udkast til afgørelse om indgåelse af en aftale
  i form af en brevveksling om forlængelse af handelsaftalen mellem Det
  europæiske økonomiske Fællesskab og republikken Argentina med et år .
 ---pagebreak---               HENSTILLING MED HENBLIK PS R A DETS AFGØRELSE
      om indgaaelse af art alen i form af en brevveksling om forlængelse af
      handelsaftalen mellem Det europaeiske økonomiske Faellesskab og
                           republikken Argentina
RAADET FOR DE EUROPAEISKE                . FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Bet europaeiske økonomiske
Faellesskab , saerlig artikel 113,
                                           *
under henvisning til henstilling fra Kommissionen , og
                                   /
ud fra følgende betragtning:
                                       J
Det er           hensigtsmaessigt at forlaenge handelsaftalen mellem Det euro-
paeiske økonomiske Faellesskab og republikken Argentina1 ) for et tidsrum af
ét aar i medfØr af denne aftages artikel 9 » stk. 2 -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
                                 Artikel 1
                                                                                /
          Aftalen i form ar en brevveksling           mellem Det europaeiske
økonomiske Faellecnkab og republikken Argentina - om forlængelse af handelsaftalen
undertegnet     i Bruxelles den 8 . november 1971 , indgås              paa Det
europaeiske Økonomiske Faellesskabs vegne. Teksten til brevvekslingen er
knyttet som bilag til denne afgørelse .
                                 Artikel 2
          Formanden for Raadet bemyndiges til at udpege de personer , der er
beføjet        til at undertegne aftalen , og til at tillægge dem det nødvendige
mandat        til at forpligte Facil esskabet .
                             Udfaerdiget i Bruxelles , den
                                                 Paa Raadet s vegne
( 1 ) EFTnr . 249 af 10.11.1971 , s. 19              Formand
 ---pagebreak---                                          _                          BILAG
                                   AFTALE
                          I FORM AF EN BREVVEKSLING
                     OM FORLÆNGELSE AF HANDELSAFTALEN MELLEM ■
                     DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE FÆLLESSKAB OG
                            REPUBLIKKEN ARGENTINA
A* Skrivelse til de argentinske myndigheder:
Hr.
         Idet jeg henviser til artikel 9 , stk . 2 , i handelsaftalen
mellem Det europaeiske /konoraicke Faellesskab og republikken Argentina,
          undertegnet i Bruxelles den 8 . november 1971 » har jeg den aere
at meddele Dem , at Det europaeiske økonomiske Faellesskab er indforstaaet
med , at den naevnte aftale forlaenges for et tidsrum af et aar fra den
1 . januar 198O at regne.
         Modtag, hr.                 . forsikringen om min mest udmaerkede
h/jagtelse.
                                            For flaadet for
                                     De europaeiske Faellesskaber
 ---pagebreak---                                      - 2 -
B. Skrivelse til formanden for Raadet for De europaeiske Paell es skaber:
Hr. formand .
         Ved         skrivelse af  >                har j)e meddelt mig følgende
              " Idet jeg henviser til artikel 9 » stk.,2 , i handelsaftalen
         mellem Det europaeiske økonomi rke Faellesskab og republikken
         Argentina ,           undertegnet i Bruxelles den 3 . november 1971 *
        har jeg den aere at meddele Dem , at Det europaeiske økonomiske
         Faellesskab er indfors^aaet med , at den naevnte aftale forlaenges
         for et tidsrum af et aar fra den 1 . januar 19'80 at regne ."
         Jeg har den aere paa den argentinske regerings vegne at meddele Dem ,
at denne ligeledes er indforstaaet med en forlaengelsen af den nævnte aftale
for et tidsrum af et aar fra den 1 . januar 15"80 at regne .
         Modtag, hr. formand , forsikringen om min mest udmaerkede højagtelse .