title: Kommissionens henstilling (EU) 2016/2256 af 8. december 2016 rettet til medlemsstaterne om genoptagelse af overførsler til Grækenland i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 604/2013

text:
               15.12.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 340/60

         KOMMISSIONENS HENSTILLING (EU) 2016/2256
   af 8. december 2016
   rettet til medlemsstaterne om genoptagelse af overførsler til Grækenland i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 604/2013
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Medlemsstaterne har siden 2011 suspenderet overførslen af ansøgere om international beskyttelse til Grækenland i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 604/2013 (1) (herefter »Dublinforordningen«), efter at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og Den Europæiske Unions Domstol (2) har afsagt to domme, hvor der er blevet påvist systemiske mangler i det græske asylsystem, som medfører en tilsidesættelse af de grundlæggende rettigheder, som tillægges ansøgere om international beskyttelse, der i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 343/2003 (3) overføres fra medlemsstaterne til Grækenland.

               (2)

               Siden Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol afsagde dom i sag M.S.S. mod Belgien og Grækenland i 2011, har Europarådets Ministerkomité fulgt situationen i Grækenland på grundlag af de statusrapporter, som Grækenland skal fremlægge som bevis for dommens fuldbyrdelse, og på grundlag af dokumentation fra NGO'er og internationale organisationer såsom FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR), der opererer i Grækenland. Efter Grækenlands anmodning i juni 2016 har Ministerkomitéen accepteret at udskyde vurderingsproceduren, fordi Grækenland på nuværende tidspunkt oplever et enormt migrationspres, og de særlige og ustabile forhold nu ikke er de samme, som da der blev afsagt dom i M.S.S-sagen for fem år siden.

               (3)

               Som følge af M.S.S.-dommen har Grækenland forpligtet sig til at reformere sit asylsystem på grundlag af en national handlingsplan om reform af asylsystemet og migrationsstyringen, der blev fremlagt i august 2010 og ændret i januar 2013 (herefter »den græske handlingsplan«). Den 1. oktober 2015 fremlagde Grækenland en køreplan for gennemførelsen af omfordelingsordningen og hotspottilgangen for Rådet, hvori landet skitserer en række foranstaltninger, der skal prioriteres for at sikre gennemførelsen af de aftalte asyl- og modtagelsesforanstaltninger, som endnu ikke er gennemført.

               (4)

               Samtidig sætter den nuværende flygtninge- og migrationskrise fortsat det græske asyl- og migrationssystem under pres, da Grækenland er det land, hvor flest flygtninge og migranter, der ankommer via den østlige Middelhavsrute, først indrejser. Fra januar til den 4. december 2016 ankom der 171 909 irregulære migranter til Grækenland (4). Selv om erklæringen mellem EU og Tyrkiet (5) har ført til et betydeligt fald i antallet af personer, der dagligt ankommer til Grækenland fra Tyrkiet (6), har den samtidig pålagt Grækenland et nyt ansvar. Det gennemsnitlige antal af indrejser i Grækenland er desuden steget i perioden fra starten af august 2016 sammenlignet med perioden fra 1. maj-31 juli 2016 (7). Situationen i Grækenland har endvidere ændret sig betydeligt, efter at Vestbalkanruten reelt er lukket, hvilket forhindrer tredjelandsstatsborgere i at fortsætte rejsen. Som følge deraf er der på nuværende tidspunkt flere end 62 000 irregulære tredjelandsstatsborgere i Grækenland (8). Samtidig viser nødomfordelingsordningen, der er vedtaget efter to rådsafgørelser (9) (»omfordelingsafgørelserne«), en positiv udvikling især i Grækenland, hvor omfordelingsoverførslerne er steget og på nuværende tidspunkt udgør ca. 1 000 om måneden. Det er dog stadig nødvendigt, at alle medlemsstaterne gør en indsats for at lette presset på Grækenland. Kommissionen opfordrer derfor medlemsstaterne til at afgive tilsagn og gennemføre omfordelinger på månedsbasis med henblik på at foretage mindst 2 000 omfordelingsoverførsler om måneden fra december 2016 og derefter gradvis øge antallet af månedlige omfordelinger (10).

               (5)

               Den 10. februar 2016 og den 15. juni 2016 rettede Kommissionen henstilling til Den Hellenske Republik om de hastende foranstaltninger, som Grækenland skal træffe med henblik på genoptagelse af overførslerne i henhold til Dublinforordningen (11). I henstillingerne blev det konkluderet, at der fortsat er behov for en væsentlig forbedring af situationen i Grækenland, inden Kommissionen kan foretage en yderligere vurdering af, om overførslerne til Grækenland eventuelt skal genoptages i henhold til Dublinforordningen. Den 28. september 2016 rettede Kommissionen den tredje henstilling til Den Hellenske Republik om de specifikke hastende foranstaltninger, som Grækenland skal træffe med henblik på genoptagelse af overførslerne i henhold til Dublinforordningen (12) (»den tredje henstilling«). I den tredje henstilling blev det konkluderet, at Grækenland stadig oplever udfordringer med at behandle et stort antal nye asylansøgere, primært som følge af gennemførelsen af forudregistreringen og den kontinuerlige tilstrømning af irregulære migranter. Der skulle endvidere fortsat tages en række vigtige skridt for at afhjælpe de resterende systemiske mangler i det græske asylsystem, navnlig i betragtning af den manglende kapacitet. På grundlag af de yderligere fremskridt, der er gjort, bør der i en fremtidig genoptagelse af overførslerne til Grækenland efter Dublinforordningen og på linje med den tredje henstilling tages højde for den indvirkning, som denne udfordrende situation har på asylsystemet overordnet set, og den bør derfor startes gradvist og på basis af individuelle vurderinger fra sag til sag.

               (6)

               I et brev af 22. november 2016 gav Grækenland Kommissionen yderligere oplysninger om den seneste situation for asylansøgere i Grækenland og om de fremskridt, der var gjort med at reformere landets asylsystem. Grækenland udtrykte også bekymring over udsigterne til en mulig genoptagelse af Dublinoverførslerne i lyset af de mange migranter, som befinder sig i Grækenland, hvilket landets størrelse taget i betragtning udgør en kæmpe byrde og har resulteret i, at asyl- og modtagelseskapaciteten har nået grænsen. Grækenland påpegede ligeledes, at antallet af omfordelinger fra Grækenland til andre medlemsstater fortsat er meget lavere end det antal, som blev fastsat i afgørelserne om omfordeling. De græske myndigheder understregede imidlertid, at de ikke har en permanent udelukkelse fra Dublinsystemet i sinde og opfordrede til oprigtig solidaritet og støtte, indtil situationen i Grækenland er bragt helt i orden.

               (7)

               Ifølge oplysninger fra Grækenland af 22. november 2016 har den græske asyltjeneste siden den 1. januar 2016 modtaget omkring 39 000 asylansøgninger. Der var pr. 30. september 2016 mere end 17 000 verserende sager, der skulle undersøges i første instans. De græske myndigheder vurderer, at der ved udgangen af 2016 vil være blevet indgivet op mod i alt 50 000 asylansøgninger (13). Som følge af den normaliserede situation i Grækenland og den forbedrede adgang til asylproceduren er den græske asyltjenestes arbejdsbyrde nu væsentligt større end de foregående år.

               (8)

               Kommissionen har i de tidligere henstillinger bemærket, at Grækenland har forbedret den nationale lovgivning for at sikre, at de nye retlige bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/32/EU (14), som omarbejdet, om asylprocedurer og nogle af bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets 2013/33/EU (15), som omarbejdet, om modtagelsesforhold er blevet gennemført i national lovgivning. Det græske parlament vedtog en ny lov (lov 4375/2016) den 3. april 2016 (16). Den 22. juni 2016 godkendte parlamentet en ændring til lov 4375/2016, hvorved bl.a. sammensætningen af appeludvalgene og asylansøgeres ret til en mundtlig høring blev ændret (17). Den 31. august 2016 vedtog det græske parlament endvidere en lov om flygtningebørn i skolealderen, som er bosat i Grækenland (18).

               (9)

               Grækenland har det seneste år øget sin samlede modtagelseskapacitet for både irregulære migranter og ansøgere om international beskyttelse væsentligt. Ifølge de daglige oplysninger, som blev frigivet af de græske myndigheder den 6. december 2016, er der fortrinsvist i midlertidige modtagelsesfaciliteter, herunder indlogering, som UNHCR står for (se betragtning 11), 71 539 ledige pladser til både irregulære migranter og ansøgere om international beskyttelse i Grækenland (19). Der er dog alvorlige udfordringer med hensyn til kapaciteten på øerne i Det Ægæiske Hav, som er overfyldte: Den maksimale modtagelseskapacitet er fortsat ca. 8 200, mens det samlede antal registrerede migranter på øerne var 16 295 pr. 5. december 2016 (20).

               (10)

               Grækenland har desuden øget antallet af indlogeringspladser til sårbare ansøgere, navnlig uledsagede mindreårige. Den 17. november 2016 var der 1 191 ledige pladser på opholdsstederne for uledsagede mindreårige, uanset om disse er asylansøgere eller ej. Der er planer om at oprette yderligere 130 pladser til uledsagede mindreårige inden udgangen af 2016. Der er dog langt fra tilstrækkeligt med indlogeringspladser til sårbare ansøgere, da disse faciliteter på nuværende tidspunkt er fyldt, og 1 199 uledsagede mindreårige, som har behov for at blive indlogeret i passende faciliteter, står på venteliste (21). Der gøres således kun langsomt fremskridt på dette område, og det er klart, at Grækenland skal intensivere sine bestræbelser for at sikre, at der findes et passende antal modtagelsesfaciliteter til uledsagede mindreårige for at kunne imødekomme efterspørgslen efter sådanne faciliteter.

               (11)

               I januar 2016 blev der undertegnet en delegationsaftale om i alt 80 mio. EUR mellem Kommissionen og UNHCR med henblik på at oprette 20 000 pladser i åbne indlogeringsfaciliteter (lejelejligheder, hotelvouchere og familieværtsprogrammer) hovedsageligt til gavn for personer, der ansøger om international beskyttelse, og som kan blive genstand for omfordeling. Delegeringsaftalen blev revideret i juli 2016 med det formål at lade indlogeringsfaciliteten omfatte muligheden for at etablere pladser på omfordelingssteder, som forvaltes af UNHCR, og for at præcisere i teksten, at målgruppen for indlogeringsfaciliteten ikke kun omfatter omfordelingskandidater, men også andre asylansøgere, navnlig kandidater under Dublinbestemmelserne om familiesammenføring, personer i sårbare situationer, herunder uledsagede mindreårige og børn, der er kommet væk fra deres familie, handicappede personer, ældre, enlige forældre, kronisk syge og gravide. Siden september er antallet af ledige indlogeringspladser steget betydeligt (med omkring 8 100). UNHCR gav i december 2015 tilsagn om at oprette 20 000 pladser til ansøgere, som er godkendt til omfordeling i henhold til udlejningsordningen, og pr. 6. december var der 20 145 ledige pladser, herunder 6 344 pladser på hoteller/i hele bygninger, 11 711 pladser i lejligheder, 484 pladser hos værtsfamilier, 960 pladser på omfordelingssteder og 646 pladser i særlige centre for uledsagede mindreårige (22). Eftersom den gældende delegationsaftale udløber den 31. december 2016, har Kommissionen indledt forhandlingerne med UNHCR om forlængelsen af ordningen i 2017 på baggrund af den opdaterede vurdering af Grækenlands modtagelsesbehov.

               (12)

               Når det gælder kvalitet, ligger forholdene i mange af de græske modtagelsesfaciliteter stadig langt fra de krav, der er fastsat i direktiv 2013/33/EU om modtagelsesforhold for personer, der ansøger om international beskyttelse, navnlig på øerne og på visse af de midlertidige faciliteter på fastlandet. Hotspotcentrene på øerne er overfyldte, og de materielle forhold lever heller ikke op til standarderne, for så vidt angår sanitet, hygiejne og adgang til basale tjenester som lægehjælp, navnlig for de udsatte grupper. Sikkerheden er utilstrækkelig, og der er fortsat spændinger mellem forskellige nationaliteter. På fastlandet sikres der med UNHCR's indlogeringsfacilitet passende indlogering, men en stor del af den øvrige modtagelseskapacitet består af lejre (på nuværende tidspunkt er 53 lejre i brug) og nødfaciliteter af meget svingende og ofte utilstrækkelig standard, både for så vidt angår materielle forhold og sikkerhed. Man er begyndt at gøre nogle af disse faciliteter klar til vinteren, men det går langsomt. Selv med udbedringer bliver det svært at omdanne visse af disse lejre til passende permanente modtagelsesfaciliteter, og det bliver muligvis nødvendigt at lukke nogle dem og slå andre sammen.

               (13)

               Desuden synes den overordnede modtagelseskoordinering i Grækenland mangelfuld pga. manglende præcis rammelovgivning og overvågningssystemer, hvor nogle lejre forvaltes ad hoc af migrationsministeriet og andre af modtagelses- og identifikationstjenesten. Det er endnu ikke besluttet, hvilke faciliteter der skal gøres permanente. Modtagelsestjenesten er stadig ved at opbygge sin kapacitet.

               (14)

               Det følger af ovenstående, at Grækenland skal fortsætte sine fremskridt med hensyn til at oprette tilstrækkeligt med egnede permanente åbne modtagelsesfaciliteter for asylansøgere af passende standard i henhold til EU-lovgivningen. Dette bør omfatte en centraliseret forvaltning af alle modtagelsesfaciliteter og et system til konstant overvågning af de materielle standarder og tilgængelige tjenester på sådanne faciliteter. Nogle midlertidige faciliteter bør omdannes til permanente faciliteter, men der bør ligeledes fastholdes en tilstrækkelig kapacitet med hensyn til midlertidige faciliteter for at imødekomme eventuel manglende kapacitet som følge af uventet tilstrømning. Endvidere er det, som det allerede blev anmodet om i den tredje henstilling, yderst vigtigt, at de græske myndigheder giver mere præcise oplysninger om modtagelseskapaciteten og en omfattende og løbende opdateret behovsvurdering med hensyn til den samlede modtagelseskapacitet og arten af denne kapacitet.

               (15)

               Der er konstateret betydelige forbedringer i de tidligere henstillinger, hvad angår oprettelsen af regionale asylkontorer. Grækenlands lovgivning indeholder bestemmelser om oprettelse af asylkontorer i regionerne Attika, Thessaloníki, Thrakien, Epirus, Thessalien, Vestgrækenland, Kreta, Lésvos, Khíos, Sámos, Leros og Rhodos (23). Direktøren for asyltjenesten besluttede, at der også kan oprettes selvstændige asylenheder for at dække asyltjenestens stadig større behov. Ifølge oplysningerne fra Grækenland i et brev af 22. november 2016 er 7 regionale kontorer nu operationelle i regionerne Attika, Thrakien, Thessaloníki, Lésvos, Sámos, Rhodos og Patras. Derudover er 9 selvstændige asylenheder i Piræus, Evros, Xanthi, Leros, Kos, Korinth og en omfordelingsenhed i Alimos operationelle. Som loven foreskriver, tages yderligere tre regionale asylkontorer i drift i regionerne Kos, Epirus (Ioannina), Kreta (Heraklio) og Thessalien (Volos).

               (16)

               Den græske asyltjeneste er i gang med at øge sin kapacitet. På nuværende tidspunkt arbejder 478 personer i asyltjenesten (24). Dette tal omfatter stillinger i den centrale tjeneste, på de regionale kontorer og i asylenhederne. 250 stillinger finansieres via statsbudgettet, mens resten finansieres via forskellige EU- og EØS-kilder. Det forventes, at der ved udgangen af året vil være 659 ansatte. Det kommer oven i det personale med tidsbegrænset ansættelse, som UNHCR har rekrutteret, EASO-personale og medlemsstaternes eksperter, der er udsendt via EASO til den græske asyltjeneste i et fast tidsrum. De græske myndigheder har til hensigt at erstatte alle kontraktansatte med fastansatte inden udgangen af 2017 og ikke øge kapaciteten yderligere; den græske asyltjeneste har angivet over for Kommissionen, at det ikke er muligt at udvide personalet hurtigere på grund af manglen på mere erfarent personale til at uddanne, vejlede og overvåge det nye personale. Eftersom asyltjenesten vil være blevet tre gange større i løbet af 2016, har den angivet, at den har akut behov for at konsolidere sig, især med henblik på at styrke ekspertisen hos mellemledere og personale.

               (17)

               I lyset af den store stigning i antallet af asylansøgere i Grækenland, er det stadig ikke klart, om det aktuelle og planlagte personaleniveau for asyltjenesten er tilstrækkeligt til i god tid og på tilfredsstillende vis at behandle den aktuelle og sandsynlige kommende arbejdsbelastning. En af asyltjenestens hovedprioriteter bør være at mindske tidsrummet fra en ansøgning fremsættes, til den indgives, hvilket på nuværende tidspunkt ofte er for langt og har en indvirkning på de pågældende personers rettigheder og følgelig skaber frustrationer hos de berørte. Tidsrummet bør mindskes i henhold til artikel 6, stk. 2, i direktivet om asylprocedurer, hvori det kræves, at en person, der har fremsat en asylansøgning, i praksis har mulighed for at indgive den »så hurtigt som muligt«. Det er endvidere af afgørende betydning, at en ansøgning behandles inden for den frist, der er fastsat i direktivet, dvs. normalt inden for 6 måneder. Behandlingen af en indgivet asylansøgning tager på nuværende tidspunkt i bedste fald adskillige måneder, bortset fra omfordelingssager, der behandles hurtigere, og der hersker en del uvished om, hvor hurtigt det nuværende efterslæb af ansøgninger vil bliver behandlet. Kommissionen noterer sig imidlertid Grækenlands bekymring i brevet af 22. november 2016 om, at en endnu hurtigere stigning i antallet af medarbejdere i asyltjenesten risikerer at påvirke graden af sammenhæng og kvaliteten af beslutningstagningen.

               (18)

               Der er akut behov for en vurdering af, om den personalestigning, der er sket indtil nu i asyltjenesten, er tilstrækkelig, og hvordan Kommissionen, dens agenturer og også medlemsstaterne bedst kan hjælpe Grækenland med at behandle disse ansøgninger på kortere tid. Der bør foretages en omfattende behovsanalyse, der løbende opdateres, og som tager hensyn til det antal uafgjorte asylansøgninger, som det er sandsynligt, at den græske asyltjeneste skal behandle på et hvilket som helst tidspunkt, og det antal medarbejdere, der kræves eller sandsynligvis vil være påkrævet for at behandle disse ansøgninger. Disse medarbejdere kunne bestå af yderligere ressourcer, som Grækenland selv stiller til rådighed, og af udstationerede eksperter fra medlemsstaterne i form af et EASO-støtteteam. Uden at give afkald på kvaliteten bør det undersøges, hvordan arbejdsmetoderne kan rationaliseres og effektiviseres for at fremskynde interviews og procedurer, eventuelt med hjælp fra EASO.

               (19)

               Asylansøgere skal have adgang til at klage over en negativ afgørelse vedrørende deres krav. Der er gjort store fremskridt i denne henseende. Klagemyndigheden og klageudvalgene blev oprettet ved lov 4375/2016, som blev vedtaget i april 2016. Ved lov 4399/2016 blev nye klageudvalg oprettet. De er ansvarlige for at undersøge alle klager over afgørelser truffet af den græske asyltjeneste, som er indgivet siden 20. juli 2016. Klageudvalgene fokuserer primært på sager indgivet på de græske øer for at bidrage til gennemførelsen af erklæringen mellem EU og Tyrkiet. Der er i øjeblikket seks klageudvalg. Der er desuden oprettet et klageudvalg efter den 21. juli til aflastning af de permanente udvalg (25). Med henblik på at håndtere den stigende mængde sager og det eksisterende efterslæb har Grækenland til hensigt at oprette yderligere syv udvalg, som forventes at være operationelle ved udgangen af december 2016 og bringe antallet af udvalg op på 20 ved udgangen af februar 2017.

               (20)

               Lov 4399/2016 ændrede også strukturen af disse udvalg, som nu består af tre medlemmer: to dommere fra den administrative domstol og én græsk statsborger med relevant baggrund og erfaring til at blive fremsat af UNHCR eller det nationale menneskerettighedsudvalg.

               (21)

               Ifølge oplysningerne fra de græske myndigheder i brevet af 22. november 2016 er 2 347 klager siden den 21. juli 2016 blevet bragt for klageudvalgene, men der er kun blevet truffet 573 afgørelser.

               (22)

               Det gamle udvalg til afvikling af efterslæbet af klagesager, som blev oprettet for at behandle Grækenlands efterslæb af sager, havde oprindeligt fået et supplerende mandat til ud over de omfattende klager over afgørelser truffet i første instans at høre klager over afgørelser baseret på antagelighedsgrunde som led i erklæringen mellem EU og Tyrkiet. Ifølge oplysningerne fra de græske myndigheder i brevet af 22. november 2016 er der mellem april og 20. juli 2016 blevet bragt mere end 2 000 klager for udvalget til afvikling af efterslæbet af klagesager. Oprettelsen af et nyt klageudvalg den 24. juni 2016 (26) har lettet byrden for de 20 udvalg til afvikling af efterslæbet af klager og givet dem mulighed for at fremskynde behandlingen af efterslæbet af klagesager.

               (23)

               Der er sket større fremskridt med afviklingen af efterslæbet af asylsager under »den gamle procedure«, der blev reguleret ved præsidentielt dekret 114/2010. Det nuværende efterslæb er pr. 22. november 2016 på ca. 6 589 sager (et fald fra i alt ca. 51 000 sager, der blev anset som værende en del af efterslæbet i begyndelsen af 2013, og ca. 8 075 sager i september 2016). De græske myndigheder har af humanitære årsager udstedt tilladelser til personer, hvis asylansøgning har ventet på at blive behandlet i lang tid, og som vil kunne få en opholdstilladelse af humanitære eller andre ekstraordinære grunde i henhold til den græske lov 4375/2016. Opholdstilladelser udstedes for et tidsrum på to år og kan forlænges (27). De giver modtagerne de samme rettigheder og fordele, som personer, der har fået subsidiær beskyttelsesstatus i Grækenland (28), og disse personer anses derefter ikke længere som asylansøgere. En del af efterslæbet af klager undersøges imidlertid med hensyn til deres substans. Trods de store fremskridt siden den seneste henstilling bør Grækenland fortsætte med at afvikle efterslæbet af uafgjorte klagesager og sikre, at ansøgere med en uafgjort klagesag får mulighed for at udøve deres ret til effektive retsmidler.

               (24)

               I lyset af den væsentlige stigning i antallet af ansøgninger, der er indgivet i Grækenland siden gennemførelsen af erklæringen mellem EU og Tyrkiet, er det endnu vigtigere at råde over en fuldt bemandet klagemyndighed, der er i stand til at behandle den forventede betydelige stigning i antallet af klager. Udvalgenes effektivitet bør øges, samtidig med at kvaliteten bibeholdes, og uden at dette berører udvalgsmedlemmernes uafhængighed. Dette kunne i særdeleshed omfatte hyppigere møder i klageudvalgene, anvendelse af juridisk bistand i forbindelse med udarbejdelse af afgørelser og specialisering af udvalgene samt ansættelse af medlemmerne på fuld tid. Der bør også ansættes mere støttepersonale (29). Der bør ligeledes gennemføres en løbende behovsvurdering på grundlag af antallet af verserende klager i de forskellige klageorganer, som sandsynligvis vil blive behandlet af disse, med henblik på at vurdere, om antallet af udvalg er tilstrækkeligt og arbejdsmetoderne hensigtsmæssige.

               (25)

               Den nye lov (lov 4375/2016) indeholder også bestemmelser om gratis retshjælp til ansøgere i klagefasen. Alle foranstaltninger til gennemførelsen af denne lov er imidlertid endnu ikke truffet i praksis. Den 9. september 2016 blev der vedtaget en ministeriel afgørelse om gennemførelse af bestemmelsen om retshjælp i henhold til lov 4375/2016. Finansieringen til gennemførelsen af gratis juridisk bistand er sikret gennem de nationale programmer under Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (AMIF). Derudover blev der inden for rammerne af AMIF's nødhjælpsfinansiering tildelt et beløb på 30 mio. EUR til UNHCR via en støtteaftale (30). UNHCR bruger bl.a. disse midler til at ydre gratis juridisk bistand til ansøgere om international beskyttelse i klagefasen frem til begyndelsen af 2017, hvor de græske myndigheder forventes at have indført deres egen ordning for gratis retshjælp. To projekter gennemføres i samarbejde med ikkestatslige organisationer (Metaction og Greek Council for Refugees): det ene, som omfatter alle klager, gennemføres på øerne, og det andet, som gennemføres på fastlandet, dækker kun klager indgivet i Athen og Thessaloníki og ikke klager indgivet af frihedsberøvede asylansøgere. Den 19. september informerede Grækenland Kommissionen om, at listen over advokater, som skal føres af asyltjenesten, vil blive oprettet i starten af 2017. Grækenland bør straks træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre retten til gratis retshjælp for alle asylansøgere, som indgiver klager.

               (26)

               Der er stadig alvorlige bekymringer angående beskyttelsen af sårbare ansøgere, herunder uledsagede mindreårige, navnlig på baggrund af manglen på et velfungerende værgemålssystem, utilstrækkelig adgang til passende indkvartering og generelle bekymringer angående ansøgernes sikkerhed. Den nye lov 4375/2016 indeholder bestemmelser om et nyt direktorat for modtagelse og et direktorat for social integration, som begge skal omfatte specialiserede afdelinger for modtagelse og integration af uledsagede mindreårige i ministeriet for indre anliggender og administrativ genopbygning, bl.a. ved at stille en repræsentant til rådighed for dem. Til trods herfor er det stadig nødvendigt, at de græske myndigheder vedtager gennemførelsesforanstaltninger for i praksis at sikre uledsagede mindreårige passende proceduremæssige garantier og modtagelsesforhold. Der mangler stadig at blive vedtaget en ny lovgivningsmæssig ramme, som skal indeholde bestemmelser om et effektivt værgemålssystem. De græske myndigheder har bekræftet, at ministeriet for arbejde og social solidaritet, som står i spidsen for håndteringen af uledsagede mindreårige, er i færd med at forberede en ny lov vedrørende værgemål, som bør være klar inden udgangen af 2016. Inden for rammerne af denne lov etableres en særlig tjeneste, muligvis en afdeling, med ansvar for værgemålssystemet. Selvom den græske regering allerede har vedtaget et ministerielt dekret om aldersvurdering af uledsagede mindreårige, som ansøger om asyl (31), meldes der stadig om bekymringer angående den praktiske gennemførelse af vurderingen på grund af manglende identifikation og manglen på retsmidler i forbindelse med den aldersvurdering, som udføres af politiet.

               (27)

               Der er gjort væsentlige fremskridt med hensyn til adgang til uddannelse. Lov 4415/2016 fra august 2016 har bl.a. til formål at sikre psykosocial støtte og uddannelse til børn af asylansøgere samt en smidig integration i det græske uddannelsessystem for dem, som ønsker at blive i Grækenland efter en forberedende overgangsperiode. På trods af lokal modstand træffer de græske myndigheder omfattende foranstaltninger for at gennemføre denne retlige ramme fuldt ud og på effektiv vis.

               (28)

               Ifølge en række interessenter er situationen for uledsagede mindreårige overordnet set stadig usikker, og der er mange bekymringer angående deres sikkerhed i modtagefaciliteterne på fastlandet og på øerne, og ifølge nogle oplysninger frihedsberøves eller indkvarteres børn stadig i længere perioder i »beskyttede områder« i åbne modtagefaciliteter under overfyldte og uhygiejniske forhold uden en repræsentant eller adgang til retshjælp, indtil der kan findes passende indlogering til dem (32). Som anført i betragtning 10 er manglen på passende indlogering til mindreårige et stort problem, som fortsat skal løses hurtigst muligt.

               (29)

               Europa-Kommissionen har ydet betydelige finansielle midler til Grækenland for at støtte landet i dets bestræbelser på at bringe asylforvaltningssystemet i overensstemmelse med EU-standarderne. Siden begyndelsen af 2015 er der blevet ydet mere end 352 mio. EUR i nødhjælp via fondene på området indre anliggender (AMIF og Fonden for Intern sikkerhed (ISF)) til Grækenland enten direkte til de græske myndigheder eller via EU's agenturer og internationale organisationer, der arbejder i Grækenland. Af dette beløb blev omkring 90 mio. EUR tildelt de græske myndigheder direkte i juli 2016 for at styrke deres kapacitet til at forbedre levevilkårene og yde primære sundhedsydelser i flygtningecentre samt tilbyde migranterne modtagelses- og sundhedsydelser. Der ydes ligeledes omfattende midler (ca. 198 mio. EUR), som skal dække migranternes og flygtningenes grundlæggende humanitære behov, til de humanitære partnerorganisationer gennem det nyligt oprettede nødhjælpsinstrument. Disse midler er med til at gennemføre den beredskabsplan, som Kommissionen, de græske myndigheder og/eller relevante interessenter har udviklet sammen for at klare den nuværende humanitære situation i marken og/eller understøtte gennemførelsen af erklæringen mellem EU og Tyrkiet.

               (30)

               Nødhjælpen kommer oven i de 509 mio. EUR, der er afsat til Grækenland i perioden 2014-2020 via landets nationale programmer inden for rammerne af AMIF og ISF, hvilket gør Grækenland til det EU-land, der modtager flest midler fra fonde på området indre anliggender.

               (31)

               Grækenland bør sikre, at disse finansielle midler straks anvendes fuldt ud på den mest effektive måde. Grækenlands nationale programmer revideres derfor inden for rammerne af fondene på området indre anliggender (AMIF og ISF) med henblik på at tilpasse dem til de nye prioriteter. Revisionen af AMIF's nationale program er fuldendt, mens revisionen af ISF's nationale program befinder sig i sidste fase og bør snart være afsluttet. Selv om den formelle udpegelse af den nye ansvarlige myndighed er gennemført, er der stadig behov for at strømline procedurer og operationelle foranstaltninger for at sikre, at de græske myndigheder fuldt ud mobiliserer de midler, som er til rådighed under de nationale programmer, for at dække hastende behov, navnlig for så vidt angår modtagelse og andre tjenester til de migranter, som opholder sig i landet.

               (32)

               Som det erkendes i Kommissionens meddelelse af 4. marts 2016 med titlen »Tilbage til Schengen« (33), er det at sikre et fuldt fungerende Dublinsystem en nødvendig del af de bredere bestræbelser for at stabilisere asyl-, migrations- og grænsepolitikken. Disse bestræbelser på at normalisere Dublinsystemets funktionsmåde bør føre til en tilbagevenden til et normalt fungerende Schengenområde. Suspenderingen af Dublinoverførsler til Grækenland siden 2011 har skabt et incitament for asylansøgere, der ankommer til Grækenland på irregulær vis, til at fortsætte til andre medlemsstater, hvilket er en af årsagerne til de sekundære bevægelser, som har undergravet Schengensystemets funktionsdygtighed. Det er derfor vigtigt, at Grækenland behandler de udestående foranstaltninger i denne henstilling som hasteforanstaltninger. Samtidig bør ændringen af Dublinreglerne som foreslået af Kommissionen (34) på grundlag af målet om solidaritet og en ligelig fordeling af byrden mellem medlemsstaterne prioriteres. Forhandlingerne om dette forslag er endnu ikke afsluttet.

               (33)

               Kommissionen anerkender det store fremskridt, som Grækenland bistået af Kommissionen, EASO, medlemsstaterne og internationale og ikkestatslige organisationer har gjort siden M.S.S-dommen i 2011 for at forbedre den måde, hvorpå det græske asylsystem fungerer. Men Grækenland har fortsat en udfordring med hensyn til at behandle et stort antal nye asylansøgere, primært som følge af gennemførelsen af forudregistreringen, den kontinuerlige tilstrømning af irregulære migranter, om end i et lavere antal end før marts 2016, og landets ansvar i forbindelse med gennemførelsen af aftalen mellem EU og Tyrkiet. Derudover skal der tages flere vigtige skridt for at rette op på de resterende mangler i det græske asylsystem, navnlig angående kvaliteten af modtagefaciliteter, behandlingen af sårbare ansøgere og den hastighed, hvormed ansøgningerne registreres, indgives og gennemgås i de to instanser. For at tage hensyn til denne udfordrende situations betydning for asylsystemets overordnede funktionsdygtighed og for at undgå at placere en uholdbar byrde på Grækenland kan en fuldstændig genoptagelse af Dublinoverførsler til Grækenland endnu ikke anbefales, selv om det stadig er det endelige mål.

               (34)

               Grækenland har dog gjort betydelige fremskridt med hensyn til at opbygge de nødvendige institutionelle og retlige strukturer til et velfungerende asylsystem, og der er gode muligheder for, at et fuldt funktionsdygtigt asylsystem vil være på plads i den nærmeste fremtid, så snart der er rettet op på alle de resterende mangler, navnlig med hensyn til modtagelsesforhold og behandlingen af sårbare personer, herunder uledsagede mindreårige. Det er derfor passende at anbefale, at overførslerne genoptages gradvist og på grundlag af individuelle garantier, under hensyntagen til modtagelseskapaciteten og behandlingen af ansøgninger under overholdelse af relevant EU-lovgivning og til den på nuværende tidspunkt utilstrækkelige behandling af visse kategorier af personer, navnlig sårbare ansøgere, herunder uledsagede mindreårige. Genoptagelsen bør desuden ikke gælde med tilbagevirkende kraft, men vedrøre asylansøgere, som Grækenland har ansvaret for fra en bestemt dato, for at undgå, at der placeres en uholdbar byrde på Grækenland. Det anbefales, at denne dato fastsættes til den 15. marts 2017.

               (35)

               På grundlag af ovenstående fastlægger denne henstilling de foranstaltninger, som de græske myndigheder skal træffe eller opretholde med henblik på at genoptage Dublinoverførslerne af asylansøgere, som over de ydre grænser er indrejst i Grækenland på irregulær vis fra den 15. marts 2017 og derefter, eller som Grækenland fra denne dato har ansvaret for i henhold til andre kriterier end artikel 13 i kapitel III i forordning (EU) nr. 604/2013. Med dette mål for øje bør Grækenland hurtigst muligt tage alle de skridt, som fremgår af denne henstilling. Under overholdelse af princippet om solidaritet og rimelig ansvarsfordeling bør de andre medlemsstater også bidrage til at nå dette mål, navnlig ved at reagere på EASO's forskellige indkaldelser og udsende eksperter med det formål at bistå de græske myndigheder samt ved fuldt ud at leve op til deres omfordelingsforpligtelser i medfør af omfordelingsafgørelserne.

               (36)

               Denne henstilling fastlægger også, hvordan overførslerne kan genoptages, hvilket bør omfatte nært samarbejde i de enkelte overførselssager mellem de græske myndigheder og myndighederne i den overførende medlemsstat på grundlag af forpligtelsen til oprigtigt samarbejde mellem medlemsstater, herunder med henblik på at sikre, at den enkelte person vil blive indlogeret på passende vis i overensstemmelse med de standarder, der er fastlagt i direktiv 2013/33/EU, og at vedkommendes anmodning vil blive behandlet i overensstemmelse med direktiv 2013/32/EU. Dette vil kræve, at Grækenland for hver enkelt person, der skal overføres, giver specifikke garantier med hensyn til den behandling, som vedkommende vil blive udsat for. Derudover bør der oprettes en mekanisme til understøttelse og indberetning bestående af et EASO-team af eksperter fra medlemsstaterne, som skal bistå med at sikre, at sådanne standarder anvendes i praksis i forbindelse med de overførte personer.

               (37)

               I forhold til at sikre at denne henstilling gennemføres fuldt ud, er det vigtigt, at Grækenland regelmæssigt rapporterer om de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af disse foranstaltninger. Som fastlagt i denne henstilling bør Grækenland derfor senest den 15. februar 2017 fremlægge en indledende rapport, der navnlig bør omfatte en beskrivelse af, hvordan de græske myndigheder under overholdelse af den relevante EU-lovgivning fastsætter proceduren for at give garantier i individuelle overførselssager. Derefter bør Grækenland afgive rapport om gennemførelsen af denne henstilling hver anden måned.

               (38)

               Kommissionen vil på grundlag af disse rapporter og andre relevante oplysninger, som den råder over, eller andre udviklinger regelmæssigt aflægge rapport om de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af denne henstilling, og om nødvendigt ajourføre anbefalingerne heri.

               (39)

               Ansvaret for at beslutte om overførslerne i individuelle sager skal genoptages, ligger udelukkende hos medlemsstaternes myndigheder under tilsyn af domstolene, som kan henvise sager vedrørende fortolkningen af Dublinforordningen til præjudiciel afgørelse for Den Europæiske Unions Domstol —

         VEDTAGET DENNE HENSTILLING:
   I.   FORANSTALTNINGER TIL STYRKELSE AF DET GRÆSKE ASYLSYSTEM

      Modtagelsesforhold og -faciliteter

               1)

               Grækenland bør fortsat bestræbe sig på at sikre, at modtagelsesfaciliteterne er tilstrækkelige til at rumme alle ansøgere om international beskyttelse på landets område, og at modtagelsesforholdene i alle disse modtagelsesfaciliteter opfylder standarderne i EU-lovgivningen. Grækenland bør prioritere højt at:

                           a)

                           sikre, at der er etableret et tilstrækkeligt antal åbne modtagelsesfaciliteter, som kan rumme alle de ansøgere, der søger om international beskyttelse, som landet modtager eller sandsynligvis vil modtage, og de personer, de har forsørgelsespligt over for, under hele asylprocessen

                           b)

                           sikre, at alle disse faciliteter som minimum lever op til standarderne i direktiv 2013/33/EU om fastlæggelse af standarder for modtagelse af ansøgere om international beskyttelse, herunder i forbindelse med sårbare ansøgere og i vinterperioden

                           c)

                           beslutte hurtigst muligt, hvilke faciliteter på fastlandet der skal opgraderes, og hvilke der skal lukkes

                           d)

                           beslutte hurtigst muligt, hvordan modtagelseskapaciteten på øerne øges

                           e)

                           skabe de nødvendige yderligere indlogeringspladser til uledsagede mindreårige for at sikre, at alle uledsagede mindreårige, der ansøger om asyl, straks indlogeres under passende forhold og ikke holdes under forhold, der ikke lever op til standarderne, eller frihedsberøves, og sikre, at disse faciliteter opretholdes

                           f)

                           sørge for, at ansøgere får den nødvendige lægebehandling, som mindst skal omfatte akut lægehjælp og absolut nødvendig behandling af sygdom og alvorlige mentale forstyrrelser

                           g)

                           sikre effektiv og løbende centraliseret forvaltning og koordinering af alle modtagelsesfaciliteter og sikre et system til konstant overvågning af de materielle standarder i disse faciliteter og de tjenester, som ydes i dem, herunder i hotspotcentrene, og sikre, at de ansvarlige myndigheder får tilstrækkelige ressourcer til dette formål.

                     Grækenland bør også sikre, at der ud over de permanente faciliteter er et passende antal midlertidige åbne modtagelsesfaciliteter til rådighed, eller at de kan stilles til rådighed med kort varsel for indlogering af uventede strømme af ansøgere om international beskyttelse og de personer, de har forsørgelsespligt over for, under passende forhold.
               De græske myndigheder bør foretage en omfattende behovsvurdering af den samlede krævede modtagelseskapacitet og arten af denne kapacitet samt løbende ajourføre denne vurdering i lyset af, hvordan situationen udvikler sig.

      Adgang og ressourcer til asylproceduren i første instans

               2)

               Grækenland bør fortsætte sin indsats for at sikre, at alle ansøgere om international beskyttelse reelt har adgang til asylproceduren, navnlig ved at:

                           a)

                           vurdere om antallet af medarbejdere i asyltjenesten er tilstrækkeligt til at behandle de asylansøgninger, der indkommer inden for de frister, der er fastsat i direktiv 2013/32/EU om asylprocedurer

                           b)

                           sikre rekruttering af yderligere personale til asyltjenesten, som der på grundlag af denne vurdering er behov for, med henblik på snarest muligt at kunne sikre effektiv og rettidig behandling af alle ansøgninger om international beskyttelse og/eller udpege yderligere personale, herunder både sagsbehandlere og tolke, som kan udsendes af medlemsstaterne via EASO-støtteteams

                           c)

                           oprette yderligere regionale asylkontorer eller enheder i overensstemmelse med det overordnede behov i Grækenland

                           d)

                           fremskynde interviews og procedurer, samtidig med at de nødvendige standarder, hvor det er hensigtsmæssigt, opretholdes med støtte fra EASO, herunder ved at indføre interview- og støtteværktøjer

                           e)

                           mindske tidsrummet mellem tilkendegivelse af interesse for at søge om asyl og den faktiske indgivelse af asylansøgningen, jf. artikel 6, stk. 2, i direktiv 2013/32/EU om fælles procedurer for tildeling og fratagelse af international beskyttelse.

                     Behovsvurderingen i litra a) bør løbende ajourføres og indeholde oplysninger om antallet af rekrutterede medarbejdere.

      Klagemyndighed

               3)

               Grækenland bør fortsat bestræbe sig på at sikre, at alle ansøgere om international beskyttelse har adgang til effektive retsmidler, navnlig ved at sikre:

                           a)

                           at den nye klagemyndighed er fuldt funktionsdygtig ved at oprette de planlagte 20 klageudvalg inden udgangen af februar 2017 og om nødvendigt øge dette antal på grundlag af den behovsvurdering, som er nævnt nedenfor

                           b)

                           tilstrækkelige menneskelige ressourcer til klagemyndigheden og udvalgene, herunder støttepersonale, til at klare alle verserende og sandsynlige fremtidige klager, herunder klager inden for rammerne af erklæringen mellem EU og Tyrkiet

                           c)

                           afvikling af alle anmodninger om domstolsprøvelse af administrative afgørelser, som på nuværende tidspunkt ikke er færdigbehandlet, snarest muligt

                           d)

                           en stigning i antallet af afgørelser per udvalg, herunder eventuelt gennem planlægning af hyppigere møder, anvendelse af juridisk bistand i forbindelse med udkast til afgørelser, specialisering af udvalgene og fuldtidsansættelse af udvalgenes medlemmer, uden at dette berører deres uafhængighed

                           e)

                           tilstrækkelig uddannelse af medlemmerne af klageudvalgene, herunder eventuelt med bistand fra EASO.

                     De græske myndigheder bør på grundlag af en fuldstændig og løbende behovsvurdering finde frem til, hvor mange udvalg til behandling af klager under klagemyndigheden der er brug for til at behandle alle klager indgivet af ansøgere om international beskyttelse, hvor mange menneskelige ressourcer, der er behov for til at sikre, at disse udvalg fortsat fungerer gnidningsfrit, og eventuelle andre foranstaltninger, som måtte være nødvendige, så som ændring af arbejdsmetoderne. Dette bør navnlig omfatte en vurdering af, om de 20 klageudvalg, som skal oprettes inden udgangen af februar 2017, er tilstrækkelige.

      Retshjælp

               4)

               Grækenland bør sikre, at rammelovgivningen vedrørende adgangen til gratis retshjælp i praksis er effektiv, og at alle asylansøgere får den nødvendige juridiske bistand til domstolsprøvelse af administrative afgørelser om ansøgninger om international beskyttelse. Grækenland bør navnlig:

                           a)

                           effektivt gennemføre en ministeriel afgørelse om gratis retshjælp snarest muligt

                           b)

                           hurtigt indgå en aftale om en permanent liste over advokater i Grækenland, der kan yde disse tjenester til alle ansøgere, der har klaget over en afgørelse. Indtil disse foranstaltninger er gennemført, bør Grækenland sikre, at der inden for rammerne af de to projekter, som gennemføres på fastlandet og på øerne, ydes gratis juridisk bistand til alle ansøgere, der har klaget over en afgørelse.

      Behandling af uledsagede mindreårige og sårbare personer under asylproceduren

               5)

               Grækenland bør sikre, at der oprettes passende strukturer, og træffe passende foranstaltninger, til at finde frem til og behandle sårbare ansøgere, navnlig uledsagede mindreårige. Grækenland bør navnlig:

                           a)

                           straks indføre en passende værgemålsprocedure ved at vedtage den nødvendige juridiske ramme til gennemførelse af de relevante bestemmelser i lov 4375/2016

                           b)

                           fastsætte, hvor meget personale der er brug for i direktoratet for modtagelse og direktoratet for beskyttelse af mindreårige og rekruttere dette for derved straks at give de nødvendige garantier i medfør af asylreglerne, hvad angår opsporing af familie og juridisk repræsentation

                           c)

                           sikre, at procedurerne for at finde frem til ansøgere med særlige procedure- og modtagelsesmæssige behov, herunder uledsagede mindreårige, i praksis gennemføres, således at disse ansøgere kan få den nødvendige psykosociale støtte, navnlig hvis de har været ofre for seksuel vold og udnyttelse eller menneskehandel, og at der altid tages behørigt hensyn til barnets tarv.

      Brug af EU-midler under de nationale programmer

               6)

               Grækenland bør sikre, at de betydelige EU-midler, der ydes, anvendes fuldt ud, navnlig ved straks at mobilisere de ressourcer, der er til rådighed under de nationale programmer inden for rammerne af Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og Fonden for Intern Sikkerhed og udnytte de supplerende midler fra strukturfondene. I denne forbindelse bør Grækenland med henblik på at dække presserende behov, navnlig på modtagelsesområdet og i forbindelse med andre tjenester til de migranter, som befinder sig i Grækenland, træffe de nødvendige foranstaltninger for at mobilisere al den finansiering, som er til rådighed under de nationale programmer, især ved at forbedre koordineringen mellem de relevante interessenter, øge den operationelle kapacitet og forbedre gennemførelsesmekanismerne.

      Teknisk bistand fra andre medlemsstater

               7)

               Medlemsstaterne opfordres til at yde yderligere støtte til Grækenland ved at reagere på EASO's forskellige indkaldelser og udpege eksperter, sørge for længere udsendelser og udpege mere erfarne og specialiserede profiler.

         II.   RETNINGSLINJER FOR GENOPTAGELSE AF OVERFØRSLERNE

               8)

               Det anbefales, at overførslerne af asylansøgere til Grækenland i medfør af forordning (EU) nr. 604/2013 genoptages på de betingelser og efter de retningslinjer, der er fastsat i punkt 9 og 10.

      Anvendelsesområde

               9)

               Genoptagelsen af overførsler bør, efterhånden som modtagelseskapaciteten og behandlingen af ansøgerne i Grækenland opfylder direktiv 2013/32/EU og 2013/33/EU, gælde asylansøgere, som over de ydre grænser er indrejst i Grækenland på irregulær vis fra den 15. marts 2017 og derefter, eller andre personer, som Grækenland gradvist fra denne dato har ansvaret for i henhold til andre kriterier end artikel 13 i kapitel III i forordning EU (nr.) 604/2013. Sårbare asylansøgere, herunder uledsagede mindreårige, bør ikke overføres til Grækenland på nuværende tidspunkt.

      Samarbejde og individuelle garantier

               10)

               Før en ansøger overføres til Grækenland opfordres medlemsstaternes myndigheder til at arbejde tæt sammen med de græske myndigheder for at sikre, at betingelserne i punkt 9 overholdes, og navnlig at ansøgeren modtages i en modtagelsesfacilitet, som opfylder de standarder, der er fastsat i EU-retten, navnlig i direktiv 2013/33/EU om fastlæggelse af standarder for modtagelse af ansøgere om international beskyttelse, at vedkommendes ansøgning behandles inden for de frister, der er fastsat i direktiv 2013/32/EU om fælles procedurer for tildeling og fratagelse af international beskyttelse, og at vedkommende behandles i overensstemmelse med EU-retten i alle andre relevante henseender. De græske myndigheder opfordres til at samarbejde fuldt ud med hensyn til at give sådanne garantier til de andre medlemsstater.

         III.   STØTTE OG RAPPORTERING

      EASO-støtte og rapportering

               11)

               EASO bør oprette et team af eksperter fra medlemsstaterne, som skal udsendes til Grækenland for at understøtte samarbejdet mellem medlemsstaterne, og melde tilbage om, hvorvidt de personer, som i henhold til Dublinforordningen overføres tilbage til Grækenland, behandles i overensstemmelse med de garantier, som Grækenland skal give i henhold til punkt 10.

      Rapporter fra Grækenland

               12)

               Grækenland anmodes om senest den 15. februar 2017 at fremlægge en rapport om de fremskridt, der er gjort for at efterkomme denne henstilling. Rapporten bør navnlig indeholde en beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet for at rette op på de mangler, som er identificeret i denne henstilling, herunder, hvordan de græske myndigheder har sikret eller planlægger at sikre de nødvendige menneskelige og materielle ressourcer, der er omhandlet i punkt 1-5 i denne henstilling, og en beskrivelse af de løbende behovsvurderinger, der er omhandlet i afsnit 1-3 i denne henstilling. Rapporten bør derudover give en detaljeret beskrivelse af, hvordan de græske myndigheder har til hensigt at gennemføre proceduren om at give garantier i individuelle sager, der er omhandlet i punkt 10.

               13)

               Rapporten bør desuden indeholde følgende oplysninger:

                           a)

                           den samlede nuværende og planlagte permanente og midlertidige modtagelseskapacitet til indlogering af ansøgere om international beskyttelse og arten af denne kapacitet

                           b)

                           det samlede antal verserende asylansøgninger i første instans

                           c)

                           omfattende data om alle verserende klager og udstedte afgørelser i anden instans, herunder sager om antagelighed, fra både de nye klageudvalg og udvalgene til afvikling af efterslæbet af klager

                           d)

                           det samlede antal nuværende og planlagte medarbejdere til behandling af asylansøgninger, der registreres i asyltjenesten og direktoratet for modtagelse og det samlede nuværende og planlagte antal medarbejdere og antallet af udvalg, som klagemyndigheden gradvist har gjort operationelle.

               14)

               Efter den 15. februar 2017 anmodes Grækenland om at afgive rapport om gennemførelsen af denne henstilling hver anden måned.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 8. december 2016.

            På Kommissionens vegne

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            Medlem af Kommissionen

      (1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 604/2013 af 26. juni 2013 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en ansøgning om international beskyttelse, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger eller en statsløs i en af medlemsstaterne (EUT L 180 af 29.6.2013, s. 31).

      (2)  M.S.S. mod Belgien og Grækenland (nr. 30696/09) og NS mod Secretary of State for the Home Department (sag C-411/10 og C-493/10).

      (3)  Rådets forordning (EF) nr. 343/2003 af 18. februar 2003 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger i en af medlemsstaterne (EUT L 50 af 25.2.2003, s. 1), som blev erstattet af forordning (EU) nr. 604/2013.

      (4)  Frontex-data fra 4. december 2016.

      (5)  Erklæring af 18. marts 2016 mellem EU og Tyrkiet.

      (6)  Se Kommissionens rapporter om gennemførelsen af erklæringen mellem EU og Tyrkiet http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm.

      (7)  I perioden 1.5.2016-31.7.2016 indrejste der gennemsnit 52 personer om dagen i Grækenland, hvorimod antallet i perioden 1.8.2016-29.11.2016 var på 94.

      (8)  http://www.media.gov.gr/index.php, tilgået den 6. december 2016.

      (9)  Rådets afgørelse (EU) 2015/1523 af 14. september 2015 om midlertidige foranstaltninger til fordel for Italien og for Grækenland på området international beskyttelse (EUT L 239 af 15.9.2015, s. 146) og Rådets afgørelse (EU) 2015/1601 af 22. september 2015 om midlertidige foranstaltninger til fordel for Italien og Grækenland på området international beskyttelse (EUT L 248 af 24.9.2015, s. 80).

      (10)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd og Rådet, ottende rapport om omfordeling og genbosætning af 7. december 2016 (COM(2016) 791 final).

      (11)  Kommissionens henstilling af 10. februar 2016 rettet til Den Hellenske Republik om de hastende foranstaltninger, som Grækenland skal træffe med henblik på genoptagelse af overførslerne i henhold til forordning (EU) nr. 604/2013 — (C(2016) 871 final), Kommissionens henstilling af 15. juni 2016 rettet til Den Hellenske Republik om de specifikke hastende foranstaltninger, som Grækenland skal træffe med henblik på genoptagelse af overførslerne i henhold til forordning (EU) nr. 604/2013 — C (2016) 3805 final).

      (12)  Kommissionens henstilling af 28. september 2016 rettet til Den Hellenske Republik om specifikke hastende foranstaltninger, som Grækenland skal træffe med henblik på genoptagelse af overførslerne i henhold til forordning (EU) nr. 604/2013 — C(2016) 6311 final.

      (13)  Ved udgangen af 2016 bør størstedelen af de forudregistrerede ansøgninger være færdigregistreret/-indgivet. Formålet med denne forudregistrering, som blev afsluttet i august 2016, var at forudregistrere alle de irregulære tredjelandsstatsborgere, som var ankommet til Grækenland før den 20. marts 2016, og som ønskede at søge om international beskyttelse, men som endnu ikke var blevet kanaliseret ind i asylproceduren af de græske myndigheder. Omkring 28 000 personer blev forudregistreret i løbet af sommeren.

      (14)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/32/EU af 26. juni 2013 om fælles procedurer for tildeling og fratagelse af international beskyttelse (EUT L 180 af 29.6.2013, s. 60).

      (15)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/33/EU af 26. juni 2013 om fastlæggelse af standarder for modtagelse af ansøgere om international beskyttelse (EUT L 180 af 29.6.2013, s. 96).

      (16)  »Lov 4375/2016 om asyltjenestens struktur og drift, klagemyndigheden og modtagelses- og identifikationstjenesten, oprettelse af et generalsekretariat for modtagelse, gennemførelse i græsk lovgivning af Europa-Parlamentets og Rådet direktiv 2013/32/EU af 26. juni 2013 om fælles procedurer for tildeling og fratagelse af international beskyttelse (omarbejdning) og andre bestemmelser« kan ses på: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.
   Det er nødvendigt at vedtage gennemførelsesretsakter i form af ministerielle afgørelser eller afgørelser, der træffes af flere ministerier sammen, for at de græske myndigheder kan efterkomme loven i sin helhed.

      (17)  Lov 4399/2016: http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf.

      (18)  Lov 4415/2016: https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf.

      (19)  http://www.media.gov.gr/images/prosfygiko/REFUGEE_FLOWS-01-12-2016.pdf.
   Disse midlertidige nødfaciliteter og permanente faciliteter er etableret i hotspotcentrene på øerne i Det Ægæiske Hav og på fastlandet.

      (20)  Den græske minister Mouzalas har udtalt, at der i virkeligheden er færre migranter på øerne (omkring 10-12 000).

      (21)  http://reliefweb.int/report/greece/situation-update-unaccompanied-children-uac-greece-2-november-2016.

      (22)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83.

      (23)  Artikel 1, stk. 3, i lov 4375/2016.

      (24)  Oplysninger om personalet, som den græske asyltjeneste fremlagde på et møde med Kommissionens tjenestegrene den 10. november 2016.

      (25)  På grund af den øgede arbejdsbyrde, der følger af gennemførelsen af erklæringen mellem EU og Tyrkiet, har aflastningsudvalget imidlertid 100 sager om måneden til gennemgang.

      (26)  Afgørelse truffet af flere ministerier (Grækenlands statstidende B' 1862 af 24.6.2016).

      (27)  Artikel 22, stk. 3, i lov 4375/2016.

      (28)  Artikel 28 i præsidentielt dekret 114/2010.

      (29)  Oplysninger, som blev givet til Kommissionens tjenestegrene på et møde med klagemyndigheden i november 2016.

      (30)  Låneaftalen blev undertegnet den 15. juli 2016.

      (31)  Ministeriel afgørelse 1982 af 16.2.2016 (Grækenlands statstidende B' 335).

      (32)  Human Rights Watch, »Why Are You Keeping Me Here?«, september 2016 https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf.

      (33)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd og Rådet, »Tilbage til Schengen — En køreplan« (COM(2016) 120 final af 4.3.2016).

      (34)  COM(2016) 270 final.


Avis juridique important

|

31992K3772

Kommissionens henstilling nr. 3772/92/EKSF af 22. december 1992 om automatisk forudgående fællesskabstilsyn med importen af visse jern- og stålprodukter, som henhører under EKSF- Traktaten, og som har oprindelse i tredjelande

EF-Tidende nr. L 383 af 29/12/1992 s. 0039 - 0046

KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr. 3772/92/EKSF af  22. december 1992 om automatisk forudgaaende faellesskabstilsyn med importen af visse jern- og  staalprodukter, som henhoerer under EKSF-Traktaten, og som har oprindelse i tredjelande  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR  - under henvisning til Traktaten om  Oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, saerlig artikel 74, og ud fra foelgende  betragtninger: Ved henstilling nr. 3909/91/EKSF  (1) indfoerte Kommissionen faellesskabstilsyn med import til  Faellesskabet af visse jern- og staalprodukter henhoerende under Traktaten om Oprettelse af Det  Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab; de forhold, der oprindelig foranledigede Kommissionen til at traeffe saadanne foranstaltninger, er  fortsat til stede; den paagaeldende tilsynsordning boer derfor viderefoeres og suppleres med det formaal  at sikre et bedre kendskab til den forventede import og de betingelser, hvorunder denne import  finder sted; virkeliggoerelsen af det indre marked indebaerer, at de formaliteter, importoererne skal opfylde, boer  vaere ensartede, uanset hvor varerne toldbehandles; de importdokumenter, der udstedes i forbindelse med faellesskabstilsyn, boer vaere gaeldende i hele  Faellesskabet, uanset hvilken medlemsstat der har udstedt dem; udstedelsen af importdokumenter paahviler de nationale administrationer, men er underlagt ensartede  betingelser paa faellesskabsniveau  - FREMSAT FOELGENDE HENSTILLING: Artikel 1 1.   Overgang til fri omsaetning inden for Faellesskabet af de jern- og staalprodukter henhoerende under  EKSF-Traktaten, som er anfoert i bilag I, og som har oprindelse i andre tredjelande end medlemmerne  af Den Europaeiske Frihandelssammenslutning (EFTA), er betinget af, at der udstedes et  importdokument. 2.  Importdokumentet udstedes eller paategnes af medlemsstaterne uden omkostninger og for en hvilken  som helst maengde, hvorom der indgives ansoegning, straks ved modtagelsen heraf og under alle  omstaendigheder inden for en frist paa hoejst ti arbejdsdage efter indgivelse af ansoegningen i korrekt  udfyldt stand af enhver importoer i Faellesskabet, uanset hvor denne er etableret i Faellesskabet. 3.  Anvendelsen af stk. 2 er ikke til hinder for at tage eventuelle kvantitative restriktioner i  Faellesskabet i betragtning. 4.  Importdokumentet gaelder i hele Faellesskabet, uanset hvilken medlemsstat der har udstedt det. 5.  Importoerens ansoegning og importdokumentet udfaerdiges paa en formular svarende til modellen i  bilag II. 6.  Importdokumentets gyldighedsperiode fastsaettes til tre maaneder, medmindre den gaeldende  importordning aendres. 7.  Importdokumenter, der ikke anvendes eller ikke anvendes fuldstaendigt, kan fornys. Artikel 2  1.  Importoerens ansoegning skal indeholde foelgende oplysninger: a)  navn og adresse paa afsenderen i tredjelandet b)  modtagerens (importoerens) fulde navn og  adresse c)  noejagtig varebeskrivelse og kode i henhold til EOEF-nomenklaturen d)  oprindelsesland  e)  eksportland f)  nettovaegt efter position i EOEF-nomenklaturen g)  vaerdien cif Faellesskabets  graense i ecu opdelt efter position i EOEF-nomenklaturen h)  hvorvidt der er tale om sekundavarer  eller deklasserede varer  (2) i)  dato og forventet sted for toldbehandling. Forventes der  toldbehandling i en anden stat end den, der har udstedt licensen, underretter den myndighed, der  udstedte licensen, straks den kompetente myndighed i det land, hvor toldbehandlingen foregaar,  herom. 2.  Importoeren skal attestere, at oplysningerne i ansoegningen om importdokument er korrekte, og  fremlaegge en genpart af koebekontrakten eller af saelgerens ordrebekraeftelse ledsaget af en  proformafaktura. 3.  Importoeren skal angive, om ansoegningen vedroerer en levering, for hvilken der allerede tidligere  er indgivet ansoegning om importdokument. 4.  Medmindre andet er fastsat i artikel 1, stk. 3, er bestemmelserne i stk. 1 ikke til hinder for  varernes overgang til fri omsaetning, hvis den enhedspris, der gaelder for transaktionen, overstiger  den pris, der er angivet i importdokumentet. Bestemmelserne i stk. 1 er derimod til hinder for  varernes overgang til fri omsaetning, hvis maengden af de varer, der frembydes til import, i alt  overstiger de maengder, der er angivet i importdokumentet, med 5  %. Artikel 3 1.  Inden for de  foerste ti dage i hver maaned giver medlemsstaterne Kommissionen meddelelse om de maengder og de  beloeb, der er beregnet paa grundlag af cif-priserne, for hvilke der er udstedt importdokumenter den  foregaaende maaned, med angivelse af de oplysninger, der naevnes i artikel 2, stk. 1, litra b) til h),  og som stammer fra importoerernes ansoegninger. 2.  Medlemsstaterne anfoerer de tilfaelde af urigtigheder eller svig, de maatte have konstateret.  Artikel 4 Denne henstilling anvendes fra den 1. januar 1993. Den anvendes indtil den 31. december 1993. Udfaerdiget i Bruxelles, den 22.  december 1992. Paa Kommissionens vegne Frans ANDRIESSEN Naestformand   ANEXO I - BILAG I - ANHANG I - ÐÁÑÁÑÔÇÌÁ É - ANNEX I - ANNEXE I - ALLEGATO I - BIJLAGE I -  ANEXO I >TABELPOSITION>7201  40  00 7202  11  20 7202  11  80 7202  99  11 7203  90  00 7204   50  10 7204  50  90 7206  10  00 7206  90  00 7207  11  11 7207  11  19 7207  12  10 7207   19  11 7207  19  15 7207  19  31 7207  20  11 7207  20  15 7207  20  17 7207  20  32 7207   20  51 7207  20  55 7207  20  57 7207  20  71 7208  11  00 7208  12  10 7208  12  91 7208   12  95 7208  12  98 7208  13  10 7208  13  91 7208  13  95 7208  13  98 7208  14  10 7208   14  91 7208  14  99 7208  21  10 7208  21  90 7208  22  10 7208  22  91 7208  22  95 7208   22  98 7208  23  10 7208  23  91 7208  23  95 7208  23  98 7208  24  10 7208  24  91 7208   24  99 7208  31  00 7208  32  10 7208  32  30 7208  32  51 >TABELPOSITION>7208  35  10 7208   35  90 7208  41  00 7208  42  10 7208  42  30 7208  42  51 7208  42  59 7208  42  91 7208   42  99 7208  43  10 7208  43  91 7208  43  99 7208  44  10 7208  44  90 7208  45  10 7208   45  90 7208  90  10 7209  11  00 7209  12  10 7209  12  90 7209  13  10 7209  13  90 7209   14  10 7209  14  90 7209  21  00 7209  22  10 7209  22  90 7209  23  10 7209  23  90 7209   24  10 7209  24  91 7209  24  99 7209  31  00 7209  32  10 7209  32  90 7209  33  10 7209   33  90 7209  34  10 7209  34  90 7209  41  00 7209  42  10 7209  42  90 7209  43  10 7209   43  90 7209  44  10 7209  44  90 7209  90  10 7210  11  10 7210  12  11 7210  12  19 7210   20  10 7210  31  10 7210  39  10 7210  41  10 7210  49  10 >TABELPOSITION>7211  11  00 7211   12  10 7211  12  90 7211  19  10 7211  19  91 7211  19  99 7211  21  00 7211  22  10 7211   22  90 7211  29  10 7211  29  91 7211  29  99 7211  30  10 7211  41  10 7211  41  91 7211   49  10 7211  90  11 7212  10  10 7212  10  91 7212  21  11 7212  29  11 7212  30  11 7212   40  10 7212  40  91 7212  50  31 7212  50  51 7212  60  11 7212  60  91 7213  10  00 7213   20  00 7213  31  00 7213  39  00 7213  41  00 7213  49  00 7213  50  10 7213  50  90 7214   20  00 7214  30  00 7214  40  10 7214  40  91 7214  40  99 7214  50  10 7214  50  91 7214   50  99 7214  60  00 7215  90  10 7216  10  00 7216  21  00 7216  22  00 7216  31  11 > TABELPOSITION>7216  40  90 7216  50  10 7216  50  90 7216  90  10 7218  10  00 7218  90  11  7218  90  13 7218  90  15 7218  90  19 7218  90  50 7219  11  10 7219  11  90 7219  12  10  7219  12  90 7219  13  10 7219  13  90 7219  14  10 7219  14  90 7219  21  11 7219  21  19  7219  21  90 7219  22  10 7219  22  90 7219  23  10 7219  23  90 7219  24  10 7219  24  90  7219  31  10 7219  31  90 7219  32  10 7219  32  90 7219  33  10 7219  33  90 7219  34  10  7219  34  90 7219  35  10 7219  35  90 7219  90  11 7219  90  19 7220  11  00 7220  12  00  7220  20  10 7220  90  11 7220  90  31 7221  00  10 7221  00  90 7222  10  11 7222  10  19  7222  10  51 7222  10  59 >TABELPOSITION>7224  90  31 7224  90  39 7225  10  10 7225  10  91  7225  10  99 7225  20  20 7225  30  00 7225  40  10 7225  40  30 7225  40  50 7225  40  70  7225  40  90 7225  50  10 7225  50  90 7225  90  10 7226  10  10 7226  10  30 7226  20  20  7226  91  10 7226  91  90 7226  92  10 7226  99  20 7227  10  00 7227  20  00 7227  90  10  7227  90  30 7227  90  50 7227  90  70 7228  10  10 7228  10  30 7228  20  11 7228  20  19  7228  20  30 7228  30  20 7228  30  40 7228  30  61 7228  30  69 7228  30  70 7228  30  89  7228  60  10 7228  70  10 7228  70  31 7228  80  10 7228  80  90 7301  10  00    >REFERENCE  TIL EN FILM>  >REFERENCE TIL EN FILM>


title: Rådets henstilling af 9. juli 2013 om Nederlandenes nationale reformprogram for 2013 og med Rådets udtalelse om Nederlandenes stabilitetsprogram for 2012-2017

text:
               30.7.2013

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 217/89

      RÅDETS HENSTILLING

   af 9. juli 2013
   om Nederlandenes nationale reformprogram for 2013 og med Rådets udtalelse om Nederlandenes stabilitetsprogram for 2012-2017
   2013/C 217/22
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,
   som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget fra Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for og beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 29. juni 2012 vedtog medlemsstaternes stats- og regeringschefer en vækst- og beskæftigelsespagt, som udgør en sammenhængende ramme for indsatsen på nationalt plan og på EU-plan samt i euroområdet under anvendelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter og politikker. De traf beslutning om tiltag, der skal iværksættes af medlemsstaterne, og forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa 2020-strategien og gennemføre de landespecifikke henstillinger.

               (4)

               Den 10. juli 2012 vedtog Rådet en henstilling (4) om Nederlandenes nationale reformprogram for 2012 og afgav sin udtalelse om Nederlandenes opdaterede stabilitetsprogram for 2012-2015.

               (5)

               Den 28. november 2012 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker 2013. Den 28. november 2012 vedtog Kommissionen ligeledes på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Nederlandene blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

               (6)

               Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 7. februar 2013 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2013 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2013.

               (7)

               Den 14. marts 2013 tilsluttede det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

               (8)

               Den 10. april 2013 offentliggjorde Kommissionen resultaterne af sin dybdegående undersøgelse for Nederlandene, jf. artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionens analyse førte til den konklusion, at Nederlandene oplever makroøkonomiske ubalancer, der dog ikke er uforholdsmæssigt store.

               (9)

               Den 29. april 2013 forelagde Nederlandene sit nationale reformprogram for 2013 og sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2017. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (10)

               Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at Nederlandene har gennemført betydelige konsolideringsforanstaltninger i perioden 2011-2013, men at den finanspolitiske indsats sandsynligvis ikke er tilstrækkelig til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i 2013, væsentligst på grund af den økonomiske udvikling, der har været værre end forventet. Det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i stabilitetsprogrammet er stort set realistisk. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes der for 2013 og 2014 en realvækst på henholdsvis – 0,4 % og 1,1 %, hvilket er ret tæt på Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 på – 0,8 % og 0,9 %. Stabilitetsprogrammets erklærede mål er at nedbringe det samlede overskud til under 3 % af BNP fra 2014 på holdbar vis. Stabilitetsprogrammet indeholder ikke en udtrykkelig reference til den mellemfristede målsætning, hvilket antyder, at den mellemfristede målsætning på – 0,5 % fra sidste års stabilitetsprogram bekræftes. Den mellemfristede målsætning er i overensstemmelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten. Stabilitetsprogrammet foreskriver i 2015 et fald i den strukturelle saldo på 0,5 % af BNP i strukturelle termer i overensstemmelse med det årlige strukturelle mindstekrav, i 2016 forventes den strukturelle saldo at blive forværret med 0,4 % af BNP og blive forbedret med 0,1 % af BNP i 2017, således at der er tale om en utilstrækkelig tilpasning. Baseret på Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 er den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats på omkring 0,7 % af BNP i perioden 2010-2013 i overensstemmelse med den finanspolitiske indsats på ¾ % af BNP, som Rådet henstillede til. Budgettilpasningen i 2011 og 2012 var overvejende rettet mod udgiftssiden, men var i 2013 i høj grad baseret på foranstaltninger på indtægtssiden. Det planlagte samlede underskud ifølge stabilitetsprogrammet er i overensstemmelse med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2014, et år efter den frist Rådet fastsatte i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud den 2. december 2009. Rådet mener ikke, at den finanspolitiske indsats, som myndighederne planlægger, er forenelig med en faktisk korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2014. Eventuelle yderligere konsolideringsforanstaltninger, der er nævnt i stabilitetsprogrammet, er blevet trukket tilbage, og ville under alle omstændigheder være utilstrækkelige. Nederlandene skal fastsætte yderligere foranstaltninger for at bringe det offentlige underskud ned på under 3 % af BNP i 2014 på holdbar vis. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes det, at gælden i forhold til BNP vil stige yderligere til 74 % af BNP i 2013 efterfulgt af en mindre yderligere stigning til 75 % af BNP i 2014. Gældskvoten forventes således at forblive et godt stykke over referenceværdien på 60 %. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes det, at gældskvoten falder til 71,4 % af BNP i 2015 og derefter vil falde en smule til 70,8 % i 2017. Dette fald i gældskvoten efter 2014 er imidlertid utilstrækkeligt understøttet af politik foranstaltninger.

               (11)

               For at styrke Nederlandenes fremtidige vækstpotentiale er det absolut nødvendigt, at den krævede konsolidering, der skal sikre en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud og opfylde den mellemfristede målsætning på kort til mellemlang sigt, bevarer vækstfremmende udgifter. Bestræbelser på at fremme innovation og forskning, herunder grundforskning, almen uddannelse og erhvervsuddannelse, vil navnlig være vigtige for at sikre en afbalanceret tilpasning. Det vil ikke kun bidrage til at støtte den økonomiske genopretning, men også kunne bidrage til at styrke innovation og menneskelig kapital, forbedre konkurrenceevnen og de mellem- og langsigtede vækstprognoser.

               (12)

               En nøgleudfordring er boligmarkedet, hvor der gennem flere årtier er opstået stivheder og forvridende incitamenter, der har indflydelse på boligfinansieringen og opsparingsmønstrene i de forskellige sektorer. Husholdningernes tendens til at optage lån mod sikkerhedsstillelse i fast ejendom er i høj grad et resultat af årelange finanspolitiske incitamenter, navnlig fuld fradragsret for renteudgifter. Siden april 2012 er en række foranstaltninger blevet delvist gennemført. Nogle af disse vedrører tilpasning af den skattemæssige behandling af boligfinansiering. Den gradvise begrænsning af rentefradragsretten og forøgelsen af incitamenter til at tilbagebetale er berettiget, men indfasningen af denne foranstaltning sker for langsomt til på afgørende vis at påvirke tilbagebetalingen. Lejeboligmarkedet bremses af lovgivningen og et meget stort segment af socialt boligbyggeri, der ligeledes skal takle lange ventelister. Den nylige indførelse af en vis huslejedifferentiering i det sociale boligbyggeri baseret på indkomst er et skridt i den rigtige retning, men virkningen er begrænset. Selv om de foreslåede foranstaltninger således er skridt i den rigtige retning, betyder det generelle reformtempo, at de underliggende problemer håndteres langsomt, og tempoet skal derfor sættes op, idet der tages hensyn til indvirkningerne af det nuværende økonomiske miljø, samtidig med at det fortsat bør sikres, at der er socialt boligbyggeri til rådighed for dårligt stillede borgere, som ikke kan opnå en bolig på markedsbetingelser, herunder i meget efterspurgte områder.

               (13)

               Pensionssystemets langsigtede holdbarhed er blevet styrket ved gradvist at hæve den lovbestemte pensionsalder fra 65 år i 2012 til 67 i 2021. Nederlandene har således fuldt ud gennemført den del af 2012-henstillingerne, der vedrørte en højere lovbestemt pensionsalder sammenkoblet med den forventede levetid både for pensionssystemets første og anden søjle. Det er fortsat en udfordring at sikre en passende fordeling af omkostninger og risici inden for og mellem generationerne. Endvidere bør der snarest foretages en gennemgang af forvaltningen af pensionsfonde i pensionssystemets anden søjle for at klare befolkningsaldringen. Gennemførelsen af reformplaner for langtidspleje kunne bidrage til at dæmpe de hurtigt voksende omkostninger i forbindelse med befolkningsaldringen og således støtte de offentlige finansers holdbarhed. I den henseende skal kvaliteten af og adgangen til langtidspleje bevares på et passende niveau.

               (14)

               De arbejdsmarkedsreformer, som regeringen har foreslået, tager sigte på at øge arbejdsmarkedsdeltagelsen og mobiliteten. Reformen af loven om arbejdsmarkedsdeltagelse er ambitiøs og relevant og kan bidrage til at styrke arbejdsmarkedsdeltagelsen. Reformerne er imidlertid endnu ikke lovfæstede. Endvidere er det nødvendigt med yderligere foranstaltninger for at forbedre beskæftigelsesegnetheden for de personer, der befinder sig i periferien af arbejdsmarkedet, herunder kvinder, personer med migrantbaggrund, handicappede og ældre. Nederlandene har annonceret reformer af arbejdsløshedssystemet og landets relativt strenge lovgivning om sikkerhed i ansættelsen. Disse reformer kombineret med en mobilitetsskattegodtgørelse (»mobiliteitsbonus«) for arbejdsgivere, der ansætter personer over 50 år, som oppebærer sociale sikringsydelser, eller personer med funktionsnedsættelse, er fint målrettet det segment, der har en lav arbejdsmarkedsdeltagelse. Selv om disse foranstaltninger peger i den rigtige retning, kan de imidlertid først vurderes fuldt ud, når de er vedtaget. Endelig vil en hurtigere fjernelse af de resterende faktorer, der afholder sekundær-indkomsts forsørgere fra at øge antallet af arbejdstimer yderligere, kunne afhjælpe kommende mangler på arbejdskraft.

               (15)

               Der er opnået betydelige fremskridt med gennemførelsen af 2012-henstillingen om innovation og tættere forbindelser mellem videnskabskredse og erhvervslivet. Erhvervspolitikken »to the top«, herunder den sektormæssige tilgang til offentligt-private partnerskaber inden for forskning, innovation og uddannelse (»topsektorer«), er nu i gennemførelsesfasen. Bortset fra sektormæssige innovationspolitikker er det vigtigt at fortsætte horisontale forsknings- og innovationspolitikker og sikre et passende niveau for offentlig finansiering til ikkeøremærket grundforskning.

               (16)

               Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Nederlandenes økonomiske politik. Den har vurderet det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Nederlandene, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-4 nedenfor.

               (17)

               På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (5) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (18)

               På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Dets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 2 nedenfor.

               (19)

               Som led i det europæiske semester har Kommissionen også foretaget en analyse af den økonomiske politik i hele euroområdet. På det grundlag har Rådet fremsat specifikke henstillinger til de medlemsstater, der har euroen som valuta (6). Som et land, der har euroen som valuta, bør Nederlandene også sikre en fuldstændig og rettidig gennemførelse af disse henstillinger,

         HENSTILLER, at Nederlandene i perioden 2013-2014 træffer følgende foranstaltninger med henblik på at:

               1.

               Styrke og gennemføre budgetstrategien understøttet af tilstrækkeligt specificerede foranstaltninger for 2014 og derefter for at sikre en rettidig korrektion af det uforholdsmæssige store underskud i 2014 på holdbar vis og sikre den strukturelle tilpasningsindsats, der er præciseret i Rådets henstillinger inden for rammerne af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Bevare udgifter på områder, der er direkte relevante for vækst, f.eks. uddannelse, innovation og forskning. Efter korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud fortsætte den strukturelle tilpasningsindsats, som vil sætte Nederlandene i stand til at nå den mellemfristede målsætning i 2015.

               2.

               Styrke foranstaltninger til gradvist at reformere boligmarkedet ved at fremskynde den planlagte begrænsning af fradragsretten for renteudgifter, idet der tages hensyn til indvirkningerne af det nuværende økonomiske miljø, og ved at sikre en mere markedsorienteret prismekanisme på lejeboligmarkedet og i højere grad knytte huslejer til husstandsindkomst i socialt boligbyggeri. Nyt fokus på almennyttige boligselskabers støtte til de husholdninger, der har størst behov.

               3.

               Tilpasse pensionssystemets anden søjle i samråd med arbejdsmarkedets parter for at sikre en passende fordeling af omkostninger og risici inden for og mellem generationerne. Støtte den gradvist højere lovbestemte pensionsalder med foranstaltninger, der øger ældre arbejdstageres beskæftigelsesegnethed. Gennemføre den planlagte reform af langtidsplejen for at sikre omkostningseffektivitet og supplere den med yderligere foranstaltninger for at begrænse omkostningsstigningen og sikre holdbarhed.

               4.

               Træffe yderligere foranstaltninger for at fremme arbejdsmarkedsdeltagelsen, navnlig for de personer, der befinder sig i periferien af arbejdsmarkedet. Fortsat mindske de skattemæssige negative incitamenter for sekundære forsørgere, bl.a. gennem en udfasning af overdragelige skattegodtgørelser for sekundære forsørgere. Lette overgange på arbejdsmarkedet og takle stivheder på arbejdsmarkedet, bl.a. ved at reformere lovgivningen om sikkerhed i ansættelsen og arbejdsløshedssystemet.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 9. juli 2013.

            På Rådets vegne

         R. ŠADŽIUS

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Opretholdt for 2013 af Rådets afgørelse 2013/208/EU af 22. april 2013 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 118 af 30.4.2013, s. 21).

      (4)  EUT C 219 af 24.7.2012, s. 88.

      (5)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

      (6)  Se side 97 i denne EUT.