title: Rådets henstilling af 11. juli 2017 om Rumæniens nationale reformprogram for 2017 og med Rådets udtalelse om Rumæniens konvergensprogram for 2017

text:
               9.8.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 261/98

         RÅDETS HENSTILLING
   af 11. juli 2017
   om Rumæniens nationale reformprogram for 2017 og med Rådets udtalelse om Rumæniens konvergensprogram for 2017
   (2017/C 261/22)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
   som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester 2017 om samordning af de økonomiske politikker. Den 9.-10. marts 2017 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 (2) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Rumænien ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (2)

               Den 22. februar 2017 blev landerapporten for Rumænien for 2017 offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Rumæniens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 12. juli 2016, opfølgningen på de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Rumæniens nationale Europa 2020-mål.

               (3)

               Den 5. maj 2017 fremlagde Rumænien sit nationale reformprogram for 2017 og sit konvergensprogram for 2017. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (4)

               Der er taget hensyn til relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (3) kan Kommissionen, hvis det er nødvendigt for at støtte gennemførelsen af relevante henstillinger fra Rådet, anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende den nævnte bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter ESI-fondenes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring.

               (5)

               Fra 2009-2015 nød Rumænien godt af tre betalingsbalanceprogrammer, som blev styret af Kommissionen og Den Internationale Valutafond i fællesskab med støtte fra Verdensbanken. Der blev kun foretaget udbetalinger som led i første program i 2009-2011, mens dem i 2011-2013 og 2013-2015 var forebyggende. Kommissionens overvågning efter programmets afslutning med henblik på at kontrollere Rumæniens kapacitet til at tilbagebetale de lån, der var ydet under første program, startede i oktober 2015 og fortsætter, indtil mindst 70 % af lånet, der forfalder i foråret 2018, er tilbagebetalt.

               (6)

               Rumænien er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. Ifølge konvergensprogrammet for 2017 forventer regeringen et samlet underskud på 2,9 % både i 2017 og 2018 og derefter en gradvis forbedring til 2,0 % af BNP senest i 2020. Den mellemfristede budgetmålsætning, dvs. et strukturelt underskud på 1 % af BNP, forventes ikke at blive opfyldt i 2020, som er programmets tidshorisont. Den genberegnede (4) strukturelle saldo forventes at ligge på -2,6 % senest i 2020. Ifølge konvergensprogrammet for 2017 ventes den generelle offentlige gældskvote at stige fra 37,6 % af BNP i 2016 til 38,3 % af BNP i 2018 for dernæst at falde til 37,6 % af BNP i 2020. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er gunstigt. Den største nedadrettede risiko for de makroøkonomiske udsigter skyldes, at de finanspolitiske og strukturelle foranstaltninger har haft mindre indflydelse på vækstudsigterne på kort og mellemlang sigt end ventet. Samtidig er de foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål, ikke tilstrækkeligt udspecificeret. Udkastet til lønloven udgør endvidere en væsentlig nedadrettet risiko for budgetprognosen.

               (7)

               Den 12. juli 2016 henstillede Rådet, at Rumænien begrænser afvigelsen fra den mellemfristede budgetmålsætning i 2016 og opnår en årlig finanspolitisk tilpasning på 0,5 % af BNP i 2017, medmindre den mellemfristede budgetmålsætning kan opfyldes med en mindre indsats. På grundlag af de endelige tal for 2016 blev det konstateret, at Rumænien havde en væsentlig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning. Kommissionen rettede en advarsel til Rumænien den 22. maj 2017 om, at der var konstateret en væsentlig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning i 2016, jf. artikel 121, stk. 4, i TEUF og artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97. Den 16. juni 2017 vedtog Rådet efterfølgende en henstilling (5), som bekræftede nødvendigheden af, at Rumænien træffer foranstaltninger til at sikre, at den nominelle vækstrate i de primære offentlige nettoudgifter (6) ikke overstiger 3,3 % i 2017, svarende til en årlig strukturel tilpasning på mindst 0,5 % af BNP. På basis af Kommissionens forårsprognose 2017 er der risiko for en væsentlig afvigelse fra den anbefalede tilpasning i 2017.

               (8)

               I 2018 forventes Rumænien i lyset af sin finanspolitiske situation at foretage yderligere tilpasninger med henblik på sin mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på 1 % af BNP. Ifølge den tilpasningsmatrix, der er fastlagt efter fælles aftale som led i stabilitets- og vækstpagten, medfører tilpasningen et krav om en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter, som ikke overstiger 4,3 %. Det ville svare til en strukturel tilpasning på 0,5 % af BNP. Med en uændret politik er der risiko for en væsentlig afvigelse fra dette krav i 2018. I Kommissionens forårsprognose for 2017 blev det offentlige underskud desuden anslået at udgøre 3,5 % af BNP i 2017 og 3,7 % af BNP i 2018, hvilket er over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Generelt er Rådet af den opfattelse, at der i 2017 i lyset af de stærkt forværrede budgetudsigter bør træffes væsentlige nye foranstaltninger for at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten i overensstemmelse med den henstilling, der blev rettet til Rumænien den 16. juni 2017 med henblik på at rette op på den væsentlige afvigelse fra tilpasningen i retning af den mellemfristede budgetmålsætning.

               (9)

               Rumæniens budgetramme er fornuftig, men anvendes ikke fuldt ud. Budgettet for 2016 er afveget væsentligt fra den mellemfristede målsætning om et strukturelt underskud på 1 % af BNP, hvilket er i strid med reglen om underskud i den nationale budgetramme. Budgettet for 2017 er afveget yderligere fra den nationale budgetramme. Ligesom i tidligere år sendte de rumænske myndigheder i 2016 ingen ajourføring af den finanspolitiske strategi til parlamentet inden den foreskrevne frist i august. Som følge heraf har den finanspolitiske strategi på mellemlang sigt ikke ligget til grund for den årlige budgetproces.

               (10)

               Som følge af gode kapitalbuffere og øget rentabilitet forbedrede banksektoren også i 2016 sin situation. De rumænske myndigheder gav tilsagn om at foretage en omfattende revision af aktivernes kvalitet og en stresstest af banksektoren i 2018. Loven om gældseftergivelse trådte i kraft i maj 2016, men risiciene for banksektoren er generelt blevet begrænset af en regel fra forfatningsdomstolen om, at domstolene skal vurdere, om låntager overholder retsreglerne om alvorlige trængsler. Loven om omlægning af lån i CHF, som parlamentet vedtog i oktober 2016, blev for nyligt fundet forfatningsstridig. De mange nye lovgivningsinitiativer skader dog fortsat den retlige forudsigelighed med de negative konsekvenser, det kan have for investeringsklimaet.

               (11)

               Skatteunddragelsen har været omfattende i Rumænien, hvilket har mindsket skatteindtægterne og skatteretfærdigheden og forvredet økonomien. Rumænien har gjort begrænsede fremskridt med efterlevelsen af en landespecifik henstilling om at øge overholdelsen af skattelovgivningen og skatteinddrivelsen. I 2016 blev procedurerne for momsregistrering og -godtgørelse ændret, og der er taget initiativ til en landsomspændende indførelse af elektroniske kasseapparater, som er forbundet til skattemyndighederne. Fra 2017 gælder en særlig ordning for sektorer såsom hotelsektoren, cateringsektoren og andre lignende sektorer, hvor momsen fastlægges uanset indkomstgruppe. Derudover blev der vedtaget restriktioner for selvstændige og familieforetagender for at begrænse skatteunddragelsen. Der blev konstateret en forbedring af efterlevelsen i 2016 med hensyn til skatteangivelser og -betalinger, men de fælles skatte- og arbejdsinspektioner og revisioner førte ikke til bedre resultater. Den omsætningstærskel, der gælder for beskatningen af mikrovirksomhederne, blev øget væsentligt, mens satsen blev reduceret, hvilket resulterede i en bedre overholdelse af skattelovgivningen på bekostning af budgetindtægter. Den sektorvise og kategoriske tilgang til virksomhedsbeskatning risikerer at påføre både erhvervslivet og skattemyndigheden en administrativ byrde og fører ikke nødvendigvis til bedre skatteopkrævning.

               (12)

               Fordelingen af den disponible husstandsindkomst (under hensyntagen til husstandens størrelse) er speciel ulig i Rumænien, hvilket skader landets mulighed for vedvarende og inklusiv vækst. De rigeste 20 % af befolkningen har en indtægt, der er otte gange højere end de fattigste 20 %. Dette forhold er betydeligt højere end EU-gennemsnittet. Ulighederne skyldes i vidt omfang ulig adgang til sundhedspleje, uddannelse, tjenester og arbejdsmarkedet. Endvidere er Rumænien blandt de lande i Unionen, hvor ulighederne i indkomst reduceres mindst efter skat og sociale overførsler. Det sociale referenceindeks, som ligger til grund for de vigtigste sociale ydelser, er ikke blevet ajourført, siden det blev indført i 2008. Sort arbejde, herunder kuvertlønninger, er fortsat udbredt og vejer tungt på skatteindtægterne, forvrider økonomien og undergraver retfærdigheden og effektiviteten i skattesystemet og det sociale system. Skatteforvaltningens og arbejdstilsynets fælles nationale inspektioner blev iværksat som led i et pilotprojekt, men det har indtil videre ikke haft nogen systemisk virkning. Ressourcerne sættes ikke ind i de sektorer, hvor skatteunddragelsen er størst, der er ringe fokus på brugen af kuvertlønninger, og brugen af tvangsindgreb er større end brugen af forebyggende foranstaltninger.

               (13)

               Resultaterne på arbejdsmarkedet blev bedre i 2016, hvor arbejdsløshedsprocenten faldt til samme niveau som før krisen. Arbejdsstyrken mindskes fortsat, i takt med at befolkningen bliver ældre, og udvandringen forbliver høj. Den lave arbejdsløshed modsvares af en af de laveste erhvervsfrekvenser i Unionen. Især ligger beskæftigelses- og erhvervsaktivitetsfrekvensen for unge, kvinder, ufaglærte, personer med handicap og romaer noget under EU-gennemsnittet. Antallet af unge, som hverken er beskæftigede eller under uddannelse, er fortsat højt.

               (14)

               Selv om risikoen for fattigdom eller social udelukkelse er faldende, har den været meget stor, især for familier med børn, personer med handicap, romaer og landbefolkningen. I 2016 blev der vedtaget en omfattende pakke til bekæmpelse af fattigdom som led i et politisk skifte i retning af flere ydelser, som er rettet mod specifikke befolkningsgrupper. Den omfattede et pilotprojekt, hvor der etableres integrerede tjenester i marginaliserede samfund. Hvis modellen bliver landsomspændende, ville det forbedre den lave ydelse af integrerede tjenester væsentligt. Loven om en minimumsinklusionsindkomst blev vedtaget og skal træde i kraft i 2018, hvorved en række landespecifikke henstillinger, der har været fremsat gentagne gange, efterleves. Minimumsinklusionsindkomsten øger socialhjælpens dækning og tilstrækkelighed. Den kombinerer passiv støtte med obligatoriske aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger og inspektioner. Dens aktiveringspotentiale er dog beskedent, da målet er at nå ud til 25 % af bistandsmodtagere ved aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger inden 2021.

               (15)

               Aktiveringspolitikkerne er blevet styrket i forbindelse med reformen af den nationale arbejdsformidling. Reformerne omfatter mere skræddersyet støtte og flere integrerede tjenester for jobsøgende og arbejdsgivere. Foranstaltningerne og hjælpen til fordel for unge uden arbejde eller uddannelse er blevet bedre. Det er stadig begrænset, hvad der tilbydes i form af aktiveringsforanstaltninger til de grupper, der har sværest ved at komme ind på arbejdsmarkedet, og de aktiveringsforanstaltninger, der på det seneste er foreslået, fokuserer slet ikke på disse grupper. Foranstaltningernes omfang og forbindelse til de sociale tjenester er ikke tilstrækkelig til i væsentlig grad at øge navnlig disse gruppers deltagelse i arbejdsstyrken.

               (16)

               Der er store forskelle mellem mænd og kvinder på, hvorvidt pensionen er tilstrækkelig, og på fattigdom i alderdommen, da kvindernes lavere pensionsalder betyder, at de, uanset om alle andre faktorer er ens, kun er berettiget til lavere pension. Rumænien er en af de meget få medlemsstater, som ikke har fastsat pensionsalderen for kvinder til den samme som for mænd. Loven om samme pensionsalder for mænd og kvinder blev forelagt parlamentet i 2013. Den er indtil videre kun blevet vedtaget af senatet.

               (17)

               I betragtning af produktivitetsudviklingen, indkomstkonvergens og Rumæniens konkurrenceevne fortjener lønstigninger i den offentlige og den private sektor særlig opmærksomhed. Lønstigninger i den offentlige sektor kan have en afsmittende effekt på den private sektor, hvilket påvirker Rumæniens konkurrenceevne. Mindstelønsniveauet i Rumænien er stadig blandt de laveste i Unionen, men er dog steget betydeligt i de senere år. Ad hoc-stigninger i mindstelønnen har øget andelen af arbejdstagere på mindsteløn væsentligt og har på det seneste ført til stor kompression blandt de lavtlønnede. I et forsøg på at efterleve en landespecifik henstilling blev der i starten af 2016 nedsat en trepartsarbejdsgruppe, som havde til opgave at indføre en mekanisme, hvorved mindstelønnen skulle fastsættes ud fra objektive, økonomiske, arbejdsmarkedsmæssige og sociale kriterier, men arbejdet er blevet meget forsinket og bør følges ordentligt op. Dialogen mellem arbejdsmarkedets parter er kendetegnet ved få kollektive overenskomster på sektorniveau og ved institutionelle svagheder, der gør reformerne mindre effektive.

               (18)

               Tilstrækkelige grundlæggende færdigheder er altafgørende for at finde og beholde gode og faste job og kunne deltage i det økonomiske og sociale liv. Det fremgår af internationale undersøgelser, at der er alvorlige mangler i de grundlæggende færdigheder blandt rumænske teenagere. Som følge af at mange unge forlader skolen tidligt, at kun få for en længere uddannelse, og at emigrationen er høj, er udbuddet af faglært arbejdskraft for lille. Adgangen til almen uddannelse af god kvalitet er begrænset i landområder, især for romabørn. Problemerne med at tiltrække gode lærere til landområder og skoler, hvor der primært går romaer, sammen med segregation og ofte diskriminerende holdninger betyder, at romabørn får dårligere uddannelsesresultater. Rumænien har som følge af gentagne landespecifikke henstillinger vedtaget og startet gennemførelsen af en strategi for nedbringelse af skolefrafaldet. De seneste foranstaltninger omfatter integrerede interventioner, en pilotordning med et varmt måltid, bedre godtgørelse af transportomkostninger og bistandskuponer, som skal fremme fattige børns førskoleundervisning. Der er planlagt projektbaserede foranstaltninger med EU-midler med henblik på at forbedre undervisningskvaliteten i dårligt stillede skoler til efteråret 2017, og selv om moderniseringen af undervisningsplanerne ikke er helt færdig, er den dog i gang. Lovgivningen til bekæmpelse af segregation er blevet bedre, bl.a. er skoletilsynets beføjelser på området blevet styrket. Der mangler dog stadig en overvågningsmetode. Der skal gøres mere for at opnå varige fremskridt med bekæmpelsen af samfundsøkonomiske uligheder på uddannelsesområdet. Ungdomsgarantien har indtil videre kun delvis været til gavn for de unge, der forlader skolen tidligt, og det er ikke let at få adgang til programmer, der giver en ny chance. Erhvervsuddannelsessystemet er ikke tilstrækkeligt tilpasset til arbejdsmarkedets behov, og deltagelsen i voksenuddannelse er meget lav.

               (19)

               Rumæniens befolkning oplever en dårlig sundhedstilstand. Adgangen til god sundhedspleje lider under utilstrækkeligt sundhedspersonale, manglende finansiering, for stor afhængighed af hospitaler og endelig korruption, hvilket især er til skade for personer med ringe indkomst og landområderne. Udover uofficiel betaling af læger vedrører korruptionen offentlige udbud i hospitaler, forsikringssvig og bestikkelse for attester, der giver ret til ydelser. Som reaktion på en landespecifik henstilling og i forbindelse med en forhåndsbetingelse for EU-finansieringsperioden 2014-2020 traf Rumænien nogle politiske foranstaltninger med henblik på at omlægge fra hospitalsbehandling til ambulant behandling. Der blev udarbejdet regionale planer for sundhedspleje for at fastlægge behovene for infrastruktur og tjenester, og der føres tilsyn med gennemførelsen af den nationale sundhedsstrategi. I overensstemmelse med den nationale strategi for korruptionsbekæmpelse 2016-2020 blev der vedtaget lovgivning for at modernisere feedbacksystemet for uofficielle betalinger, og sundhedspersonalets lønninger blev forbedret. Strategien for korruptionsbekæmpelse omfatter vidtrækkende foranstaltninger inden for sundhedspleje, herunder fremme af ansvarlighed og gennemsigtighed i forbindelse med ansættelse af hospitalsledere. Ikke desto mindre er arbejdet med at styrke plejen i lokalområdet, den ambulante behandling og henvisningssystemerne stadig kun i sin indledende fase, uofficiel betaling er stadig udbredt, hospitalsledelsen kan endnu ikke siges at være gennemsigtig og den nationale strategi for sundhedspersonale er endnu ikke vedtaget.

               (20)

               Rumæniens administrative kapacitet og kapacitet til at lægge politikker har lidt under uigennemsigtige processer og uigennemsigtig beslutningstagning, tunge administrative procedurer, ringe brug af dokumentation for kvalitet, dårlig koordinering af tværgående politikker og udbredt korruption. Der er kun gjort begrænsede fremskridt med reformen af den offentlige forvaltning. Organisationsstrukturerne er fortsat ustabile, hvilket påvirker den offentlige forvaltnings uafhængighed og effektivitet. Der blev søsat strategier for den offentlige tjeneste i 2016, men nogle af de vigtigste mål er endnu ikke indarbejdet i de relevante retsregler, især hvad angår objektive kriterier for ansættelse, bedømmelse og præstationsbelønning af personale. Det foreslås at harmonisere lønniveauerne til en vis grad, men der er ingen klar forbindelse mellem præstation og aflønning på centralt og lokalt niveau. Kapaciteten og autoriteten i det nationale agentur for offentligt ansatte skal stadig styrkes. Nogle af de foranstaltninger, der skulle sikre gennemsigtighed i politikudformningen, og som blev sat i værk i 2016, er blevet skrinlagt. Strategisk planlægning og konsekvensvurdering af lovgivning er ikke en fast del af den administrative praksis.

               (21)

               Utilstrækkelig og dårlig infrastruktur har været en af de vigtigste hindringer for den økonomiske udvikling i Rumænien. Som følge af en landespecifik henstilling vedtog Rumænien i efteråret 2016 den overordnede transportplan for at afhjælpe de dertil knyttede mangler. I et ønske om at fremskynde investeringerne i vejinfrastrukturen blev forvaltningen af infrastrukturinvesteringer adskilt fra myndigheden med ansvar for forvaltningen af infrastrukturen. Der blev i 2016 oprettet et organ med det formål at omlægge jernbanesystemet, som skulle være i drift i midten af 2017.

               (22)

               Rumænien har på det seneste haft en af de højeste investeringsrater i Unionen. I 2016 faldt de offentlige investeringer imidlertid, også på grund af en ringe gennemførelse af EU-midler. Høj absorption og effektiv udnyttelse af EU-midler er meget vigtig for Rumænien, hvis landet skal udnytte sit vækstpotentiale inden for vigtige sektorer, såsom især transport- og affaldssektoren. Kvaliteten af de offentlige investeringer har været hæmmet af bl.a. ledelsesproblemer og skiftende prioriteringer. Der er kun gjort ringe fremskridt med at forbedre projektprioriteringen og -forberedelsen i forbindelse med offentlige investeringer som følge af en landespecifik henstilling. Siden august 2016 har ministerierne været forpligtet til at tage hensyn til investeringsprioriteterne i deres udgiftsplaner, men der er ikke taget andre skridt til at øge finansministeriets rolle i investeringsprioriteringen og til at koordinere forberedelsen af offentlige investeringsprojekter bedre på tværs af ministerierne. Den nationale affaldsforvaltningsplan og det nationale program for forebyggelse af affald, som skulle vedtages inden udgangen af 2016, er endnu ikke blevet vedtaget. Der er også brug for planerne til at forbedre forvaltningen og retshåndhævelsen med henblik på at kanalisere nationale midler og EU-midler og opfylde miljøkrav på EU-niveau.

               (23)

               Effektive offentlige udbud er altafgørende for at opfylde strategiske mål og tackle vigtige politiske udfordringer for Rumænien, herunder effektiv brug af offentlige midler, modernisering af den offentlige forvaltning, bekæmpelse af korruption og fremme af innovation og bæredygtig og inklusiv vækst. De bidrager ligeledes til, at befolkningen har tillid til de offentlige myndigheder og til demokratiet. Rumænien har for nylig taget skridt til at gennemføre strategien og handlingsplanen for offentlige udbud. Som opfølgning på loven om offentlige udbud, som har været i kraft siden maj 2016, blev der vedtaget gennemførelseslovgivning om offentlige udbud og udbud inden for forsyningssektorerne i juni 2016, afledt ret om koncessionskontrakter blev vedtaget i slutningen af 2016, og den nationale dagsorden for offentlige udbud omhandler forebyggelse af og kontrol med korruption. Der er dog stadig adskillige centrale foranstaltninger i strategien, som ikke er afsluttet, såsom styrket kontrol og andre foranstaltninger til korruptionsbekæmpelse, fuldstændig gennemførelse af e-udbud og uddannelse af personale med ansvar for offentlige udbud.

               (24)

               Over 45 % af Rumæniens befolkning lever i landområder, som er langt bagud i forhold til byområderne hvad angår beskæftigelse og uddannelse, adgang til tjenester og infrastruktur og materiel velstand. Som reaktion på en landespecifik henstilling om at forbedre adgangen til integrerede offentlige tjenester, udvide den grundlæggende infrastruktur og fremme økonomisk diversificering, især i landdistrikterne, vedtog Rumænien i 2016 en lang række foranstaltninger vedrørende udvikling af landområder, modernisering af små gårde, støtte til SMV'er uden for landbrugssektoren, investering i infrastruktur, herunder i sociale ydelser og uddannelse, for formalisering af beskæftigelsen. Deres langsigtede resultater vil afhænge af kapaciteten til at gennemføre pilotforanstaltningerne i stor skala og til effektivt at målrette og absorbere de EU-midler, der er til rådighed.

               (25)

               Statsejede virksomheder spiller en vigtig rolle i økonomien, især i vigtige infrastruktursektorer. Svagheder i ledelsen af de statsejede virksomheder betyder, at de er mindre rentable end de private virksomheder, hvilket har negative konsekvenser for de offentlige finanser. Ved at reagere på en landespecifik henstilling har Rumænien gjort væsentlige fremskridt med at forbedre ledelsen af de statsejede virksomheder. De vedtægter, som understøtter den vigtigste lovgivning om ledelsen af statsejede virksomheder, blev hurtigt vedtaget i efteråret 2016. De relevante retsregler følger god international praksis om gennemsigtighed i udnævnelsen af bestyrelsesmedlemmer og ledelsen af statsejede virksomheder og giver finansministeriet specifikke kontrol- og håndhævelsesbeføjelser. Der er også truffet foranstaltninger til at gøre de lokale myndigheder opmærksomme på de nye regler, og budgetoplysninger om de statsejede virksomheder er offentliggjort. Forsinkelser i udnævnelsen af professionelle ledere skaber dog en vis bekymring med hensyn til den videre gennemførelse.

               (26)

               Rumæniens konkurrenceevne har lidt under svagheder i den ikkeomkostningsrelaterede konkurrenceevne og under strukturelle hindringer for overgangen til en økonomi med højere værditilvækst, hvoraf indviklede administrative procedurer udgør en. Som følge af en landespecifik henstilling i 2016 vedtog Rumænien flere retsakter med henblik på at forenkle administrative procedurer og fremme forbindelsen mellem borgere og den offentlige forvaltning, om end der var tale om et begrænset antal procedurer.

               (27)

               Korruption forekommer stadig på alle niveauer og er fortsat en hindring for at drive virksomhed. Rumænien har gjort væsentlige fremskridt med store dele af reformen af retssystemet og med at bekæmpe korruption på højt niveau. Der er dog stadig meget at gøre for at afhjælpe problemerne på området og sikre, at reformerne kan fastholdes også på længere sigt. Der er gjort fremskridt med at udvikle nye foranstaltninger til at forhindre og bekæmpe korruption, især i lokalforvaltningen, men der er stadig meget at gøre for at sikre en effektiv gennemførelse af den nationale strategi for korruptionsbekæmpelse, der blev vedtaget i 2016. Der skal gøres en indsats med hensyn til at sikre, at retsvæsenets uafhængighed respekteres i Rumæniens offentlige liv, at reformerne af strafferetten og civilretten afsluttes, og at domstolenes afgørelser gennemføres effektivt. Som led i mekanismen for samarbejde og kontrol rettes der henstillinger til Rumænien på områderne retsreformer og bekæmpelse af korruption. Disse områder er derfor ikke omfattet af de landespecifikke henstillinger for Rumænien.

               (28)

               Som led i det europæiske semester 2017 har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Rumæniens økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2017. Den har også vurderet konvergensprogrammet for 2017 og det nationale reformprogram for 2017 samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Rumænien i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Rumænien, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Unionen ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

               (29)

               Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået konvergensprogrammet for 2017, og dets holdning (7) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

         HENSTILLER, at Rumænien i 2017 og 2018 iværksætter tiltag med henblik på at:

               1.

               Sikre efterlevelse af Rådets henstilling af 16. juni 2017 i 2017 med henblik på at rette op på den væsentlige afvigelse fra tilpasningen i retning af den mellemfristede budgetmålsætning. Føre en betydelig finanspolitisk indsats i 2018, der stemmer overens med kravene i den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. Sikre den fulde anvendelse af de finanspolitiske rammer. Styrke overholdelsen af skattelovgivningen og skatteinddrivelsen. Bekæmpe sort arbejde, bl.a. ved at sikre systematisk brug af integreret kontrol.

               2.

               Styrke målrettede aktiveringspolitikker og integrerede offentlige tjenester, idet der fokuseres på de personer, der er længst væk fra arbejdsmarkedet. Vedtage lovgivning, som giver mænd og kvinder samme pensionsalder. Indføre en gennemsigtig mekanisme til fastsættelse af minimumsløn i samråd med arbejdsmarkedsparterne. Forbedre adgangen til almen uddannelse, især for romaer og børn i landområder. Skifte til ambulant behandling og dæmme op for uformelle betalinger inden for sundhedsvæsenet.

               3.

               Vedtage lovgivning med henblik på at sikre en professionel og uafhængig offentlig tjeneste, idet der anvendes objektive kriterier. Styrke projektprioriteringen og -forberedelsen i forbindelse med offentlige investeringer. Sikre rettidig fuldstændig og bæredygtig gennemførelse af den nationale strategi for offentlige udbud.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juli 2017.

            På Rådets vegne

         T. TÕNISTE

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Den konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger, der er genberegnet af Kommissionen efter den metode, der er aftalt i fællesskab.

      (5)  Rådets henstilling af 16. juni 2017 med henblik på at rette op på den væsentlige afvigelse fra tilpasningen i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien (EUT C 216 af 6.7.2017, s. 1).

      (6)  De offentlige nettoudgifter består af de samlede offentlige udgifter minus renteudgifter, udgifter til Unionens programmer, som fuldt ud modsvares af Unionsmidler, og ikkediskretionære ændringer i udgifterne til arbejdsløshedsunderstøttelse. Nationalt finansierede faste bruttoinvesteringer udjævnes over en fireårsperiode. Diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden eller lovbestemte indtægtsforøgelser er medregnet. Engangsforanstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden modregnes.

      (7)  I henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.


title: HENSTILLING VEDRØRENDE RÅDET FORORDNING (EØF) OM DEN ORDNING, DER SKAL GARANTERE STABILISERING AF INDTÆGTERNE VED UDFØRSEL AF VISSE BASISPRODUKTER, OG SOM SKAL KOMME AVS-STATERNE OG DE OVERSØISKE LANDE OG TERRITORIER, DER ER ASSOCIERET FÆLLESSKABET, TIL GODE (forelagt af Kommissionen for Rådet)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (80) 197
Vol. 1980/0060
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER
                                                KOM ( 80 ) 197 endelig udg
                                                Bruxelles , den 23 . april 1980
                                            V 0   tH
                  HENSTILLING VEDRØRENDE RÅDET FORORDNING ( EØF )
               OM DEN ORDNING, DER SKAL GARANTERE STABILISERING AF
              INDTÆGTERNE VED UDFØRSEL AF VISSE BASISPRODUKTER, OG
              SOM SKAL KOMME AVS-STATERNE OG DE OVERSØISKE LANDE OG
             TERRITORIER, DER ER ASSOCIERET FÆLLESSKABET ,      TIL GODE
                                                        O
                      ( forelagt af Kommissionen for Rådet )
   KOM ( 80 ) 197 endelig udg .
 ---pagebreak---                                BEGRUNDELSE
Artikel 23 i den anden Lomé-konvention viderefører den første Lomé-kon-
ventions bestemmelser om en ordning, som skal garantere stabilisering
af indtægterne fra AVS-staternes udførsel til Fællesskabet af visse _
basi sprodukt er .
Listen over disse varer, er anført i artikel 25 i den nye konvention og
indeholdet en række nye varer , som ikke var omfattet af den første
konvention .
Det er i øvrigt også blevet fastsat , at den samme ordning skal gælde
for de oversøiske lande og territorier , der er associeret Det
europæiske økonomiske Fællesskab .
Det er endvidere bestemt , at ordningens første anvendelsesår skal
være det kalenderår , i løbet af hvilket konventionen træder i kraft .
Medlemsstaternes fremsendelse af statistiske oplysninger skal derfor-
for de nye varer på listen' ske fra 1 . januar 1980 .
Det er nødvendigt at udarbejde en fortegnelse over , hvilke AVS-lande
                                       ι
og oversøiske lande og territorier ordningen omfatter .
Anvendelsen af de statistiske oplysninger , der udgør stabiliserings-
ordningens grundlag, forudsætter , at medlemsstaterne underretter
Kommissionens tjenestegrene om de indførsler , der har fundet sted .
Dette er formålet med vedlagte udkast til forordning , som skal erstatte
Rådets forordning (EØF) nr . 2478/77 af 7 « november 1977 « .
 ---pagebreak---                                Henstilling vedrørende
                          RÅDETS FORORDNING (EØF)
  om den ordning, der skal garantere stabilisering af indtægterne ved
  udførsel af visse basisprodukter , og som skal komme AVS-staterne og
  de oversøiske lande og territorier , der er associeret Fællesskabet ,
                                ,     til gode
  RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -                 \      .
  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske
  Fællesskab , særlig artikel 213 ,
  under henvisning til henstilling fra Kommissionen , og
  ud fra følgende betragtninger *
   *
  AVS/EØF–Ministerrådets afgørelse nr . 1/80 af 18 . januar 1980 fastsæt
  ter , at de bestemmelser , der er indeholdt i afsnit II , kapitel 1 , i
  AVS/EØF Lomé-konvent ionen underskrevet den 28 . februar 1975 » vedrørende
  stabil i seringsordningen for eksportindtægter skal anvendes efter           ~
  1 . marts 1980 og indtil senest 31 « december 1980 ;          :
  Rådets afgørelse       80/l62/feøF .(.1 ) har opretholdt de be
  stemmelser , der gjaldt inden for rammerne af Rådets afgørelse        76/568/EØF
                    0)              *                                 i
i af 29 « juni 1976    o® de oversøiske landes og territoriers associering med
  Det éuropæiske økonomiske Fællesskab , for tiden efter den 1 . marts 1980 og
  indtil senest den 31 . december 1980;
  den anden Lomé-konvent ion blev underskrevet i Lomé 31 . oktober 1979; den
   indeholder i artikel 25 en lis.te over de varer, der. er omfattet af stabili-
   seringsordningen for eksportindtægter omhandlet i konventionens afsnit II ,
  kapitel 1 ;
                                  t
  det er derfor nødvendigt *. at tilpasse dep ordning for meddelelse af oplys
   ninger, der er indført i medfør af Rådets forordning (EØF) nr . 2478/77^*,
   således atl Kommissionen kan have de nødvendige oplysninger fra den 1 . ja
   nuar 1980 , således at stabi liseringsordningen kan iværksættes -
  1 ) EFT nr . L 35~af 12.2.1980 , s . 26 .
  2 ) EFT nr . L 170 af I . 7.I976 , s . 8 .
  3) EFT nr . L 287 af 11.11.1977, s . 1 . ,
 ---pagebreak--- UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING !
 Artikel 1
 Fra 1 . februar 1980 fremsender medlemsstaterne inden udgangen af hver
 måned til Kommissionen en opgørelse over alle indførsler / der i den fore
 gående måned er foretaget af de i bilag I anførte varer ,
 - fra de i bilag II nævnte AVS-stater og andre stater
 - fra de i bilag III nævn-te lande og territorier .
 Artikel 2
 I den i artikel 1     omhandlede opgørelse opføres alle varer , som
 –      er overgået til fri omsætning i den pågældende medlemsstat
–       dér behandles efter proceduren for aktiv forædling med henblik
   på genudførsel som forædlingsprodukter .
 Artikel 3
 I den i artikel 1 omhandlede opgørelse anføres varernes oprindelsesland
i overensstemmelse med den gældende fælles geografiske kode , de indførte
mængder og cif-værdien af disse indførsler i medlemsstaternes nationale
valutaer eller i europæiske regningsenheder .
Artikel 4                J
Forordning ( EØF ) nr . 2478 / 77 ophæves .
Artikel 5
    Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter off entliggørelsen
    i De Europæiske Fællesskabers Tidende .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i
hver medlemsstat .
Udfærdiget i Bruxelles , den                           På Rådets vegne
                                                         Præsident
 ---pagebreak---                                                                         BILAQ I
                                        - 3 -
                              Varer omhandlet
                                                           NHffiXE nr .
                                               12.01-31 - 12.01-35
1 . Jordnedder medskal eller afskallede
                                               15.07-74 oS 15 .07-87
2 . Jordnødolie
                                               18.01-00
 3 . Kakaobønner
                                               18.03-10 - 18.03-30
 4. Kakaomasse              i
                                                18.04-11
 5 . Kakaoem0r
                                                Ô9.OI-II - 09.01-17
 6 . Rå eller brændt kaffe
 7 . Ekstrakter, essencer og koncentrater       21.02-11 - 21.02-15
      af kaffe -
 8 . Bomuld ikke kartet eller kæmmet            55.01-10 - 55.01-90
                                                55.02-10 - 55.02-90
 9 . Bomuldslintere
                                                08.01-71 - 08.01.75
10 . Kokosnødder
                                                 12.01-42
11 . Kopra
12 . Kokosolie
                                                 15.07-29 , 15.07-77 og 15.07-92
13 . Palmeolie
                                                 15.07-19 , 15.07-61 og 15.07-63
14 . Palmekemeolie
                                                 15.07-31 , 15.07-78 og 15.07-93
                                                 12.01-44
15 . Palmenødder og -kerner
 16 . Rå huder og skind                           41.01-11 - 41.01-95
 17 . Læder af kvæghuder                          41.02-05 - 41.02-98
 18 . Læder af fåre- og lammeskind                41.03-10 - 41.03-99
 19 . Læder af gede- og gedekidskind              41.04-10 - 41.04-99
 20 . Træ                           v
                                                  44.03-20 - 44.03-99
  21 . Træ , groft hugget eller skåret på to
        eller fire sider , men ikke yderligere    44.04-20 - 44.04-98
        bearbejdet
  22 . Træ , savet i længderetningen men ikke      44.05-IO - 44.05-79
        yderligere bearbejdet
                                                   08.01-31        '
  23 . Friske bananer            ~
  24 . Te                                          09.02-10 - 09.02-90
  25 . Rå sisal                                    57.04-IO'
   26 . Vanille                                    09.05-00
   27 . Kryddernelliker , modernelliker og
        nellikestilke                              09.07-00
 ---pagebreak---                                           4
                                                                       BILAG I ( fortsat )
                                                   53.01-10 - 53.01-40
28 . Uld, ikke kartet eller kæmmet
                                                   53.02-95
29 . Fine dyrehår af angoraged
                                                   13.02-91
30 . Gummi arabicum
31 . Pyrethrum (blomster, blade , stilke, bark     12.07-10 og 13.03-15
       og rødder} og pyrethrumekstrakt
 32 Flygtige vegetabilske olier, ikketerpen-
3 tinfri, af Sydd.n>.llik., niaouli og              33.01-23
       ylang-ylang
                                                    12.01-68
 33 . Sesamfrø
                                                    08.01-77
 34. Akajounødder og -mandler
                                                    09.04-11 og 09.04^70
 35 . Peber        ,
                                                    03.03-43
 36 . Rejer .
                                                    03.03-68
  37 . Tiarmet blæksprutte af arten Kalmar
                                                     ex 12.01-98
  38 . Bomuldsfra
                                                     23.04-01 - 23.04-99
  39 . Oliekager
                                                     40.01-20 - 40.01-60
  40 . Gummi
                                                     07.01-41 - 07.01-43 , 07.05-21
  41 . Ærter                                          07.05-11 , 07.05-19 og 07.05-61
                                                     07.01-45 - 07.01-47 , 07.05-25
   42 . Bønner                                       og 07 .05-65
                                                     07.05-30 og 07.05-70
   43 . Linser        ,
   44. Jernmalm (malm, koncentrater, svovlkis .■      26.01-12 - 26.01-18
         og andre naturlige jernsulfider, brændte;
 ---pagebreak---                                                                          BILAG II
              AVS-stater os andre etater omhandlet i artikel 1
Stater i Afrikas
Mauretanien , Mali , 0vre Volta , Niger , Senegal , Elfenbenskysten , Togo , Benin ,
Cameroun , Tchad , Ben centralafrikanske Republik , Gabon , Congo , Rwanda , Burundi ,
Somalia , Zaire , Kenya , Uganda , Tanzania , Botswana , Lesotho , Swaziland , Gambia ,
Ghana , Malawi , Nigeria , Sierra Leone , Zambia , Etiopien , Guinea , iEkvatoriai-
Guinea , Guinea Bissau , Liberia , Sudan , Kap Verde , Sao Tomé og Principe ,
Djibouti .                                            -
Stater i Vestmdieni
Barbados , Guyana , Jamaica , Bahamas , Granada , Trinidad og Tobago , Surinam ,
Dominica , St . Luoia , St . Vincent .
Stater i Stillehavet «
Fiji , Vesteamoa , Tonga , Papua Ny Guinea , Tuvalu , Kiribati . Salomon-aerne .
Stater i Det indiske Oceans
Madagasoar , Mauritius , Comorerne , Seyohellerne .
 ---pagebreak---                                             - 6 -
                                                                                BILAG III
                      Lande og territorier omhandlet i artikel 1
  1 . Oversøiske lande under kongeriget Nederlandene :
       De nederlandske antiller ( Aruba , Bonaire , Curaçao , St . Martin , Saba , St . Eustatius )
  2 . Oversøiske territorier mider Den franske Republik :
      - Ny Kaledonien og. tilhørende områder
      - cerne Wallis og Futuna
      - fransk Polynesien
      - sydpolarlandene og Antarktis ( fransk )
 3 . Oversøisk territorialt område under Den franske Republik :
                         /  •                        •                          x
      Mayotte     .
 4 « Oversøiske lande og territorier under Det forenede kongerige Storbritannien
      og Nordirland :
      - Belize
      - Brunei
      - de associerede stater i Det karaibiske Hav ( Antigua , St . Christophe , Nevis
        og Anguilla )
      - Falklandøerne og tilhørende områder
     - Turks- og Caicos0erne
     - De britiske Jomfruøer
     – Montserrat
     - Pitcairn
                                                       ■
     - St . Helena og tilhørende områder
     - Britisk antarktis Territorium
     - britiske territorier i Det indiske Ocean                                    .
5 « Det fransk-britiske kondorainium Ny–Hebriderae


Avis juridique important

|

31985H0248

85/248/EØF: Rådets henstilling af 22. april 1985 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den europæiske Udviklingsfond (1975) (fjerde EUF) for regnskabsåret 1983

EF-Tidende nr. L 112 af 25/04/1985 s. 0054 - 0054

*****  RAADETS  HENSTILLING  af 22. april 1985  om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemfoerelsen af transaktionerne under Den europaeiske Udviklingsfond (1975) (fjerde EUF) for regnskabsaaret 1983  (85/248/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER,  som henviser til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, saerlig artikel 206 b,  som henviser til Lomé-konventionen AVS-EOEF, undertegnet den 28. februar 1975,  som henviser til Raadets afgoerelse 76/568/EOEF af 29. juni 1976 om de oversoeiske landes og territoriers associering med Det europaeiske oekonomiske Faellesskab (1),  som henviser til den interne aftale om finansiering og forvaltning af Faellesskabets bistand (2), undertegnet den 11. juli 1975, saerlig artikel 31, stk. 3,  som henviser til finansforordningen af 27. juli 1976 vedroerende Den fjerde europaeiske Udviklingsfond (3), saerlig artikel 64 til 67.  som har gennemgaaet forvaltningsregnskabet og status pr. 31. december 1983 vedroerende transaktionerne under Den europaeiske Udviklingsfond (1975) (fjerde EUF) samt Revisionsrettens beretning vedroerende regnskabsaaret 1983 med Kommissionens tilhoerende svar (4),  som tager i betragtning, at der i henhold til artikel 31, stk. 3, i den interne aftale meddeles Kommissionen decharge for den finansielle forvaltning af Den europaeiske Udviklingsfond (1975) (fjerde EUF) efter fremgangsmaaden i artikel 206 i traktaten, og  som tager i betragtning at Kommissionens gennemfoerelse af alle transaktioner under Den europaeiske Udviklingsfond (1975) (fjerde EUF) i regnskabsaaret 1983 har vaeret tilfredsstillende,  HENSTILLER  til Europa-Parlamentet, at det meddeler Kommissionen decharge for gennemfoerelsen af transaktionerne under Den europaeiske Udviklingsfond (1975) (fjerde EUF) for regnskabsaaret 1983.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 22. april 1985.  Paa Raadets vegne  F. M. PANDOLFI  Formand  (1) EFT nr. L 176 af 1. 7. 1976, s. 8.  (2) EFT nr. L 25 af 30. 1. 1976, s. 168.  (3) EFT nr. L 229 af 20. 8. 1976, s. 9.  (4) EFT nr. C 348 af 31. 12. 1984, s. 121, 240.


Avis juridique important

|

31998H0477

98/477/EF: Kommissionens henstilling af 22. juli 1998 om oplysninger, der skal forelægges ved ansøgning om vurdering af et lands epidemiologiske status med hensyn til overførbare spongiforme encephalopatier (meddelt under nummer K(1998) 2268) (EØS-relevant tekst)

EF-Tidende nr. L 212 af 30/07/1998 s. 0058 - 0061

KOMMISSIONENS HENSTILLING af 22. juli 1998 om oplysninger, der skal forelægges ved ansøgning om vurdering af et lands epidemiologiske status med hensyn til overførbare spongiforme encephalopatier (meddelt under nummer K(1998) 2268) (EØS-relevant tekst) (98/477/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER, -som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 155, ogsom tager følgende i betragtning:(1) nye oplysninger, der yderligere underbygger hypotesen om, at eksponering for det agens, der fremkalder bovin spongiform encephalopati (BSE), er knyttet til en ny variant af Creutzfeldt-Jacobs sygdom (CJD) hos mennesker, er blevet offentliggjort i Det Forenede Kongerige; den 16. september 1997 konkluderede Det Forenede Kongeriges rådgivende komité for spongiform encephalopati (SEAC), at den seneste forskning har givet tungtvejende nye beviser for, at det agens, der fremkalder BSE, er identisk med det agens, der fremkalder den nye variant af CJD hos mennesker; den 18. september 1997 konkluderede Den Rådgivende Komité for Farlige Patogener (ACDP), at BSE-agenset nu bør klassificeres som et humant patogen; den 26. november 1997 vedtog Kommissionen direktiv 97/65/EF, der klassificerer BSE-agenset og andre animalske TSE-agenser i samme risikogruppe som det humane patogen, der fremkalder CJD;(2) Rådet opfordrede den 31. marts 1998 Kommissionen til at forelægge et forslag vedrørende specificeret risikomateriale efter de konklusioner, der blev vedtaget på mødet i Verdensorganisationen for Dyresundhed (IOE - Det Internationale Kontor for Epizootier) i maj 1998; Kommissionen bekræftede igen at have til hensigt at udarbejde et bredere EF-forslag på grundlag af artikel 100 A, som involverede både Rådet og Europa-Parlamentet; i kapitel 3.2.13 i IOE-dyresundhedskodeksen for BSE anbefales det, at der tages hensyn til den epidemiologiske status ved indførsel fra et land eller et område;(3) en risikovurdering baseret på alment anerkendte videnskabelige metoder kan eventuelt vise, at der i bestemte lande er betydeligt højere risiko for, at dyr eller mennesker eksponeres for overførbare spongiforme encephalopatier (TSE); en grundig epidemiologisk vurdering, der gennemføres på grundlag af fælles normer efter en EF-procedure, vil give de nødvendige oplysninger om hvert enkelt lands status;(4) Den Videnskabelige Styringskomité opstillede i sin udtalelse af 23. januar 1998 en liste over faktorer, der er afgørende for den geografiske risiko i et givet geografisk område; Den Videnskabelige Styringskomité fastsatte i sin udtalelse af 19.-20. februar 1998, hvad et fuldstændigt dossier om epidemiologisk status med hensyn til TSE skal indeholde;(5) arbejdet bliver lettere for de lande, der skal udarbejde en ansøgning om anerkendelse af deres epidemiologiske status med hensyn til TSE, hvis oplysningerne gives i overensstemmelse med ovennævnte videnskabelige udtalelse; vurderingen af ansøgningerne bliver også lettere, hvis dataene forelægges i overensstemmelse med nævnte udtalelse;(6) Kommissionen vil træffe afgørelse om den epidemiologiske status på grundlag af Den Videnskabelige Styringskomités udtalelse; derfor opfordrer Kommissionen landene til at forelægge et dossier i overensstemmelse med denne henstilling,HENSTILLER:1. Medlemsstaterne opfordres til så hurtigt som muligt og helst inden den 1. oktober 1998 at forelægge en ansøgning om anerkendelse af deres epidemiologiske status med hensyn til TSE på mindst et af EF's officielle sprog.2. Medlemsstaterne bør drage omsorg for, at den dokumentation, der ledsager ansøgningen, udarbejdes og fremlægges i overensstemmelse med henstillingerne i bilaget.3. Alle ansøgninger og anmodninger om yderligere oplysninger sendes til:Europa-KommissionenGeneraldirektoratet for Forbrugerpolitik og Beskyttelse af Forbrugernes SundhedGD XXIV/B.1Rue de la Loi/Wetstraat 200B-1049 Bruxelles/BrusselTlf.: (32-2) 295 39 62, fax: (32-2) 299 63 01, e-post: tse-status@dg24.cec.be4. Tredjelande kan også benytte sig af de muligheder, som denne henstilling giver adgang til.5. Kommissionens tjenestegrene sørger for, at dossiererne bliver vurderet og anmoder Den Videnskabelige Styringskomité om at afgive udtalelse om alle ansøgninger.På Kommissionens vegneFranz FISCHLERMedlem af KommissionenBILAG Oplysninger, der skal forelægges som støtte for en ansøgning om anerkendelse af epidemiologisk status Alle data skal forelægges på årsbasis og helst fra 1980, men mindst fra 1988.Ansøgerlandene skal udfolde enhver bestræbelse på at give dækkende og konsistente oplysninger. Ved en risikovurdering kan det være nødvendigt at erstatte data, der ikke forelægges eller betragtes som ufuldstændige eller utilfredsstillende, med en antagelse, som bygger på det værst tænkelige tilfælde.Der skal forelægges oplysninger om: 1. Kvæg-, fåre- og gedepopulationernes struktur og udviklinga) det absolutte antal levende dyr efter art og race på slagtningstidspunktetb) dyrenes aldersfordeling efter art og race, køn og typec) dyrenes aldersfordeling efter art og race, køn og type på slagtningstidspunktetd) dyrenes geografiske fordeling efter art og racee) dyrenes geografiske fordeling efter opdrætssystemer, besætningsstørrelser og produktionsformålf) identifikationssystem og kapacitet, når det gælder sporing af dyr.2. Handel med dyra) indførsel og udførslerb) handel inden for det geografiske områdec) indførsler af embryoner og sædd) anvendelse af indførte dyr og embryoner og indført sæde) slagteriernes metoder til identifikation af dyr og deres oprindelse og data for disse procedurer.3. Fodera) den nationale produktion af kød- og benmel og dets anvendelse pr. dyreart og opdrætssystem (navnlig andelen af nationalt produceret kød- og benmel, som kvæg, får og geder er blevet fodret med)b) indførsler af kød- og benmel med angivelse af oprindelsesland og dets anvendelse pr. dyreart og opdrætssystem (navnlig andelen af dette kød- og benmel, som kvæg, får og geder er blevet fodret med)c) udført kød- og benmel med angivelse af bestemmelsesland.4. Forbud mod kød- og benmela) udførlig beskrivelseb) datoer for indførelse af forbudc) faktisk gennemførelse, tal for kontrol og overholdelsed) muligheder for krydskontamination med andet foder.5. Forbud mod specificeret bovint affald (SBO) og specificeret risikomateriale (SRM)a) udførlig beskrivelseb) datoer for indførelse af forbudc) faktisk gennemførelse, tal for kontrol og overholdelse.6. Overvågning af TSE med særlig vægt på BSE og scrapiea) forekomsten af laboratoriebekræftede tilfælde af BSE og scrapieb) aldersfordeling, geografisk fordeling og tilfældenes oprindelseslandec) forekomsten af neurologiske forstyrrelser, hvor TSE ikke har kunnet udelukkes af kliniske årsager, hos alle dyrearterd) overvågningsmetoder og -programmer og registrering af kliniske tilfælde af BSE og scrapie, herunder uddannelse for at bevidstgøre landbrugere, dyrlæger, kontroltjenester og myndighedere) incitamenter til indberetning af tilfælde, kompensationsordningerf) metoder til bekræftelse og registrering af mistænkte tilfælde af BSE og scrapie på laboratorierg) stammer af BSE- og scrapieagenser, der kan være involvereth) eksisterende systemer eller aktuelle planer for målrettet aktiv overvågning.7. Afsmeltning og foderforarbejdninga) alle anvendte afsmeltnings- og foderforarbejdningssystemerb) arten af registre over afsmeltnings- og forarbejdningsanlægc) kvantitative og kvalitative parametre for kød- og benmels- og talgproduktion i hvert enkelt forarbejdningssystemd) de geografiske områder, hvorfra det afsmeltede materiale stammere) anvendt type råvaref) parametre for særskilte forarbejdningslinjer til materiale fra sunde og mistænkte dyrg) transport- og oplagringssystemer til kød- og benmel eller foder med indhold af kød- og benmel.8. BSE- og scrapierelateret udsætninga) kriterierne for udsætningb) tidspunktet for indførelsen af udsætningsordningen og eventuelle senere ændringerc) udsatte dyr (oplysninger som angivet i punkt 1)d) størrelsen af de besætninger, hvor der er foretaget udsætning af dyr.


Avis juridique important

|

31977H0243

77/243/EØF: Kommissionens Henstilling af 16. marts 1977 til kongeriget Nederlandenes regering om et lovforslag om gennemførelse af visse bestemmelser i Rådets direktiv 74/561/EØF

EF-Tidende nr. L 077 af 25/03/1977 s. 0043 - 0044

++++  KOMMISSIONENS HENSTILLING  af 16 . marts 1977  til kongeriget Nederlandenes regering om et lovforslag om gennemfoerelsen af visse bestemmelser i Raadets direktiv 74/561/EOEF   ( 77/243/EOEF )  Ved skrivelse af 22 . oktober 1976 har Nederlandenes faste repraesentation ved De europaeiske Faellesskaber meddelt Kommissionen ordlyden af et lovforslag vedroerende gennemfoerelsen af Raadets direktiv 74/561/EOEF af 12 . november 1974 om adgang til erhvervet med godstransport ad landevej i indenlandsk og international transport og anmodet om en udtalelse ( 1 ) .  Denne meddelelse finder sted i henhold til direktivets artikel 7 , stk . 1 , ifoelge hvilket " medlemsstaterne efter at have hoert Kommissionen traeffer saadanne foranstaltninger , som er noedvendige for inden 1 . januar 1977 at gennemfoere dette direktiv , navnlig artikel 3 , stk . 4 " .  For saa vidt angaar foernaevnte lovforslag retter Kommissionen foelgende henstilling :  1 . Kommissionen fastslaar , at den nederlandske regerings lovforslag i princippet - og under forbehold af godkendelse af de gennemfoerelsesforanstaltninger , som skal traeffes senere - opfylder bestemmelserne i artikel 7 , stk . 1 , for saa vidt angaar :   - princippet om haederlighed ( artikel 3 , stk . 1 ) ;   - definitionen af personer , som alt efter omstaendighederne skal opfylde de i artikel 3 , stk . 1  ( andet og tredje afsnit ) anfoerte betingelser ;   - de kompetente myndigheders inddragelse af tilladelsen til at udfoere godstransport ad landevej , saafremt de konstaterer , at bestemmelserne i artikel 3 , stk . 1 , litra a ) , b ) og c ) , jf . artikel 6 , stk . 2 , ikke laengere er opfyldt .  2 . Ligeledes bemaerker Kommissionen , at saavel de i direktivets artikel 3 fastsatte betingelser vedroerende oekonomisk evne og faglig dygtighed som de retningslinjer , efter hvilke ansoegeren skal opfylde disse betingelser , allerede er undergivet lovbestemmelser , der anvendes i Nederlandene .  Kommissionen henleder den nederlandske regerings opmaerksomhed paa , at de kundtkaber , der skal laegges til grund for vurderingen af den faglige kompetence , i henhold til artikel 3 , stk . 4 , mindst skal daekke de omraader , som er anfoert i bilaget til direktivet .  Da Kommissionen ikke har faaet underretning om de programmer , der er gaeldende i Nederlandene paa nuvaerende tidspunkt , henstiller den til den nederlandske regering at tilsende den disse dokumenter med henblik paa hoering .  3 . Kommissionen konstaterer endvidere , at den nye  § 56 , stk . 1 , giver ministeren bemyndigelse til - i saerlige tilfaelde , som skal fastsaettes ved anordning - at give dispensation , naar det drejer sig om den faglige dygtighed . Det fremgaar i oevrigt af bemaerkningerne til lovforslaget at denne bestemmelse udelukkende har til formaal at gennemfoere direktivets artikel 4 , stk . 2 . Kommissionen henleder imidlertid den nederlandske regerings opmaerksomhed paa stk . 1 i artikel 4 , som har foelgende ordlyd :   " Med henblik paa tilfaelde , hvor den fysiske person , der udoever erhvervet med godsbefordring ad landevej , eller den fysiske person , der opfylder kravene efter artikel 3 , stk . 1 , afgaar ved doeden eller bliver fysisk eller retligt uskikket til at udoeve erhvervet , fastsaetter medlemsstaterne de betingelser , paa hvilke driften af en virksomhed , som udfoerer transport af gods ad landevej , uanset artikel 3 , stk . 1 , litra a ) og c ) midlertidigt kan viderefoeres i det tidsrum af hoejst et aar , der kan forlaenges i hoejst seks maaneder i saerlige tilfaelde , der skal begrundes " .  Kommissionen henstiller derfor til den nederlandske regering at aendre den foreslaaede for snaevre ordlyd af sidste punktum i § 56 , stk . 1 , for at goere det muligt at tage de i direktivets artikel 4 , stk . 1 . omhandlede tilfaelde i betragtning . Desuden erindrer Kommissionen den nederlandske regering om , at de senere gennemfoerelsesbestemmelser i henhold til direktivets artikel 7 , stk . 1 , ligeledes skal meddeles Kommissionen med henblik paa hoering , for saa vidt som de udgoer gennemfoerelsesforanstaltninger , der er noedvendige for direktivets gennemfoerelse .  4 . Kommissionen konstaterer endvidere , at de bestemmelser vedroerende godstiansport ad landevej , som er gaeldende i Nederlandene paa nuvaerende tidspunkt , opfylder bestemmelserne i artikel 6 , stk . 1 og 3 , for saa vidt angaar henholdsvis pligten til at begrunde de afgoerelser , hvorved der gives afslag paa en bevillingsansoegning , og muligheden for de beroerte parter for ved anvendelse af egnede midler at goere deres interesser gaeldende over for de i stk . 1 og 2 i samme artikel omhandlede afgoerelser .  5 . Endelig opfylder de i § II i det nederlandske lovforslag fastsatte overgangsbestemmelser som helhed artikel 5 i direktivet . Kommissionen henleder dog den nederlandske regerings opmaerksomhed paa , at den 1 . januar 1978 i artikel 5 , stk . 1 og stk . 2 , foerste afsnit , er fastsat som sidste frist for anvendelsen af overgangsbestemmelser .  Da lovforslagets § II i den henseende udelukkende henviser til lovens ikrafttraedelsesdato , henstiller Kommissionen til den nederlandske regering at drage omsorg for , at de i direktivets artikel 5 fastsatte frister - dvs . 1 . januar 1978 - overholdes .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 16 . marts 1977 .  Paa Kommissionens vegne  Richard BURKE  Medlem af Kommissionen  ( 1 ) EFT nr . L 308 af 19 . 11 . 1974 , s . 18 .


title: Rådets henstilling af 12. juli 2016 om Danmarks nationale reformprogram for 2016 og med Rådets udtalelse om Danmarks konvergensprogram for 2016

text:
               18.8.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 299/87

         RÅDETS HENSTILLING
   af 12. juli 2016
   om Danmarks nationale reformprogram for 2016 og med Rådets udtalelse om Danmarks konvergensprogram for 2016
   (2016/C 299/21)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
   som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester 2016 om samordning af de økonomiske politikker. Den 17.-18. marts 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 (2) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Danmark ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (2)

               Den 26. februar 2016 blev landerapporten for Danmark 2016 offentliggjort. Den indeholdt en analyse af Danmarks fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som blev vedtaget af Rådet den 14. juli 2015, og opfyldelsen af Danmarks nationale Europa 2020-mål.

               (3)

               Den 26. april 2016 fremlagde Danmark sit nationale reformprogram for 2016 og sit konvergensprogram for 2016. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (4)

               Der er taget hensyn til relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (3) kan Kommissionen, hvis det er nødvendigt for at støtte gennemførelsen af relevante henstillinger fra Rådet, anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende denne bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring.

               (5)

               Danmark er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I sit konvergensprogram for 2016 har regeringen planlagt en forbedring af den samlede saldo, således at budgettet vil være i balance i 2020. Den mellemfristede målsætning om et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP ventes at blive nået i 2016. Ifølge konvergensprogrammet ventes gældskvoten at nå 35,1 % i 2020. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. På basis af Kommissionens forårsprognose 2016 ventes Danmark at opnå den anbefalede finanspolitiske tilpasning i 2016 og 2017. På grundlag af sin vurdering af konvergensprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 er Rådet af den opfattelse, at Danmark forventes at være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.

               (6)

               En forudsætning for holdbar vækst i Danmark er at sikre et tilstrækkeligt udbud af arbejdskraft, efterhånden som befolkningen bliver ældre. De seneste års omfattende arbejdsmarkedsreformer har især til formål at øge incitamenterne til at arbejde og effektiviteten af den aktive beskæftigelsespolitik. Disse reformer kan bidrage til opfyldelsen af Danmarks beskæftigelsesmål under Europa 2020 og styrke bæredygtigheden af den danske velfærdsmodel. Det nationale Europa 2020-mål for social inklusion, hvor der sigtes mod at nedbringe antallet af personer, som lever i husstande med meget lav arbejdsintensitet, er dog langt fra at være nået. Samtidig ligger der stadig en udfordring i at integrere de svageste grupper på arbejdsmarkedet og forbedre deres beskæftigelsesegnethed. Det gælder navnlig personer med indvandrerbaggrund fra tredjelande, herunder dem, der har boet i Danmark i længere tid, samt unge med et lavt uddannelsesniveau. De foranstaltninger, der er truffet som led i trepartsforhandlingerne i 2016 for at øge integrationen på arbejdsmarkedet, vil kunne sikre bedre forhold for nyankomne flygtninge og migranter. Der bør dog træffes yderligere foranstaltninger med henblik på en mere effektiv integration af andre marginaliserede grupper på arbejdsmarkedet.

               (7)

               For at bevare den relativt høje velfærd i Danmark er det afgørende at styrke produktivitetsvæksten. Alligevel har produktivitetsvæksten i de sidste tyve år været sløv. En af årsagerne hertil er den fortsatte mangel på konkurrence i den danske servicesektor, navnlig i detailbranchen og i bygge- og anlægsbranchen. Danmark bør derfor øge bestræbelserne på at forbedre produktiviteten i bygge- og anlægsbranchen ved at fjerne hindringer og sikre, at der findes rimelige autorisationsordninger, når disse anses som nødvendige. Danmark bør også lempe restriktionerne for placering af butikker, navnlig ved at gennemføre de reformer, som regeringen har bebudet.

               (8)

               Samlet set har investeringsniveauet i Danmark været lavt siden det kraftige fald i private investeringer under den økonomiske krise. Det afspejler delvist lave boliginvesteringer, efter at boligboblen brast, og en uudnyttet kapacitet i erhvervssektoren. Danmark ville kunne styrke den økonomiske vækst og øge produktiviteten ved at sætte gang i investeringerne. Der er konstateret barrierer for investeringer i service- og forskningssektoren. Detailbranchen og bygge- og anlægsbranchen påvirkes af adgangsbarrierer, som hæmmer konkurrencen og produktivitetsvæksten. Der kan gøres en større indsats for at omsætte universiteternes forskningsresultater til innovation i virksomhederne.

               (9)

               Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Danmarks økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2016. Den har også vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram samt opfølgningen på de henstillinger, der er blevet rettet til Danmark i de foregående år. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Danmark, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke EU's samlede økonomiske styring, ved at der på EU-plan ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1 og 2 nedenfor.

               (10)

               Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået konvergensprogrammet, og dets holdning (4) afspejles navnlig i henstilling 1 nedenfor,

         HENSTILLER, at Danmark i 2016 og 2017 iværksætter tiltag med henblik på at:

               1.

               Overholde den mellemfristede budgetmålsætning i 2016 og opnå en årlig finanspolitisk tilpasning på 0,25 % af BNP i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2017.

               2.

               Øge produktiviteten og investeringerne i den private sektor ved at styrke konkurrencen i den danske servicesektor, navnlig ved at lette markedsadgangen i detailbranchen og i bygge- og anlægsbranchen. Tilskynde til øget samarbejde mellem virksomheder og universiteter.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2016.

            På Rådets vegne

         P. KAŽIMÍR

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

      (4)  I medfør af artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.


title: Rådets henstilling af 4. oktober 2011 om udnævnelse af et medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion

text:
               11.10.2011

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 265/29

         RÅDETS HENSTILLING
   af 4. oktober 2011
   om udnævnelse af et medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion
   (2011/669/EU)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION —
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 283, stk. 2,
   som henviser til protokollen om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 11.2 —
   HENSTILLER HERMED TIL DET EUROPÆISKE RÅD:
   at det udnævner Jörg ASMUSSEN til medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion for en embedsperiode på otte år.

      Udfærdiget i Luxembourg, den 4. oktober 2011.

            På Rådets vegne

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

            Formand


Avis juridique important

|

31994H0183

RÅDETS HENSTILLING af 21. marts 1994 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) for regnskabsåret 1992

EF-Tidende nr. L 084 af 29/03/1994 s. 0047 - 0047

RAADETS HENSTILLING af 21. marts 1994 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemfoerelsen af transaktionerne under Den Europaeiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) for regnskabsaaret 1992 (94/183/EF)RAADET FOR DEN EUROPAEISKE  UNION - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 206,  som henviser til fjerde AVS/EOEF-konvention, undertegnet i Lomé den 15. december 1989,  som henviser til Raadets afgoerelse 91/482/EOEF af 25. juli 1991 om de oversoeiske landes og territoriers associering med Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab (1),  som henviser til den interne aftale om finansiering og forvaltning af Faellesskabets bistand (2), undertegnet i Bruxelles den 16. juli 1990, saerlig artikel 33, stk. 3,  som henviser til finansforordningen af 29. juli 1991 vedroerende Den Syvende Europaeiske Udviklingsfond (3), saerlig artikel 66 til 77,  som har gennemgaaet forvaltningsregnskabet og status pr. 31. december 1992 vedroerende transaktionerne under Den Europaeiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) samt Revisionsrettens beretning vedroerende regnskabsaaret 1992 med Kommissionens tilhoerende svar  (4),  som tager i betragtning, at der i henhold til artikel 33, stk. 3, i den interne aftale meddeles Kommissionen decharge for den finansielle forvaltning af Den Europaeiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) af Europa-Parlamentet efter henstilling fra  Raadet,  som tager i betragtning, at Kommissionens gennemfoerelse af alle transaktioner under Den Europaeiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) i regnskabsaaret 1992 har vaeret tilfredsstillende - HENSTILLERtil Europa-Parlamentet, at det meddeler Kommissionen decharge for gennemfoerelsen af transaktionerne under Den Europaeiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) for regnskabsaaret 1992.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 21. marts 1994.  Paa Raadets vegne Y. PAPANTONIOU Formand  (1) EFT nr. L 263 af 19. 9. 1991, s. 1.  (2) EFT nr. L 229 af 17. 8. 1991, s. 288.  (3) EFT nr. L 266 af 21. 9. 1991, s. 1.  (4) EFT nr. C 309 af 16. 11. 1993, s. 231 til 254 og 353 til 360.


				|

		52013DC0394

			Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Portugal til ophør /* COM/2013/0394 final - 2013/ () */

			   	Henstilling med henblik på
RÅDETS HENSTILLING
med henblik på at bringe situationen med et
uforholdsmæssigt stort underskud i Portugal til ophør
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
som henviser til traktaten om Den Europæiske
Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 7,
som henviser til henstilling fra
Europa-Kommissionen, og
som tager følgende i betragtning:
(1)       I henhold til artikel 126 i
traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal medlemsstaterne
undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.
(2)       Stabilitets- og vækstpagten
er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at
styrke forudsætningerne for prisstabilitet og for en holdbar og stærk vækst,
som fører til øget beskæftigelse.
(3)       Den 2. december 2009
besluttede Rådet i overensstemmelse med artikel 126, stk. 6, i TEUF, at der
forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Portugal, og rettede en
henstilling med henblik på korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud
senest i 2013 i overensstemmelse med artikel 126, stk. 7, i TEUF og artikel 3 i
Rådets forordning (EF) nr. 1467/97[1]
af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i
forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud[2].

(4)       Den 15. juni 2010 konkluderede
Kommissionen, at Portugal havde truffet virkningsfulde foranstaltninger i
overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. december 2009 for at bringe
sit offentlige underskud ned under referenceværdien på 3 % af BNP og anså
det på det tidspunkt derfor ikke for nødvendigt med yderligere trin i
proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.
(5)       Den 9. oktober 2012
besluttede Rådet i overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i Rådets forordning
(EF) nr. 1467/97, at der var truffet virkningsfulde foranstaltninger, men at
uventede negative økonomiske forhold havde gjort sig gældende med store
ugunstige virkninger for de offentlige finanser til følge. Rådet vedtog derfor
en revideret henstilling efter artikel 126, stk. 7, i TEUF (i det følgende benævnt
"den reviderede henstilling") med henblik på at korrigere det
uforholdsmæssigt store underskud senest i 2014. For at bringe det samlede
offentlige underskud ned under referenceværdien på 3,0 % af BNP senest i
2014 blev det henstillet til Portugal at sørge for en forbedring af den
strukturelle saldo på 2,3 % af BNP i 2012, 1,6 % af BNP i 2013 og
1,3 % af BNP i 2014. For at være i overensstemmelse med de henstillede
forbedringer af den strukturelle saldo er målene for det samlede underskud på
henholdsvis 5,0 % af BNP i 2012, 4,5 % af BNP i 2013 og 2,5 % af
BNP i 2014.
(6)       Det blev også henstillet til
de portugisiske myndigheder at gennemføre de foranstaltninger, der var vedtaget
i budgettet for 2012 og dets tillæg fra marts, og at træffe yderligere foranstaltninger
svarende til 0,3 % af BNP. Det blev henstillet til Portugal at vedtage
permanente konsolideringsforanstaltninger på mindst 3,0 % af BNP, der
skulle medtages i budgettet for 2013, og evt. vedtage nødløsninger i tilfælde
af overskridelser, samt vedtage foranstaltninger på 1,75 % af BNP i 2014 i
henhold til en omfattende gennemgang af de offentlige udgifter. Derudover bør
Portugal gennemføre kravene i Rådets gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU om
tildeling af finansiel støtte fra Unionen til Portugal af 17. maj 2011 samt
ændringer hertil. Budgetrammeloven bør vedtages med henblik på at indarbejde
EU-reglerne for finanspolitisk styring, og Portugal bør fortsat forbedre
åbenheden og kontrollen på alle budgetniveauer samt respektere den
mellemfristede budgetramme.
(7)       Ifølge artikel 3, stk. 5, i
forordning (EF) nr. 1467/97 kan Rådet på grundlag af en henstilling fra
Kommissionen beslutte at vedtage en revideret henstilling efter artikel 126,
stk. 7, i TEUF, hvis der er truffet virkningsfulde foranstaltninger, og
uventede negative økonomiske forhold med store ugunstige virkninger for de
offentlige finanser efter vedtagelsen af den første henstilling gør sig
gældende. Hvorvidt der er tale om, at uventede negative økonomiske forhold gør
sig gældende med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser til
følge, vurderes i forhold til den økonomiske prognose, som ligger til grund for
Rådets henstilling.
(8)       I henhold til artikel 126,
stk. 7, i TEUF og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 skal
Rådet rette henstillinger til den pågældende medlemsstat med henblik på at
bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør inden for
en given frist. I henstillingen skal der være fastsat en frist på højst seks
måneder for den pågældende medlemsstats iværksættelse af virkningsfulde
foranstaltninger til korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. I en
henstilling om korrektion af et uforholdsmæssigt stort underskud bør Rådet
ligeledes pålægge, at der nås årlige budgetmål, som på basis af den prognose,
der ligger til grund for henstillingen, svarer til en årlig minimumsforbedring
af den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo minus
engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på mindst 0,5 %
af BNP som benchmark.
(9)       I prognosen fra oktober 2012,
som ligger til grund for henstillingen, forventedes det reale BNP at falde med
3,0 % og 1,0 % i henholdsvis 2012 og 2013. Vækstudsigterne er markant
forværrede siden da, eftersom det sidste kvartal af 2012 endte betydeligt værre
end forventet, både hvad angår den økonomiske aktivitet og udviklingen på
arbejdsmarkedet, og har ført til et fald i det reale BNP på 3,2 % i 2012.
I lyset af den negative overførsel fra 2012 og forværringen af vækstmulighederne
på Portugals eksportmarkeder, nedjusterede Kommissionen den reale vækst i BNP
til ‑2,3 % for 2013 i forbindelse med dens seneste opdatering af de
økonomiske udsigter for Portugal.
(10)     Det offentlige underskud nåede
6,4 % af BNP i 2012, hvilket er mere end målet i henstillingen på
5,0 %. Det samlede underskud var påvirket af en række
engangsforanstaltninger, der ikke var kendte på tidspunktet for henstillingen.
Disse foranstaltninger omfatter: en kapitaltilførsel til den statsejede bank
CGD (0,5 % af BNP), omdirigering via regeringen af konverteringen af
aktionærydede lån til egenkapital fra Parpública til SAGESTAMO, to selskaber
uden for statens generelle perimeter (0,5 %), og de forringelser, der
skyldes overførsel af BPN-aktiver (0,1 % af BNP). Efter særlig rådgivning
ydet af Eurostat blev salget af koncessionen på driften af de største lufthavne
i Portugal desuden behandlet som udtræk af egenkapital og fik derfor ikke
indvirkning på den offentlige saldo, som staten havde budgetteret med
(0,7 % af BNP). Medregnes virkningen af disse engangsforanstaltninger ikke
i den samlede saldo, ville det offentlige underskud have beløbet sig til
4,7 % af BNP, dvs. under målet.
(11)     Indtægtsresultaterne var meget
dårligere end ventet i sidste kvartal af året som følge af makroøkonomiske
omstændigheder, men en streng udgiftsstyring kompenserede herfor.
Udgiftsbesparelserne blev primært hentet på lønudgifterne i den offentlige
sektor, idet reduktionen i den offentlige beskæftigelse fortsætter forud for
planen og ved at reducere det samlede forbrug og fastfryse budgetbevillinger
til nye investeringsprojekter. Den regionale og lokale budgetgennemførelse
udviklede sig bedre end forventet. Samlet set vedtog Portugal permanente
konsolideringsforanstaltninger på næsten 6,0 % af BNP i 2012, dvs. over
det antal foranstaltninger, der er fastsat i den reviderede henstilling. I
overensstemmelse med Kommissionens prognose fra maj 2013 nåede forbedringen af
den strukturelle saldo i 2012 op på 2,4 % af BNP i forhold til de
2,3 % af BNP, der er fastsat i den reviderede henstilling. Når der tages
højde for justeringen af den potentielle outputvækst siden den reviderede
henstilling, ville den finanspolitiske indsats have været mindst 0,2
procentpoint højere. Den anslåede ændring i den strukturelle saldo blev desuden
påvirket af indtægtstabene sammenlignet med det scenarie, der ligger til grund
for henstillingen ved standard indtægtselasticitet. Disse indtægtstab beløb sig
til ca. 0,4 procentpoint. Når alle disse indvirkninger tages i betragtning
beløber den tilpassede strukturelle saldo sig til 3,0 % af BNP, dvs.
betragtelig over den indsats, der er fastsat i den reviderede henstilling.
(12)     Ifølge Kommissionens
opdatering af de økonomiske udsigter for Portugal fra maj 2013 forventes det
offentlige underskud for 2013 at nå op på 5,5 % af BNP i forhold til målet
på i den reviderede henstilling 4,5 % af BNP. Budgetkonsolideringen for
2013 bør kompensere for den store negative udvikling på den primære saldo, der
afspejler et mere afdæmpet arbejdsmarked, en mere afdæmpet udvikling i væksten
samt en fortsat ændring i den økonomiske balance hen imod en mere
eksportdrevet, men også mindre skatteintensiv økonomi i forhold til de
fremskrivninger, der ligger til grund for reviderede henstilling. Den 5. april
afviste forfatningsdomstolen en række foranstaltninger i budgettet for 2013 til
en værdi af 0,8 % af BNP, som der skulle kompenseres for. Særlig vedrørte
dommen afskaffelsen af én af de to bonusbetalinger til ansatte i den offentlige
sektor, en reduktion på 90 % af den ene af to bonusbetalinger for
pensionsmodtagere og indførelsen af socialsikringsbidrag på
arbejdsløshedsunderstøttelse og sygedagpenge.
(13)     Ifølge Kommissionens
opdatering af de økonomiske udsigter for Portugal fra maj 2013 forventes den strukturelle
saldo at være på 0,6 % af BNP i 2013. Det lever ikke op til de 1,6 %
af BNP, som Rådet henstillede til. Hvis der imidlertid korrigeres for
nedjusteringen af det potentielle vækstoutput siden den reviderede henstilling,
vil den forventede strukturelle saldo for 2013 være ca. 0,2 procentpoint
højere. Desuden blev den anslåede ændring i den strukturelle saldo også i høj
grad påvirket af indtægtstab (dvs. i forhold til udviklingen i BNP og ved
standard indtægtselasticitet), der beløber sig til ca. 0,5 procentpoint.
Når disse virkninger tages i betragtning, vil den forventede strukturelle saldo
samlet set være på 1,3 % af BNP. Den tilpassede finanspolitiske indsats
ligger således noget under den indsats, der er fastsat i den reviderede henstilling.

(14)     Budgettilpasningen for 2013
understøttes af permanente konsolideringsforanstaltninger til en nettoværdi på
3,5 % af BNP og omfatter foranstaltningerne i budgetloven for 2013, som
ændres ved et tillægsbudget i slutningen af maj, fremrykningen af de foranstaltninger
til reduktion af udgifterne, der er identificeret ved gennemgangen af de
offentlige udgifter, samt andre foranstaltninger, der skal erstatte de
budgetforanstaltninger, som er kendt forfatningsstridige. Antallet af
konsolideringsforanstaltninger går ud over de forventede på tidspunktet for den
reviderede henstilling i oktober 2012. Foranstaltningerne omfatter en reform af
den personlige indkomstskat og en forhøjelse af punktafgifterne og
ejendomsskatten. På udgiftssiden vil der på foranstaltningssiden blive tale om
en betydelig reduktion af lønningerne i den offentlige sektor i kraft af færre
jobs og reduktion af overtidsbetalinger og kompensationer, øget effektivitet i
den offentlige administrations funktionsmåde, et lavere offentligt forbrug, herunder
besparelser på offentlig-private partnerskaber, yderligere
rationaliseringsbestræbelser inden for sundhedssektoren og i statsejede
virksomheder og fremrykning af indtægter fra EU-fonde.
(15)     Ifølge Kommissionens
opdatering af de økonomiske udsigter for Portugal fra maj 2013 forventes det
offentlige underskud for 2014 at falde til 4,0 % af BNP sammenlignet med
målet fra oktober 2012 på 2,5 % af BNP. Afvigelsen afspejler det høje
samlede underskud fra de foregående år og en mere dæmpet økonomisk genopretning.
Der ventes i 2014 en forbedring af den strukturelle saldo på 1,4 % af BNP,
hvilket er 0,1 % højere en målet i den reviderede henstilling. Udviklingen
i det potentielle output mellem de fremskrivninger, der ligger til grund for
den reviderede henstilling, og den opdaterede prognose lægger
0,1 procentpoint til den forventede finanspolitiske indsats. Når der
desuden justeres for uventede indtægtstab, øges indsatsen til 1,8 % af
BNP. Den tilpassede strukturelle saldo for 2014 vil således ligge et godt
stykke over målet i den reviderede henstilling.
(16)     Disse fremskrivninger
understøttes af diskretionære foranstaltninger til en værdi af 2,0 % af
BNP. På udgiftssiden vil disse foranstaltninger trække på resultaterne af
gennemgangen af de offentlige udgifter, der har til formål at strømline og
modernisere den offentlige administration, reducere overflødigt arbejde i hele
den offentlige sektor, forbedre pensionssystemets holdbarhed og opnå målrettede
omkostningsbesparelser i de enkelte fagministerier. Henover april og starten af
maj vedtog staten en pakke med permanente foranstaltninger til reduktion af
udgifterne med et kumulativt udbytte på 4,7 mia. EUR (2,8 % af
BNP) i perioden 2013-2014. Staten har iværksat en bred høring blandt de sociale
og politiske partnere med henblik på fuldt ud at fastlægge og gennemføre disse
reformer. På indtægtssiden forudser myndighederne en omfattende reform af
selskabsskatten i 2014. Målet er at sætte gang i investeringerne og væksten ved
at forenkle selskabsskattesystemet. Det finanspolitiske råderum taget i
betragtning, bør reformen være indtægtsneutral.
(17)     Den offentlige bruttogæld steg
fra 108,3 % i 2011 til 123,6 % i 2012 og forventes ifølge
Kommissionens seneste opdatering af de økonomiske udsigter for Portugal at toppe
ved omkring 124,2 % i 2014 og dermed overstige traktatens referenceværdi i
alle årene. Den opadgående justering af fremskrivningerne for 2012 er først og
fremmest drevet af en statistisk behandling af overførslerne af
privatiseringsindtægterne fra Parpública til staten samt af effekten af et
lavere BNP og de reviderede fremskrivninger af underskuddet. Staten vil
fremlægge en række foranstaltninger, der skal bremse stigningen i gældskvoten,
såsom salget af udenlandske fordringer på en socialsikringsfond og afslutningen
af privatiseringsindsatsen. Der forventes allerede et primært overskud i 2014,
omend lille, som en afspejling af styrkelsen af den finanspolitiske
konsolidering og en mere gunstig makroøkonomisk udvikling.
(18)     Der er taget vigtige skridt hen
imod en forbedring af den offentlige finansforvaltning i Portugal. Portugal
blev også bedt om fortsat at forbedre åbenheden og kontrollen på alle
budgetniveauer og på alle niveauer i den offentlige forvaltning. I december
2012 blev budgetrammeloven ændret med henblik på at indarbejde principperne i
traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære
Union (finanspagten) og den såkaldte six-pack. Det forventes, at der foretages
en yderligere revision inden udgangen af 2013 med henblik på at styrke
budgetprocedurer og budgetforvaltning, ansvarlighed, gennemsigtighed og
forenkling. Desuden er der indgivet udkast til regionale og lokale finanslove
til parlamentet i slutningen af december 2012. Lovene fastsætter forbedrede
koordineringsmekanismer mellem den centrale og de lokale og regionale
administrationer, en flerårig budgetramme samt strammere finanspolitiske regler
og gennemfører principperne i den ændrede budgetrammelov. Portugal har også
styrket indsatsen for at begrænse eventualforpligtelser ved at indgå i en
vidtrækkende forhandlingsproces om offentlig-private partnerskaber, der
forventes at give betydelige besparelser allerede i 2013, og desuden skrider
omstruktureringen af de statsejede virksomheder fremad i et godt tempo. Statsejede
virksomheder på sektorniveau nåede en driftsmæssig balance inden udgangen af
2012, og der forventes yderligere effektivitetsgevinster. Myndighederne
undersøger mulighederne for, hvordan statsejede virksomheders tunge gældsbyrde
bedst forvaltes. Disse reformer viser et vigtigt engagement i finanspolitisk
holdbarhed på mellemlang sigt.
(19)     Ifølge
Kommissionens seneste opdatering af de økonomiske udsigter når Portugal ikke de
nominelle budgetmål, der er fastsat i Rådets henstilling af 9. oktober 2012.
Når der imidlertid tages højde for ændringerne i den økonomiske udvikling i
forhold til det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for Rådets
reviderede henstilling, ser det ud til, at Portugal har truffet effektive
foranstaltninger med tilstrækkeligt potentiale til at korrigere det
uforholdsmæssigt store underskud i 2012 og 2013 inden for den frist, som Rådet
fastsatte den 9. oktober 2012. Navnlig bemærkes det, at Portugal har vedtaget
omfattende konsolideringsforanstaltninger til en værdi af næsten 6,0 % af
BNP i 2012 og 3,5 % af BNP i 2013. Den strukturelle saldo, der blev opnået
i 2012, korrigeret for potentielt vækstoutput og indtægtstab, lå et godt stykke
over målet i den reviderede henstilling. I 2013 forventes det, at den strukturelle
saldo ikke når målet, primært pga. en ugunstig økonomisk udvikling og timingen
af forfatningsdomstolens domsafsigelse et godt stykke inde i budgetåret, der
gjorde det svært at finde at finde erstatningsforanstaltninger af samme
strukturelle kvalitet. I 2014 forventes den strukturelle saldo igen at ligge
over det fastsatte mål. Alle disse faktorer taget i betragtning og i
overensstemmelse med den fleksibilitet, som stabilitets- og vækstpagten giver,
forekommer det derfor berettiget at give et ekstra år til korrektion af det
uforholdsmæssigt store underskud.
(20)     Når der gives et ekstra år til
korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, vil det indebære, at der
skal nås mellemliggende mål for det samlede underskud på 5,5 % af BNP for
2013, 4,0 % af BNP for 2014 og 2,5 % af BNP for 2015, som i henhold
til Kommissionens seneste opdatering af de økonomiske udsigter for Portugal,
svarer til en forbedring af den strukturelle budgetsaldo på 0,6 % af BNP i
2013, 1,4 % af BNP i 2014 og 0,5 % af BNP i 2015, idet sidstnævnte
svarer til den mindsteforbedring, der kræves i henhold artikel 5, stk. 1, i
Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997[3]. Parallelt med de regelmæssige
gennemgange af det økonomiske tilpasningsprogram for Portugal, som fastsat i
Rådets gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU, vil der hver tredje måned blive
foretaget kontrol af de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af tilsagnene
inden for rammerne af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store
underskud.
(21)     Portugal opfylder betingelserne
for forlængelse af fristen for korrektionen af det uforholdsmæssigt store
offentlige underskud som omhandlet i artikel 3, stk. 5, i forordning (EF) nr.
1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i
forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud,
HENSTILLER:
(1)
at de portugisiske myndigheder senest i 2015
bringer den nuværende situation med et uforholdsmæssigt stort underskud til
ophør
(2)
at de portugisiske myndigheder nedbringer det
samlede underskud til 5,5 % af BNP i 2013, 4,0 % af BNP i 2014 og
2,5 % af BNP i 2015, hvilket svarer til en forbedring af den strukturelle
budgetsaldo på 0,6 % af BNP i 2013, 1,4 % af BNP i 2014 og 0,5 %
af BNP i 2015 i henhold til Kommissionens seneste opdatering af de økonomiske
udsigter for Portugal fra maj 2013.
(3)
at de portugisiske myndigheder gennemfører
foranstaltninger til en værdi af 3,5 % af BNP for at begrænse underskuddet
til 5,5 % af BNP. Disse omfatter foranstaltninger fastsat i budgetloven
for 2013 og yderligere reduktion af lønningerne, øget effektivitet i den
offentlige administrations funktionsmåde, et lavere offentligt forbrug og bedre
anvendelse af EU-fonde.
(4)
at de portugisiske myndigheder på baggrund af
gennemgangen af de offentlige udgifter vedtager permanente konsolideringsforanstaltninger
på mindst 2,0 % af BNP for at nå et samlet underskud i 2014 på 4,0 %
af BNP. De bør have til formål at strømline og modernisere den offentlige
administration, reducere overflødigt arbejde i hele den offentlige sektor,
forbedre pensionssystemets holdbarhed og opnå målrettede omkostningsbesparelser
i de enkelte fagministerier
(5)
at de portugisiske myndigheder vedtager permanente
konsolideringsforanstaltninger for at nå målet for underskuddet på 2,5 % i
2015
(6)
at den portugisiske regering træffer virkningsfulde
foranstaltninger til at gennemføre denne henstilling inden den 1. oktober 2013,
og at den i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2a, i Europa-Parlamentets og
Rådets forordning (EU) nr. …/2013 indgiver en rapport, der tydeligt beskriver
den konsolideringsstrategi, der påtænkes for at nå disse mål.
Portugal bør også opretholde reformtempoet i den
offentlige finansforvaltning ved at reformere budgetrammeloven inden udgangen
af 2013 for fortsat at styrke budgetprocedurer og budgetforvaltning, ansvarlighed,
gennemsigtighed og forenkling samt forsat styrke indsatsen for at begrænse
eventualforpligtelser, der stammer fra statsejede virksomheder og
offentlig-private partnerskaber.
Udfærdiget i Bruxelles, den […].
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6.
[2]               Alle dokumenter vedrørende proceduren i forbindelse med
uforholdsmæssigt store underskud for Portugal kan findes på:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm
[3]               EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.