Avis juridique important

|

31987H0179

87/179/EØF: Rådets henstilling af 9. marts 1987 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den europæiske Udviklingsfond (1975) (fjerde EUF) for regnskabsåret 1985

EF-Tidende nr. L 071 af 14/03/1987 s. 0031 - 0031

*****  RAADETS  HENSTILLING  af 9. marts 1987  om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemfoerelsen af transaktionerne under Den europaeiske Udviklingsfond (1975) (fjerde EUF) for regnskabsaaret 1985  (87/179/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER -  som henviser til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, saerlig artikel 206b,  som henviser til Lomé-konventionen AVS-EOEF, undertegnet den 28. februar 1975,  som henviser til Raadets afgoerelse 76/568/EOEF af 29. juni 1976 om de oversoeiske landes og territoriers associering med Det europaeiske oekonomiske Faellesskab (1),  som henviser til den interne aftale om finansiering og forvaltning af Faellesskabets bistand (2), undertegnet den 11. juli 1975, saerlig artikel 31, stk. 3,  som henviser til finansforordningen af 27. juli 1976 vedroerende Den fjerde europaeiske Udviklingsfond (3), saerlig artikel 64 til 67,  som har gennemgaaet forvaltningsregnskabet og status pr. 31. december 1984 vedroerende transaktionerne under Den europaeiske Udviklingsfond (1975) (fjerde EUF) samt Revisionsrettens beretning vedroerende regnskabsaaret 1985 med Kommissionens tilhoerende svar (4),  som tager i betragtning, at der i henhold til artikel 31, stk. 3, i den interne aftale meddeles Kommissionen decharge for den finansielle forvaltning af Den europaeiske Udviklingsfond (1975) (fjerde EUF) efter fremgangsmaaden i artikel 206 i traktaten, og  som tager i betragtning, at Kommissionens gennemfoerelse af alle transaktioner under Den europaeiske Udviklingsfond (1975) (fjerde EUF) i regnskabsaaret 1985 har vaeret tilfredsstillende -  HENSTILLER:  Til Europa-Parlamentet, at det meddeler Kommissionen decharge for gennemfoerelsen af transaktionerne under Den europaeiske Udviklingsfond (1975) (fjerde EUF) for regnskabsaaret 1985.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 9. marts 1987.  Paa Raadets vegne  M. EYSKENS  Formand  (1) EFT nr. L 176 af 1. 7. 1976, s. 8.  (2) EFT nr. L 25 af 30. 1. 1976, s. 168.  (3) EFT nr. L 229 af 20. 8. 1976, s. 9.  (4) EFT nr. C 321 af 15. 12. 1986, s. 133 og 251.


title: Rådets henstilling af 11. juli 2017 om Kroatiens nationale reformprogram for 2017 og med Rådets udtalelse om Kroatiens konvergensprogram for 2017

text:
               9.8.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 261/41

         RÅDETS HENSTILLING
   af 11. juli 2017
   om Kroatiens nationale reformprogram for 2017 og med Rådets udtalelse om Kroatiens konvergensprogram for 2017
   (2017/C 261/10)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
   som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
   som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester 2017 om samordning af de økonomiske politikker. Den 9.-10. marts 2017 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Kroatien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (2)

               Den 22. februar 2017 blev landerapporten for Kroatien 2017 offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Kroatiens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 12. juli 2016, opfølgningen på de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Kroatiens nationale Europa 2020-mål. Den indeholdt desuden en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011, hvis resultater også blev offentliggjort den 22. februar 2017. Kommissionen konkluderede på baggrund af sin analyse, at Kroatien er berørt af uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer. I 2016 har navnlig den offentlige gældskvote været faldende, men den offentlige gæld er eksponeret for valutarisici, og truslen mod den finanspolitiske holdbarhed er fortsat høj på mellemlang sigt. I den private sektor har gælden været faldende, men den er fortsat høj, navnlig i virksomhedssektoren, og kraftigt eksponeret for valutarisici. Finanssektoren er klar til at støtte opsvinget, men er fortsat eksponeret for kreditrisici som følge af valutasvingninger, og andelen af misligholdte lån er stadig høj. Arbejdsløsheden falder hurtigt som følge af en moderat stigning i antallet af nye job, og fordi arbejdsstyrken er blevet mindre. Endelig tynger et byrdefuldt forretningsmiljø de produktive investeringer og produktivitetsvæksten.

               (3)

               Den 27. april 2017 fremlagde Kroatien sit nationale reformprogram for 2017 og sit konvergensprogram for 2017. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (4)

               Der er taget hensyn til relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (3) kan Kommissionen, hvis det er nødvendigt for at støtte gennemførelsen af relevante henstillinger fra Rådet, anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende den nævnte bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter ESI-fondenes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring.

               (5)

               Efter ophævelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud er Kroatien underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af gældskriteriet. I sit konvergensprogram for 2017 forventer regeringen en gradvis forbedring af den offentlige saldo fra -0,8 % af BNP i 2016 til 0,5 % af BNP i 2020. I 2016 blev den mellemfristede budgetmålsætning, der var sat til -1,75 % af BNP i strukturelle termer, nået med en stor margin, og den (genberegnede (4)) strukturelle saldo forventes at nå den mellemfristede budgetmålsætning i 2017 og 2018, men uden margin. Herefter forventes det at forbedres en anelse igen. Ifølge konvergensprogrammet ventes den offentlige gældskvote fortsat at falde til 72,1 % inden 2020, efter at have nået sit højeste på niveau 86,7 % af BNP i 2015. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne er gunstigt, navnlig i lyset af den negative virkning, der følger af de økonomiske problemer, som Kroatiens største private virksomhed, Agrokor, står over for, og som fremskrivningerne i programmet ikke tager højde for. Agrokor-krisen udgør desuden en direkte risiko for budgetfremskrivningerne. Derudover er de foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål fra 2017 og frem, ikke tilstrækkeligt præciseret.

               (6)

               Den 12. juli 2016 henstillede Rådet til, at Kroatien gennemfører en årlig finanspolitisk tilpasning på mindst 0,6 % af BNP hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i 2017. De endelige tal, der udviser en betydelig forbedring af den samlede saldo for 2016, indikerer, at Kroatien allerede nåede sin mellemfristede budgetmålsætning det år. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2017 ventes den strukturelle saldo fortsat at ligge over den mellemfristede budgetmålsætning i 2017 til trods for et fald fra -0,3 % af BNP i 2016 til -1,7 % af BNP i 2017. Med hensyn til 2018 henstilles det, at Kroatien holder sig på niveau med den mellemfristede budgetmålsætning. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2017 ventes den strukturelle saldo at falde yderligere til -2,1 % af BNP, hvilket indikerer, at der er risiko for en vis afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning. Kroatien forventes at overholde gældsreglen i 2017 og 2018. Rådet er af den generelle opfattelse, at Kroatien skal være parat til at træffe yderligere foranstaltninger i 2018 for at sikre, at bestemmelserne i Stabilitets- og vækstpagten overholdes.

               (7)

               Kroatiens rammer for den finanspolitiske styring udviser mangler. Den nye lov om finanspolitisk ansvarlighed, der skal styrke budgetrammen samt den finanspolitiske kommissions uafhængighed og mandat, er endnu ikke vedtaget. Ændringen af budgetloven, der har til formål at styrke den mellemfristede budgetramme og gøre op med revisionerne af budgetplanerne såvel på centralt som på lokalt niveau, er blevet forsinket. Pålideligheden af de fremskrivninger, der ligger til grund for budgetplanerne er fortsat lav.

               (8)

               Kroatien har relativt lave indtægter fra løbende beskatning af fast ejendom. Indtægterne opkræves af de lokale myndigheder i form af afgifter knyttet til ejendomme, men der er stor forskel på beregninger og dækning. Indtægterne afhænger også af den mindre pålidelige beskatning af overdragelse af ejendomme. Som opfølgning på gentagne landespecifikke henstillinger og som en del af den skattereform, der blev gennemført sent i 2016, vil visse lokale afgifter og skatter fra 2018 blive erstattet af løbende ejendomsskatter beregnet på baggrund af fem parametre, der anslår ejendommens værdi. Dette betragtes som det første skridt hen imod en fuldt flyvefærdig værdibaseret løbende ejendomsbeskatning.

               (9)

               Kroatiens statslige finansieringsbehov og statsgældens eksponering over for valutarisici understreger vigtigheden af pålidelige finansieringskilder og forsigtig risikostyring. Tidligt i 2017 blev der som opfølgning på en landespecifik henstilling vedtaget en gældsforvaltningsstrategi for centralregeringen, der dækker perioden 2017-2019. Den blev vedtaget tre år efter udløbet af den forrige strategi. Den institutionelle struktur for forvaltning af den offentlige gæld, herunder kommunikation med markederne, risikostyring og regelmæssig ajourføring af strategien, er mangelfuld. Der tages heller ikke tilstrækkeligt hensyn til transaktioner uden for budgettet, der kan have indvirkning på gælden.

               (10)

               Den senere tid er det kroatiske arbejdsmarked fortsat kommet sig, men arbejdsløsheden er stadig høj, og der er en stor gruppe langtidsledige. I kombination med lav og faldende aktivitet betyder det, at der er et stort uudnyttet arbejdskraftpotentiale. Faldet i aktiviteten i 2016 var særlig udpræget blandt lavtuddannede arbejdstagere i den primære aldersgruppe og skyldtes, at den arbejdsdygtige befolkningsgruppe blev mindre, fordi folk bliver ældre eller udvandrer — begge disse tal er nemlig steget.

               (11)

               Frekvensen af ikke-erhvervsaktive er relativt høj blandt grupper, der er berettiget til tidlig pensionering. Korte pensionsbidragsperioder betyder, at der nu og i fremtiden ikke er tilstrækkelig med pensionsmidler, hvilket skaber en risiko for fattigdom i alderdommen. Der er mange måder at opnå tidlig pension på, og det er muligt at gå på pension hele fem år før den lovbestemte pensionsalder. De økonomiske incitamenter til at arbejde indtil da er svage. De planlagte foranstaltninger, der skal tilskynde til et længere arbejdsliv, er ikke blevet gennemført. Omsorgsforpligtelser bidrager til den lave deltagelse på arbejdsmarkedet, navnlig blandt kvinder i den primære aldersgruppe. Der er mangel på formelle børnepasningsordninger, og der er generelt stor forskel fra region til region, samtidig med at ansættelseskontrakterne ikke giver store muligheder for at balancere arbejde og omsorgsforpligtelser. I dag er den lovbestemte pensionsalder fastsat til 61 år og ni måneder for kvinder samt 65 år for mænd. Det går langsomt med konvergensen og med at hæve den lovbestemte pensionsalder for begge køn, således at pensionsalderen er 67 år i 2038. Det overvejes at fremskynde denne proces, men dette er endnu ikke blevet vedtaget. Pensionssystemet giver ret til mere gunstige betingelser for bestemte grupper, der arbejder i hårde og farlige fag og i bestemte brancher. De kroatiske myndigheder har afsluttet en gennemgang af de belastende eller farlige erhverv, men der er endnu ikke foretaget strømlining af reglerne.

               (12)

               Ifølge de seneste tal var næsten 30 % af befolkningen eksponeret for risikoen for fattigdom eller social udstødelse i 2015. Socialsikringssystemet udviser mangler hvad angår effektivitet og retfærdighed, som skyldes uoverensstemmelser for så vidt angår berettigelseskriterierne, fragmenteret geografisk dækning, mangel på koordination på tværs af de ansvarshavende myndigheder og lav gennemsigtighed. I 2016 blev kun 0,6 % af BNP brugt på minimumsindkomstordningen, der er målrettet de fattigste husholdninger. Reformplanerne, der omfatter omfordelingen af ansvaret på institutionelt plan og harmonisering af berettigelseskriterierne, er gået i stå.

               (13)

               Det er vigtigt for beskæftigelsesegnetheden, at arbejdstagerne erhverver sig de færdigheder, der er brug for på arbejdsmarkedet. Deltagelsen i voksenuddannelse er meget lav, ligesom udgifterne til og dækningen af aktive arbejdsmarkedspolitikker, videreuddannelsesforanstaltninger og livslang læring. I forbindelse med uddannelse er der ikke tilstrækkelig fokus på ældre og lavtuddannede samt langtidsledige, der især har tendens til at blive udfordret på deres beskæftigelsesegnethed. Forberedelsen af lovgivning til forbedring af kvaliteten af uddannelsesinstitutioner, programmer og undervisning med henblik på voksenuddannelse er blevet forsinket.

               (14)

               Tilstrækkelige grundlæggende færdigheder er altafgørende for at finde og beholde gode og faste job og kunne deltage i det økonomiske og sociale liv på vellykket vis. Det fremgår af internationale undersøgelser, at der er alvorlige mangler i de grundlæggende færdigheder, viden om anvendt naturvidenskab og matematikkundskaben blandt kroatiske børn i 15-årsalderen. Som en del af implementeringen af strategien for uddannelse, videnskab og teknologi er der siden 2015 iværksat en reform af skolepensum med det formål at forbedre indholdet og undervisningen i overførbare færdigheder. Efter at have modtaget ambivalente reaktioner fra de interesserede parter blev reformen af skolepensum revideret, og gennemførelsen er derfor blevet forsinket betydeligt. Processen bør nu fortsætte i overensstemmelse med de oprindelige mål. Kroatien vedtog for nylig en strategi for erhvervsuddannelserne. Dette forventes at føre til, at pensummet for erhvervsuddannelserne ajourføres, at arbejdsbaseret læring kommer til at spille en større rolle, og at kvaliteten af undervisningen på erhvervsuddannelserne forbedres. Det afventes stadig, at der indføres et system til anerkendelse og validering af ikkeformel og uformel læring.

               (15)

               Den territoriale og funktionelle fragmentering af den offentlige administration tynger leveringen af ydelser og de offentlige udgifters lønsomhed. Den nuværende kompetencefordeling og de finanspolitiske relationer mellem forskellige statslag fremmer ikke effektiviteten eller retfærdigheden for så vidt angår leveringen af offentlige tjenester, navnlig inden for sundhed, uddannelse og sociale ydelser. Den omfattende reform af den offentlige forvaltning er forsinket. Der mangler lovgivning, der skal omfordele opgaver mellem de centrale og lokale myndigheder, ligesom systemet af statslige myndigheder skal strømlines. Tidligt i 2017 bekendtgjorde de kroatiske myndigheder, at der oprettes en taskforce, der skal lave udkast til lovgivning om finansiering af den offentlige forvaltning på subnationalt niveau.

               (16)

               Fragmenteringen af lønfastsættelsen i den offentlige forvaltning hindrer fortsat gennemsigtigheden i lønningerne, ligebehandlingen og statens kontrol med lønningslisten, hvilket kan få afsmittende skadelige følger for økonomien i bredere forstand. I februar 2017 vedtog regeringen fælles retningslinjer for forhandling og overvågning af kollektive overenskomster i den offentlige sektor, men strømliningen af rammerne for lønfastsættelse er blevet udskudt til 2018.

               (17)

               Statsejede virksomheder er i gennemsnit mindre produktive end private virksomheder, hvilket tyder på, at der er svagheder i forvaltningen af dem. De har en negativ indvirkning på allokeringseffektiviteten og bidrager til lav produktivitetsvækst i økonomien. Det seneste år er der taget langsomme skridt hen imod et skifte fra statsejede til flere privatejede virksomheder. Bedre overvågning af disse virksomheders resultater og bestyrelsernes ansvarlighed, herunder i virksomheder der er ejet af lokale myndigheder, vil forbedre forvaltningen af dem.

               (18)

               Den kroatiske bank for genopbygning og udvikling (HBOR) har spillet en vigtig rolle i gennemførelsen af Unionens finansielle instrumenter, navnlig investeringsplanen for Europa. For at kunne udfylde denne rolle bør banken overholde høje standarder for gennemsigtighed og ansvarlighed. De kroatiske myndigheder planlægger en uafhængig kvalitetsgennemgang af HBOR's kreditportefølje, der skal udføres af uafhængige revisorer og forventes afsluttet inden udgangen af 2017. På baggrund af resultaterne af gennemgangen er det meningen, at den retlige ramme og forvaltningsstrukturen skal revideres.

               (19)

               Virksomhederne er tynget af store udgifter i forbindelse med overholdelsen af lovgivningen. Et højt antal skattelignende afgifter, hvoraf mange statistisk set behandles som skatter, komplicerer forretningsmiljøet. Som opfølgning på en landespecifik henstilling vedtog regeringen i sommeren 2016 at afskaffe 13 og reducere yderligere 11 skattelignende afgifter, men gennemførelsen heraf er langsom. Virksomhederne lider stadig under tunge administrative byrder. Der er blevet vedtaget en handlingsplan til mindskelsen af den administrative byrde, som dækker otte områder, men dens gennemførelse afventes stadig.

               (20)

               Investeringsniveauet blev genoprettet i 2016 efter at være faldet skarpt under krisen. Men til trods for gunstige makroøkonomiske og finansieringsmæssige betingelser hindrer en række flaskehalse en mere bæredygtig genopretning af investeringsniveauet. Svaghederne i den offentlige forvaltning, det byrdefulde forretningsmiljø, langsom gennemførelse af antikorruptionsstrategien, restriktiv lovgivning i vigtige infrastruktursektorer og statens stærke rolle i økonomien tynger forretningsmiljøet.

               (21)

               En modernisering af erhvervslovgivningen kan fremme arbejdskraftens mobilitet og bidrage til lavere priser på erhvervstjenester, og dermed øge vækstpotentialet. Kroatiens lovgivningsmæssige rammer for tjenesteydere og lovregulerede erhverv har været restriktivt, især for advokater. I sommeren 2016 vedtog regeringen en handlingsplan om udskiftning og modernisering af forældet lovgivning, som imidlertid var begrænset i omfang og ikke tilstrækkeligt detaljeret.

               (22)

               Retssystemets kvalitet og effektivitet er en afgørende faktor for forretningsmiljøet. Til trods for at efterslæbet er blevet reduceret, er førsteinstansbehandlingerne lange for både handelsretlige, civilretlige og kriminalsager. Elektronisk registrering og levering af retsdokumenter kan potentielt forbedre retssystemet betydeligt, men er endnu ikke gennemført. Handelsretternes dommere kan ikke tilgå registre online, og dette tynger effektiviteten af behandlingen af konkurssager. Retsafgørelser er kun sjældent tilgængelige online, og der er plads til forbedring af forretningsprocesserne ved handelsretterne i første instans.

               (23)

               Banksektoren har et solidt kapitalgrundlag, og rentabiliteten er genoprettet i 2016, efter at lån i schweiziske franc blev konverteret til eurolån i 2015. Andelen af misligholdte lån set i forhold til det samlede antal er faldet på det seneste, men er stadig høj, navnlig hvad angår ikke-finansielle virksomheder. Faldet lader til at være drevet af salg samt af de progressive og automatiske regler for hensættelser, der blev indført i 2013. Som led i den seneste skattereform har regeringen også indført nye skatteregler for nedskrivninger af misligholdte lån, hvilket er en direkte reaktion på en landespecifik henstilling. Effekten heraf skal overvåges nøje. Effekten af den lovgivningsmæssige ramme for insolvens, der skal fremme afviklingen af misligholdte lån, skal også overvåges nøje.

               (24)

               Som led i det europæiske semester 2017 har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Kroatiens økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2017. Den har også vurderet konvergensprogrammet for 2017, det nationale reformprogram for 2017 og de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Kroatien i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Kroatien, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Unionen ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

               (25)

               Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået konvergensprogrammet for 2017, og dets holdning (5) afspejles navnlig i henstilling 1 nedenfor.

               (26)

               På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram for 2017 og konvergensprogrammet for 2017. Dets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 1-5 nedenfor,

         HENSTILLER, at Kroatien i 2017 og 2018 iværksætter tiltag med henblik på at:

               1.

               Føre en finanspolitik, der stemmer overens med bestemmelserne under den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten, hvilket indebærer at holde sig inden for den mellemfristede budgetmålsætning i 2018. Inden udgangen af september 2017 styrke budgetplanlægningen og den flerårige budgetramme, herunder ved at styrke den finanspolitiske kommissions uafhængighed og mandat. Træffe de nødvendige foranstaltninger til indførelse af værdibaseret ejendomsbeskatning. Styrke rammerne for forvaltning af den offentlige gæld, herunder ved at sikre årlige ajourføringer af gældsforvaltningsstrategien.

               2.

               Forebygge tidlig pensionering, fremskynde overgangen til en højere lovbestemt pensionsalder og strømline pensionsreglerne for bestemte kategorier med reglerne for den almindelige ordning. Forbedre koordineringen og gennemsigtigheden af de sociale ydelser.

               3.

               Forbedre voksenuddannelsen, navnlig for ældre arbejdstagere, de lavtuddannede og de langtidsledige. Sætte skub i reformen af uddannelsessystemet.

               4.

               Reducere fragmenteringen og forbedre den funktionelle fordeling af kompetencer i den offentlige administration med henblik på at øge effektiviteten og reducere de forskelle i leveringen af offentlige tjenester, der findes. I samarbejde med arbejdsmarkedets parter harmonisere rammerne for lønfastsættelse på tværs af den offentlige administration og de offentlige tjenester.

               5.

               Fremskynde afviklingen af statsejede virksomheder og andre statsaktiver og forbedre forvaltningen i sektoren for statsejede virksomheder. Betydeligt reducere den administrative byrde for virksomhederne samt den omkostningsbyrde, der følger af at skulle overholde lovgivningen. Fjerne lovgivningsmæssige begrænsninger, der hindrer adgangen til og udøvelsen af lovregulerede erhverv og erhvervstjenester. Forbedre retssystemets kvalitet og effektivitet, navnlig ved at reducere længden af civilretlige og handelsretlige sager.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juli 2017.

            På Rådets vegne

         T. TÕNISTE

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger, der er genberegnet af Kommissionen efter den metode, der er aftalt i fællesskab.

      (5)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.


				|

		52013PC0544

			Henstilling med henblik på RÅDETS AFGØRELSE om godkendelse af Kommissionens indgåelse på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne af en protokol til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Montenegro på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union /* COM/2013/0544 final - 2013/ () */

			   	BEGRUNDELSE
Den
24. september 2012 bemyndigede Rådet Kommissionen til på Den
Europæiske Unions, dens medlemsstaters og Republikken Kroatiens vegne at
indlede forhandlinger med Montenegro om en protokol til stabiliserings- og
associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på
den ene side og Republikken Montenegro på den anden side for at tage hensyn til
Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union.
Forhandlingerne gik i gang den
22. november 2012 efter forudgående tekniske konsultationer med
Montenegro om spørgsmålet. Der var flere forhandlingsrunder den
25. januar 2013 og den 7. marts 2013. Protokollen blev
paraferet af Kommissionen og Montenegros regering den 16. maj 2013.
Teksten til den paraferede protokol er vedlagt.
Kommissionen foreslår, at Rådet
træffer afgørelse om undertegnelse og midlertidig anvendelse af protokollen på
vegne af Den Europæiske Union og indgår protokollen på vegne af Den Europæiske
Union og dens medlemsstater. Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) er
også part i stabiliserings- og associeringsaftalen. Hvad angår indgåelse af
protokollen på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne foreslår
Kommissionen, at Rådet giver sin godkendelse, jf. Euratomtraktatens artikel
101, andet afsnit.
I henhold til Euratomtraktatens
artikel 101 vedtages afgørelsen om undertegnelse af aftalen af Kommissionen,
mens afgørelsen om indgåelse af aftalen vedtages af Kommissionen med Rådets
godkendelse. Det er derfor nødvendigt at vedtage særskilte afgørelser for EU's
og Euratoms undertegnelse og indgåelse af protokollen.
Med hensyn til indgåelsen af
protokollen på Euratoms vegne foreslår Kommissionen, at Rådet:
–
giver sin godkendelse i henhold til
Euratomtraktatens artikel 101, andet afsnit.
Henstilling med henblik på
RÅDETS AFGØRELSE
om godkendelse af Kommissionens indgåelse på
Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne af en protokol til stabiliserings-
og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater
på den ene side og Republikken Montenegro på den anden side for at tage hensyn
til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse
af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 101, andet afsnit,
under henvisning til henstilling fra
Kommissionen og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Den 24. september 2012 gav Rådet
Kommissionen bemyndigelse til at indlede forhandlinger med Montenegro med
henblik på indgåelse af en protokol til stabiliserings- og associeringsaftalen
mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og
Republikken Montenegro på den anden side for at tage hensyn til Republikken
Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union.
(2)
Disse forhandlinger er nu vel afsluttet.
(3)
Protokollen bør derfor også indgås på vegne af Det
Europæiske Atomenergifællesskab for så vidt angår anliggender henhørende under
Euratomtraktaten.
(4)
Undertegnelsen og indgåelsen af protokollen er
omfattet af en særskilt procedure for så vidt angår anliggender henhørende
under traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions
funktionsmåde.
(5)
Kommissionens indgåelse af protokollen på vegne af
Det Europæiske Atomenergifællesskab bør godkendes —
BESTEMT FØLGENDE:
Eneste artikel
Kommissionens indgåelse på Det Europæiske
Atomenergifællesskabs vegne af en protokol til stabiliserings- og
associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på
den ene side og Republikken Montenegro på den anden side for at tage hensyn til
Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union
("protokollen") godkendes hermed.
Teksten til protokollen er knyttet til Rådets
afgørelse om undertegnelse og midlertidig anvendelse af en protokol til
stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og
deres medlemsstater på den ene side og Republikken Montenegro på den anden side
for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske
Union.
Udfærdiget i Bruxelles, den […].
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand


title: Kommissionens henstilling af 18. oktober 2011 om definitionen af nanomaterialer EØS-relevant tekst

text:
               20.10.2011

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 275/38

         KOMMISSIONENS HENSTILLING
   af 18. oktober 2011
   om definitionen af nanomaterialer
   (EØS-relevant tekst)
   (2011/696/EU)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I Kommissionens meddelelse af 7. juni 2005»Nanovidenskab og nanoteknologi — En europæisk handlingsplan for 2005-2009« (1) defineres en række koordinerede og indbyrdes sammenhængende foranstaltninger med henblik på umiddelbar gennemførelse af en sikker, integreret og ansvarlig strategi for nanovidenskab og nanoteknologi.

               (2)

               Kommissionen gennemgik i tråd med handlingsplanens forpligtelser nøje relevant EU-lovgivning med henblik på at afgøre, om de gældende forordninger kunne anvendes på potentielle risici i forbindelse med nanomaterialer. Resultatet af gennemgangen indgik i Kommissionens meddelelse af 17. juni 2008»De lovgivningsmæssige aspekter ved nanomaterialer« (2). Meddelelsen konkluderede, at udtrykket »nanomaterialer« ikke specifikt er nævnt i EU-lovgivningen, men at den gældende lovgivning i princippet omfatter eventuelle sundheds-, sikkerheds- og miljørisici i forbindelse med nanomaterialer.

               (3)

               Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning af 24. april 2009 om de lovgivningsmæssige aspekter ved nanomaterialer (3) bl.a. til, at der indføres en overordnet videnbaseret definition af nanomaterialer i EU-lovgivningen.

               (4)

               Definitionen i denne henstilling bør anvendes som reference for at afgøre, om et materiale skal betragtes som et »nanomateriale« i reguleringsrelevant og politisk øjemed i Unionen. Definitionen af udtrykket »nanomateriale« i EU-lovgivningen bør udelukkende baseres på størrelsen af de partikler, et materiale består af, uden hensyntagen til fare og risiko. Definitionen, der udelukkende baseres på et materiales størrelse, dækker naturlige, tilfældigt opståede og fremstillede materialer.

               (5)

               Definitionen af »nanomaterialer« bør baseres på det eksisterende videnskabelige videngrundlag.

               (6)

               Måling af størrelse og størrelsesfordeling i nanomaterialer er en udfordring i sig selv, og forskellige målemetoder giver ikke nødvendigvis sammenlignelige resultater. Der skal udvikles ensartede målemetoder for at sikre, at anvendelsen af definitionen fører til overensstemmende resultater for alle materialer og over tid. Indtil der foreligger ensartede målemetoder, bør de bedste alternative metoder anvendes.

               (7)

               Det foreslås i referencerapporten »Considerations on a Definition of Nanomaterials for Regulatory purposes« (4) fra Europa-Kommissionens Fælles Forskningscenter, at en definition af nanomaterialer skal omfatte partikelnanomaterialer, anvendes bredt i EU-lovgivningen og svare til andre fremgangsmåder på verdensplan. Størrelse bør være den eneste afgørende egenskab, hvilket kræver en klar definition af grænserne for nanoskalaen.

               (8)

               Kommissionen gav Den Videnskabelige Komité for Nye og Nyligt Identificerede Sundhedsrisici (»VKNNPS«) til opgave at give videnskabeligt input til, hvilke elementer der skulle tages i betragtning ved opstillingen af en definition af udtrykket »nanomateriale« til brug i reguleringsøjemed. Udtalelsen om det videnskabelige grundlag for definitionen af udtrykket »nanomateriale« blev sendt i offentlig høring i 2010. VKNNPS konkluderede i sin udtalelse af 8. december 2010 (5), at størrelse er universelt anvendeligt for nanomaterialer og den bedst egnede målestørrelse. Et defineret størrelsesinterval vil fremme en ensartet fortolkning. Som den lave tærskel blev foreslået 1 nm. Der er generel enighed om at anvende en øvre tærskel på 100 nm, men der er ikke noget videnskabeligt grundlag for at bevise denne værdis hensigtsmæssighed. Anvendelse af en enkelt øvre tærskelværdi kunne være for begrænsende for klassificeringen af nanomaterialer, og der findes måske en bedre egnet differentieret fremgangsmåde. I reguleringsøjemed bør den antalsmæssige størrelsesfordeling ligeledes overvejes ved at anvende gennemsnitsstørrelse og størrelsens standardafvigelse for at forfine definitionen. Et materiales størrelsesfordeling bør præsenteres som en størrelsesfordeling baseret på antalskoncentrationen (dvs. antallet af objekter inden for et givet størrelsesinterval divideret med det samlede antal objekter) og ikke på nanoskalapartiklers massefraktion, da en lille massefraktion kunne indeholde det største antal partikler. VKNNPS bestemte nogle specifikke tilfælde, hvor anvendelsen af definitionen kan lettes ved at anvende volumenspecifikt overfladeområde som mål for at afgøre, om et materiale falder inden for det fastlagte nanostørrelsesinterval.

               (9)

               Den Internationale Standardiseringsorganisation definerer udtrykket »nanomateriale« som et »materiale af enhver ekstern dimension i nanoskala eller med en intern struktur eller overfladestruktur i nanoskala«. »Nanoskala« defineres som et interval fra ca. 1 nm til 100 nm (6).

               (10)

               Den antalsmæssige størrelsesfordeling bør dække det forhold, at nanomaterialer mest typisk består af mange partikler, der er til stede i forskellige størrelser i en bestemt fordeling. Uden at specificere den antalsmæssige størrelsesfordeling ville det være vanskeligt at afgøre, om et specifikt materiale overholder definitionen, hvor nogle partikler er mindre end 100 nm, men ikke alle. Denne tilgang falder i tråd med VKNNPS' udtalelse, idet et materiales partikelfordeling bør repræsenteres som den fordeling, der er baseret på den antalsmæssige koncentration (dvs. partikelantallet).

               (11)

               Der findes ikke noget entydigt videnskabeligt grundlag, der peger på en specifik værdi for størrelsesfordeling, hvorunder materialer med partikler i størrelsesintervallet 1-100 nm ikke forventes at udvise de egenskaber, der er specifikke for nanomaterialer. Det videnskabelige råd var at anvende en statistisk tilgang baseret på standardafvigelse med en tærskelværdi på 0,15 %. I betragtning af den vide udbredelse af materialer omfattet af en sådan tærskelværdi og behovet for at tilpasse definitionens anvendelsesområde til brug i reguleringsøjemed bør tærskelværdien være højere. Et nanomateriale bør efter definitionen i denne henstilling bestå for mindst 50 %‧s vedkommende af partikler med en størrelse på 1-100 nm. Ifølge VKNNPS‧ råd kan selv et lille antal partikler i størrelsesintervallet 1-100 nm i visse tilfælde berettige en målrettet vurdering. Det ville dog være misvisende at kategorisere sådanne materialer som nanomaterialer. Der kan ikke desto mindre være lovgivningsmæssige tilfælde, hvor hensynet til miljø, sundhed, sikkerhed eller konkurrenceevne berettiger, at der anvendes en tærskelværdi på under 50 %.

               (12)

               Agglomerat- eller aggregatpartikler kan udvise samme egenskaber som ubundne partikler. Der kan desuden forekomme tilfælde i løbet af et nanomateriales livscyklus, hvor der frigives partikler fra agglomerater eller aggregater. Definitionen i denne henstilling bør derfor også omfatte partikler i agglomerater eller aggregater, når partiklerne heri ligger i størrelsesintervallet 1-100 nm.

               (13)

               Det er i øjeblikket muligt at måle det specifikke overfladeområde volumenmæssigt for tørre faste materialer eller pulver med nitrogenadsorptionsmetoden (»BET-metoden«). I nogle tilfælde kan det specifikke overfladeområde anvendes som et mål for at bestemme et potentielt nanomateriale. Ny videnskabelig viden kan udvide muligheden for at anvende denne og andre metoder på andre materialetyper i fremtiden. Der kan være uoverensstemmelse mellem målingen af det specifikke overfladeområde og den antalsmæssige størrelsesfordeling fra materiale til materiale. Det bør derfor præciseres, at resultater for den antalsmæssige størrelsesfordeling skal være afgørende, og at det ikke bør være muligt at anvende det specifikke overfladeområde til at påvise, at materialet ikke er et nanomateriale.

               (14)

               Den teknologiske og videnskabelige udvikling skrider frem med lysets hast. Definitionen, herunder deskriptorerne, bør derfor tages op til revision inden december 2014 for at sikre, at den imødekommer behovene. Ved revisionen bør det navnlig vurderes, om grænseværdien for den antalsmæssige størrelsesfordeling på 50 % skal øges eller mindskes, og om der skal indgå materialer med intern struktur eller overfladestruktur i nanoskala, såsom komplekse nanokomponent-nanomaterialer, herunder nanoporøse materialer og nanokompositmaterialer, der anvendes i nogle sektorer.

               (15)

               Der bør så vidt muligt udarbejdes en vejledning og standardiserede målemetoder samt viden om typiske koncentrationer af nanopartikler i repræsentative materialesæt for at fremme anvendelsen af definitionen i en specifik lovgivningskontekst.

               (16)

               Definitionen i denne henstilling hverken berører eller afspejler anvendelsesområdet for EU-retsakter eller eventuelle lovbestemmelser, der fastsætter supplerende krav til sådanne materialer, herunder hvad angår risikostyring. Det kan i nogle tilfælde være nødvendigt at udelukke visse materialer fra anvendelsesområdet for specifik lovgivning eller lovbestemmelser, selv om de omfattes af definitionen. Det kan tilsvarende være nødvendigt at omfatte flere materialer, såsom nogle materialer af en størrelse på under 1 nm eller over 100 nm, i anvendelsesområdet for specifik lovgivning eller lovbestemmelser, der passer til et nanomateriale.

               (17)

               I betragtning af de særlige omstændigheder i lægemiddelsektoren og de specialiserede nanostrukturerede systemer, der allerede anvendes, bør definitionen i denne henstilling ikke være en hindring for anvendelsen af udtrykket »nano«, når visse lægemidler og medicinsk udstyr defineres —

         VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

               1.

               Medlemsstaterne, EU-agenturerne og de økonomiske beslutningstagere opfordres til at anvende følgende definition af udtrykket »nanomaterialer«, når de vedtager og gennemfører lovgivning og politik samt forskningsprogrammer vedrørende produkter af nanoteknologi.

               2.

               »Nanomateriale«: et naturligt, tilfældigt opstået eller fremstillet materiale, der består af partikler i ubundet tilstand eller som et aggregat eller som et agglomerat, og hvor mindst 50 % af partiklerne i den antalsmæssige størrelsesfordeling i en eller flere eksterne dimensioner ligger i størrelsesintervallet 1-100 nm.
               I særlige tilfælde, og hvor hensynet til miljø, sundhed, sikkerhed eller konkurrenceevne berettiger det, kan tærsklen for den antalsmæssige størrelsesfordeling på 50 % erstattes af en tærskel på mellem 1 og 50 %.

               3.

               Uanset stk. 2 bør fullerrener, grafenflager og enkeltvæggede carbonnanorør med en eller flere eksterne dimensioner på under 1 nm betragtes som nanomateriale.

               4.

               Med henblik på stk. 2 defineres »partikel«, »agglomerat« og »aggregat« således:
               a)   »partikel«: et meget lille stykke stof med veldefinerede fysiske grænser
               b)   »agglomerat«: en samling løst bundne partikler eller aggregater, hvor det resulterende eksterne overfladeområde svarer til summen af de enkelte komponenters overfladeområde
               c)   »aggregat«: en partikel, der består af tætbundne eller sammensmeltede partikler.

               5.

               Hvor det er teknisk muligt og nødvendigt i specifik lovgivning, kan overensstemmelse med definitionen i stk. 2 bestemmes på basis af det specifikke overfladeområde volumenmæssigt. Et materiale bør betragtes som henhørende under definitionen i stk. 2, når materialets specifikke overfladeområde volumenmæssigt er større end 60 m2/cm3. Et materiale, der baseret på den antalsmæssige størrelsesfordeling er et nanomateriale, bør dog betragtes som værende i overensstemmelse med definitionen i stk. 2, selv hvis materialet har et specifikt overfladeområde på under 60 m2/cm3.

               6.

               Inden december 2014 tages definitionen i stk. 1 til 5 op til revision i lyset af indhøstede erfaringer og videnskabelige og teknologiske fremskridt. Revisionen bør navnlig fokuseres på, om grænseværdien for den antalsmæssige størrelsesfordeling på 50 % skal øges eller mindskes.

               7.

               Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne, EU-agenturerne og de økonomiske beslutningstagere.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 18. oktober 2011.

            På Kommissionens vegne

         Janez POTOČNIK

            Medlem af Kommissionen

      (1)  KOM(2005) 243 endelig.

      (2)  KOM(2008) 366 endelig.

      (3)  P6_TA(2009) 0328.

      (4)  EUR 24403 EN, juni 2010.

      (5)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_032.pdf

      (6)  http://cdb.iso.org


title: HENSTILLING MED HENBLIK PÅ RÅDETS FORORDNING (EØF) om indgåelse af tillægsprotokol nr. 2 til aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Israel (forelagt Rådet af Kommissionen)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (80) 835
Vol. 1980/0266
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak---   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER
i
                                                       KOM(80)835 endelig udg.
                                                       Bruxelles , den 9 . december 1980
                                HENSTILLING MED HENBLIK Pa
                                  RADETS FORORDNING ( EØF )
                om indgåelse af tillægsprotokol nr . 2 til aftalen mellem
                Det europæiske økonomiske Fællesskab og Israel
                             ( forelagt Rådet af Kommissionen )
                      VE? -
                          X'
   K0M(80 ) 835 endelig udg .
 ---pagebreak---                                 BEGRUNDELSE
1 . Artikel 22 i aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og
      Israel "bestemmer , at de kontraherende parter undersøger , første gang
 „ fra begyndelsen af 1978 , resultaterne af aftalen, samt de eventuelle
      forbedringer , der kan foretages af parterne på grundlag af den er
      faring, der er opnået .
2 . Gennemførelsen af artikel 22 blev behandlet ved sonderende drøftelser
      mellem Kommissionen og en israelsk delegation den 25 . september 1978 .
      Efter en gennemgang af Kommissionens rapport om de sonderende drøftel
      ser"^ bemyndigede Ministerrådet Kommissionen til at indlede forhand
      linger med de israelske repræsentanter på grundlag af- følgende direk
      tiver :                                           -
      - en toårig forlængelse af fristen for den næste nedsættelse af den
        israelske told på de varer , der er anført i bilag A i protokol
    ~   nr . 2 til aftalen           .    ,                                   >.
      - en toårig forlængelse af den frist , efter hvilken Israel ikke
         længere kan indføre , forhøje eller' genindføre told for at beskyt
         te sine nyetablerede industrier ( artikel 3 i protokol nr . 2 ).
                                              #
3 . På det første forhandlingsmøde mellem Kommissionen og den israelske
      delegation , der fandt sted i marts 1979 « fremgik det , at de israelske
      forhandlere betragtede Fællesskabets tilbud som meget utilstrækkeligt ,
   . fordi det ikke omfattede nogen som helst indrømmelser for landbrugs
      produkter , herunder især citrusfrugter .
      Da Kommissionen forelagde Ministerrådet sin rapport om forhandl i nger-
                  2)
      ne i marts     , foreslog den , at forhandlingsdirektiverne blev suppleret
      på to punkter :
1 ) COK(78 ) 66 2 endelig udg.
2 ) COM(79 ) 288 endelig udg.
 ---pagebreak---                                   - 2 -
     - Nedsættelsen af den fælles told på friske appelsiner henhørende under
          pos * 08.02 ex A bliver på 70$ i stedet for 60%;
     - Omfanget af den frivillige begrænsning af eksporten til Fællesskabet
          af tomatkoncentrat med oprindelse i Israel tages op til fornyet vur-
        . dering på grundlag af udviklingen i Is-raels eksport i de seneste år .
          samt på grundlag af opgørelsen over de disponible mængder i Fælles
          skabet af dette produkt .
     Rådet har ikke set sig i . stand til at supplere direktiverne som fore
     slået . Derimod gav det på sin samling den 18 . marts 1980 Kommissionen
     bemyndigelse til at forelægge den israelske delegation teksten til en
     erklæring fra Fællesskabet vedrørende problemet med appelsinerne .
                *                          '     '•••-••'                 '
     Kommissionen blev opfordret til straks at . reagere og at afslutte for
     handlingerne definitivt på grundlag af denne erklæring og de indrøm
     melser , Fællesskabet allerede havde gjort under den første forhandlirigs-
   ' fase . ■            • ■„ ■ .                      .    -
4 . Ved et nyt forhandlingsmøde i Bruxelles den 22. september I98O og senere
     kontakter mellem Kommissionens tjenestegrene og de israelske repræsen
     tanter er det lykkedes at nå til enighed på forhandlerplan om følgende :,
     - indgåelse af en tillægsprotokol til aftalen EØF-Israel , der formali
          serer de indrømmelser , Fællesskabet har gjort med hensyn til Israels
          toldafvikling og beskyttelse af nyetablerede industrier ;
     – brevveksling omfattende
          . fra Fællesskabets forhandlers teksten til erklæringen vedrørende
      '     appelsiner af 18. marts 1980,                                   -
          . fra Israels forhandler : en bekræftelse af modtagelsen af ovennævnte
            brev, og derudover teksten til den erklæring, formanden for Rådet
            fremsatte i Luxembourg den 7 « oktober I98O under mødet i Samarbejds-
            rådet . '
 ---pagebreak--- Formålet med denne meddelelse er derfor
a ) at indhente Rådets godkendelse af
    - et forslag til Rådets forordning om godkendelse af tillægsprotokol "
       nr . 2 til aftalen af 11 . maj 1975 ;
    - udkast til tillægsprotokol nr . 2 , hvorved
       . de næste etaper i Israels toldafvikling i medfør af artikel 1 ,
    . , stk . 2 , i protokol nr . 2 udsættes med to år ;              ;
       . gyldighedsperioden for 'bestemmelserne i artikel 3 i protokol nr .
          forlænges med to år ;     .
b ) at oplyse det om brevvekslingen , der ikke er "bestemt til offentlig
    gørelse , mellem Fællesskabets forhandler og Israels forhandler .
Denne meddelelse træder i stedet for den meddelelse , der.blev tilsendt
Rådet den 11 . december 1979 (KOM ( 79 ) 752 ).
 ---pagebreak---                     HENSTILLING KED KENBLIK PA -
           J      - RÅDETS FORORDNING (EØF)      .
om indgåelse af tillægsprotokol nr. 2 til aftalen mellem Det europæiske
økonomiske Fællesskab og Israel
RÅDET FOB DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR –
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske
Fællesskab , særlig artikel 113,
                                                                              V
under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og              '*       ,     .
ud fra følgende "betragtning;
                                             ' "                                *
Tillægsprotokollen til aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab
og Israel , undertegnet i Bruxelles den                      . bør indgås -
                                                                     S '  ■     •
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING :
                            Artikel 1
Tillægsprotokol nr. 2 til aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fælles
skab og Israel godkendes på Fællesskabets vegne .         -
Den i stk. 1 nævnte tekst er knyttet som "bilag til denne forordning.
                            Artikel 2    «■>
Formanden for Rådet foranstalter den notifikation, der er omhandlet i ar
tikel 4 i tillægsprotokol nr. 2.       v
                            Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæ
iske Fællesskabers Tidende^*
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver
medlemsstat .
Udfærdiget i Bruxelles , den . :                   På Rådets vegne
                                                      Formand
l ) Ikrafttrædelsesdatoen for tillægsprotokol nr. 2 vil blive offentliggjort
    i De Europæiske Fællesskabers Tidende på 'foranledning af Generalsekre-
    tariatet for Rådet .
 ---pagebreak---                          TILINGS PROTOKOL NR .       2 ■
      TIL AFTALEN MELLEM DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE FÆLLESSKAB OG ISRAEL
                                                       i
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE FÆLLESSKAB      . .
                                                                  på den ene side ,
°g                     ,        - .
ISRAEL                                                       .•
                                           i                      pa den anden side ,
SOM HENVISER til artikel 22 i aftalen mellem Det europæiske økonomiske
Fællesskab og Israel ,        ,                -       ,                      •         -,/
SOM BESTRÆBER SIG på at sikre en harmonisk udvikling af deres samhandel og
især at træffe foranstaltninger , der kan "bidrage til at mindske Israels
handel sund erskud over for Fællesskabet , og                                         '
SOM TAGER I BETRAGTNING , at det vil være hensigtsmæssigt at forlænge det
tidsrum med to år , inden for hvilket Israel kan træffe de foranstaltninger ,
der er nødvendige - for at besTcytte landets industrialisering og udvikling ,
på de vilkår , der er fastsat i artikel 3 i protokol nr . 2 til aftalen ,
HAR VEDTAGET at indgå denne protokol :
                              Artikel 1                         '
Tidsplanen i artikel 1 , stk . 2 , i protokol nr . • 2 til af.talen ændres således
                                                   Ψ
       Tidsplan - *                                      ■ Nedsættelses sat s
. fra 1 . juli 1977                                                x    5%
. frä 1 . juli 1973                   .                                207o -
. fra 1 . juli 198I                 '            '                 , '30^ .
. fra 1 . januar I983                        -                         ^0%
. fra'l . januar 1985                                                 80^
. fra 1 . januar 1987                                                lOO /o
                              Artikel   2
Datoenden 31 « december 19°3 » der er anført i artikel 3 » stk . 1 , i protokol
nr . 2 til aftalen , ændres til den 31 . december 1985 .
                              Artikel 3
Denne protokol udgør en integrerende del åf aftalen .
 ---pagebreak---                        „  .    Artikel A
Denne protokol er udfærdiget i to eksemplarer på dansk , engelsk , fransk ,
græsk , italiensk , nederlandsk , tysk og hebraisk , idet hver af disse tekster
har samme gyldighed .        ~
Denne protokol godkendes i henhold til de kontraherende parters egne proce
durer .                   <
Protokollen træder i kraft den første dag i den første måned , der følger.'1
efter den dato , på hvilken de kontraherende parter har givet hinanden med
delelse om gennemførelsen af de procedurer , der er nødvendige i så hen^
seende .
Udfærdiget i Bruxelles , den
På Det europæiske økonomiske Fællesskabs vegne                 Pa Israels vegne
 ---pagebreak---                  KOMMISSIONEN
                                                                                Bruxelles                ,      21 . november I98I
                      FOR DE
     EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
 Generaldirektoratet for udvikling
            Hr. formand ,
                                                                       '                                      .                       * -
            Som jeg havde lejlighed til mundtligt at oplyse Dem om under forhandlin- ,
            gerne i henhold til artikel 22 i samarbejdsaftalen EØF-ISRAEL , har Fælles
            skabet vedtaget en erklæring med følgende ordlyds .                                                 '
            " Fællesskabet mærker sig den betydning, appelsineksporten til Fællesskabet
            har for Israel .
            Det vil tage hensyn til Israels særlige interesse på dette punkt i forbin
            delse med dets undersøgelse af de følger , Fællesskabets udvidelse får for
            tredjelande ."
            Jeg ville være Dem taknemmelig , såfremt De vil anerkende modtagelsen af
            denne skrivelse .              '                                                     •  .
            Modtag , hr . formand , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse .
                                                                                Klaus Keyer
                                                                                ,  formand for            •
                                                                     Det europæiske økonomiske Fællesskabs delegation
hr . Itzha.r Kinerbi
formand for Israels delegation
Bruxelles
       rorelaSbig adresse : Hue de la Loi 200. 8-1049 Bruxelles - Teleton : 735 00 40 / 735 80 40 - Telegramadresse : "COViEJfl Bruxelles" -
                                                            Telex : " 21 877 COMEU 8"
 ---pagebreak---        - Israels I-.ission              -                              .
           ,   ved
   De Europæiske Fællesskaber         "          '      Bruxelles , 21 . november I98O
      , Ilr. formand ,
         I Deres skrivelse af 21 . november 19o0 har De meddelt mig følgende :
                                                            •                          «
         " Som jeg havde lejlighed til mundtligt at oplyse Dem om under forhandlin
         gerne i henhold til artikel 22 i samarbejdsaftalen EØF-ISRåEL , har Fælles
         skabet vedtaget en erklæring med følgende ordlyds
         " Fællesskabet mærker sig den betydning , appelsineksporten til Fællesskabet
         har for Israel .                                            .
         Det vil tage hensyn til Israels særlige interesse på. dette punkt i forbin
         delse med dets undersøgelse af de følger , Fællesskabets udvidelse får for
         tredjelande ."
                                    ν              ν ·, ;
         Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De vil anerkende modtagelsen af
         denne skrivelse ."               -
         Jeg har den ære hermed at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse .
         I øvrigt har Israels regering taget følgende erklæring til efterretning ,
         der blev fremsat af formanden for Rådet for De europæiske Fællesskaber på
         samlingen i Samarbejdsrådet EØF-ISRAJ3L i Luxembourg den J. oktober I98O :
                            1
         "Fællesskabet vil i forbindelsé med sin undersøgelse af den nye udvidelses
         følger for tredjelande bestræbe sig på at tage hensyn til dets Middelhavs
         ]partneres , henånder Israels , særlige interesser."
         Modtag, hr . formand , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse .
                                                                Itzhak Minerbi
                                                        formand for Israels delegation
Hr. Klaus Keyer
Formand for             „•
Det europæiske økonomiske
Fællesskabs delegation                         >          >   .
Bruxelles


Avis juridique important

|

31979H0167

79/167/EKSF, EØF, Euratom: Rådets henstilling af 5. februar 1979 om nedsættelse af behovet for energi i bygninger i Fællesskabet

EF-Tidende nr. L 037 af 13/02/1979 s. 0025 - 0026 den spanske specialudgave: Kapitel 12 bind 3 s. 0134  den portugisiske specialudgave: Kapitel 12 bind 3 s. 0134

++++   ( 1 ) EFT nr . C 138 af 11 . 6 . 1977 , s . 4 .   ( 2 ) EFT nr . C 266 af 7 . 11 . 1977 , s . 55 .   ( 3 ) EFT nr . C 287 af 30 . 11 . 1977 , s . 3 .   ( 4 ) EFT nr . C 153 af 9 . 7 . 1975 , s . 2 .   ( 5 ) EFT nr . C 153 af 9 . 7 . 1975 , s . 5 .  RAADETS HENSTILLING  af 5 . februar 1979  om nedsaettelse af behovet for energi i bygninger i Faellesskabet   ( 79/167/EKSF , EOEF , Euratom )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER _  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ,  som henviser til forslag fra Kommissionen ( 1 ) ,  som henviser til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 2 ) ,  som henviser til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 3 ) , og  som tager foelgende i betragtning :  Raadet satte i sin resolution af 17 . december 1974 om maalene for 1985 for Faellesskabets energipolitik ( 4 ) det maal at nedsaette vaekstraten i energiforbruget for Faellesskabet som helhed til et niveau , der ligger 15 % under de i januar 1973 udarbejdede prognoser ; samtidig vedtog Raadet en resolution om handlingsprogrammet for Faellesskabet vedroerende rationel udnyttelse af energi ( 5 ) ;  medlemsstaternes stats - og regeringschefer besluttede paa Det europaeiske Raads moede den 6 . og 7 . juli 1978 at saette det som maal at nedsaette forholdet mellem vaekstraten for energiforbruget og vaekstraten for bruttonationalproduktet i Faellesskabet til gennemsnitligt 0,8 inden 1985 ;  det skoennes , at det inden 1985 skulle vaere muligt at opnaa betydelige ekstra energibesparelser ved at investere i bygningernes forbedrede varmeisolering , i nedsaettelse af unoedvendig luftudskiftning og i mere effektive varme - og afkoelingssystemer ;  saadanne investeringer ville vaere til gavn baade for samfundet som helhed og for de direkte beroerte parter ved nedsaettelse af behovet for energi , ved at bidrage til miljoebevarelse og -forbedring , ved at skabe ekstra beskaeftigelsesmuligheder og ved at bidrage til en nedsaettelse af valutaudgifterne til indfoersel af energi ;  mens der paa kortere sigt kan opnaas fordele i form af hoejere niveauer for komfort , vil fremtidige energiprisstigninger vaere mindre byrdefulde for befolkningen og faa mindre inflatoriske virkninger , saafremt den samlede bestand af bygninger har en forholdsvis hoej varmeisolering inden dette aarhundredes udgang ;  for at opnaa disse fordele er det noedvendigt , at alle medlemsstaterne forpligter sig til omgaaende at ivaerksaette udtoemmende handlingsprogrammer ;  der boer oprettes en fast samraadsprocedure til fastlaeggelse af det relative bidrag fra medlemsstaternes programmer til gennemfoerelse af Faellesskabets maal og for at goere det lettere at udveksle erfaringer _  HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE :  1 . At de som led i de programmer , der er fastsat i andet afsnit , foerer en politik med henblik paa at spare energi ved at nedsaette energibehovet gennem en forbedring af bygningernes termiske nyttevirkning .  Denne politik maa fastlaegges i forbindelse med et program , der straekker sig over mindst fire aar , og som tager hensyn til udviklingen i sociale , oekonomiske og klimatiske forhold . Gennemfoerelsen af dette program vil vaere afhaengig af de krav , den kortsigtede oekonomiske styring stiller , samt af stoerrelsen af de disponible offentlige bevillinger .  Medlemsstaterne traeffer , uden at dette beroerer fordelingen af ansvaret mellem centrale myndigheder , forbundsmyndigheder , regionale eller lokale myndigheder , bestemmelse om hvilke bygningskategorier , der skal medtages i handlingsprogrammet , idet der gives prioritet til en betydelig forbedring af bygninger , der direkte kontrolleres og forvaltes af det offentlige , samt bygninger , der benyttes til boligformaal ;  2 . Vedtager de under punkt I beskrevne programmer senest den 31 . december 1979 og underretter Kommissionen herom .  Raadet gennemgaar regelmaessigt anvendelsen af denne henstilling og foerste gang senest den 31 . august 1980 .  Denne gennemgang sker paa grundlag af en rapport samt eventuelle noedvendige forslag , som Kommissionen sender til Raadet og til Europa-Parlamentet . Rapporten skal indeholde en cost / benefit-analyse af investeringerne til nedsaettelse af energibehovet i bygninger i Faellesskabet og en analyse af det forholdsmaessige bidrag , som medlemsstaternes programmer yder til gennemfoerelsen af Faellesskabets maal , under hensyntagen til komfortniveauerne .  Kommissionen holder passende samraad med medlemsstaterne i Energiudvalget med henblik paa at :   _ udarbejde de i foregaaende afsnit naevnte rapporter ;   _ lette udvekslingen af oplysninger om spoergsmaal i forbindelse med denne henstillings gennemfoerelse , som kunne vaere nyttige for medlemsstaterne ved gennemfoerelsen af deres programmer .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 5 . februar 1979 .  Paa Raadets vegne  P . MEHAIGNERIE  Formand