               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 18.5.2016
            COM(2016) 333 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Cyperns nationale reformprogram for 2016og med Rådets udtalelse om Cyperns stabilitetsprogram for 2016

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Cyperns nationale reformprogram for 2016

                  og med Rådets udtalelse om Cyperns stabilitetsprogram for 2016

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer
                  2
               , særlig artikel 6, stk. 1,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  3
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  4
               ,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)I overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i Rådets gennemførelsesafgørelse 2013/463/EU
                  5
                var Cypern underlagt et makroøkonomisk tilpasningsprogram indtil den 31. marts 2016. Cypern har i henhold til artikel 12 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 472/2013
                  6
                været fritaget fra overvågningen og vurderingen som led i det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker i hele programmets løbetid. Efter at have afsluttet programmet er Cypern igen fuldt integreret i det europæiske semester.

               (2)Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  7
               , som markerede starten på det europæiske semester 2016 om samordning af de økonomiske politikker. Den 17.-18. marts 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 26. november 2016 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  8
               , hvori den fastslog, at situationen i Cypern i relation til proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer ville blive vurderet efter afslutningen af det makroøkonomiske tilpasningsprogram. Samme dag vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet
                  9
               . Den 18.-19. februar 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig denne henstilling, og den 8. marts 2016 blev den vedtaget af Rådet. Da Cypern har euroen som valuta, og i betragtning af de nære indbyrdes forbindelser mellem økonomierne i Den Økonomiske og Monetære Union, bør Cypern sikre en fuldstændig og rettidig implementering af denne henstilling.

               (3)Den 7. april 2016 blev landerapporten for Cypern 2016
                  10
                offentliggjort. Den indeholdt en analyse af Cyperns økonomiske og sociale situation og udfordringer efter afslutningen af det makroøkonomiske tilpasningsprogram den 31. marts 2016 samt af Cyperns fremskridt med hensyn til opfyldelsen af landets nationale Europa 2020-mål. Rapporten indeholdt desuden en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Den 7. april 2016 fremlagde Kommissionen resultaterne af den dybdegående undersøgelse
                  11
               . Kommissionen konkluderer af sin analyse, at Cypern er berørt af uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer. Det er navnlig afgørende, at landet får rettet op på de mange store ubalancer i form af store private, offentlige og udenlandske gældsbyrder og får bugt med den store andel af misligholdte lån.

               (4)Den 28. april 2016 fremlagde Cypern sit nationale reformprogram for 2016 og den 13. maj 2016, dvs. efter fristen, sit stabilitetsprogram. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (5)Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i forordning (EU) nr. 1303/2013 kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende denne bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring
                  12
               .

               (6)[Efter at proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud er blevet ophævet, er Cypern omfattet af den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og underlagt overgangsbestemmelsen vedrørende gældskriteriet.] På basis af Kommissionens forårsprognose 2016 ventes den mellemfristede budgetmålsætning at blive opfyldt i 2016. Baseret på en uændret politik er der dog risiko for en vis afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning i 2017. Der ventes en kraftigere forværring af Cyperns strukturelle saldo, end hvad der er tilladt under overgangsbestemmelsen vedrørende gældskriteriet. På grundlag af vurderingen af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 er Rådet af den opfattelse, at der er risiko for, at Cypern ikke vil være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Derfor bliver der behov for yderligere foranstaltninger for at sikre overensstemmelse i 2017.

               (7)Cypern har gennemført vigtige finanspolitiske strukturreformer som led i sit makroøkonomiske tilpasningsprogram. Der mangler stadig at blive vedtaget nogle afledte retsakter vedrørende procedurerne for opstilling af budgettet, betingelserne for budgetændringer i løbet af året samt opgaverne for de personer, der er ansvarlige for at foretage udgiftskontrol. Den offentlige sektor er stadig karakteriseret ved en vis ineffektivitet. Navnlig er lønomkostningerne i den offentlige forvaltning blandt de højeste i euroområdet (i procent af BNP), mens effektivitetsindikatorerne fortsat er gennemsnitlige og skyldes manglende incitamenter til at øge mobiliteten og præstationsniveauet. Den offentlige forsyning (telekommunikation, energi) er præget af høje priser og er stadig forholdsvis afskærmet fra konkurrence. Cypern har som led i programmet givet tilsagn om at vedtage en bindende mekanisme til at begrænse lønstigninger blandt offentligt ansatte med henblik på at sikre de offentlige finansers bæredygtighed på lang sigt. Lovforslaget er blevet udarbejdet og fremlagt for det cypriotiske parlament, men afventer stadig vedtagelse. Som led i programmet er der desuden stillet forslag om en horisontal reform af den offentlige forvaltning, en reformplan for de lokale myndigheder samt en ny lov om forvaltningen af statsejede enheder, som alle skal øge effektiviteten i den offentlige sektor, men de er endnu ikke blevet vedtaget.

               (8)Gælden i Cyperns private sektor er stadig uforholdsmæssigt stor. Ændringerne af reglerne for tvangsfuldbyrdelse og insolvens er et vigtigt skridt i retning af at sikre lige rettigheder for låntagere og kreditorer, men det er stadig muligt at forbedre reglernes effektivitet og anvendelse. Lakuner i lovgivningen gør det vanskeligt at bringe gælden i en holdbar nedadgående retning og at reducere antallet af misligholdte lån. Det påvirker også mulighederne for at give iværksættere en ny chance. Der er også stadig en række mangler hvad angår anvendelsen af gældssaneringsløsninger i den private sektor. Det er desuden vigtigt at få vedtaget alle de nødvendige retsakter og retsregler, hvis insolvenslovgivningen skal gennemføres effektivt. For at insolvenstjenesten kan blive fuldt funktionsdygtig, skal den råde over tilstrækkeligt personale, have en velfungerende it-infrastruktur og have tilknyttet et passende antal veluddannede og autoriserede insolvensbehandlere. Derudover er det særlig vigtigt at sørge for pålidelige og hurtige systemer til udstedelse og overdragelse af skøder for at undgå efterslæb og beskytte køberne, fastslå ejendomsretten korrekt og genopbygge tilliden på boligmarkedet.

               (9)Cypern står også over for store udfordringer med hensyn til retssystemets funktionsmåde. Ineffektive sagsgange og begrænset kapacitet skaber betydelige forsinkelser i sagsbehandlingen, som påvirker tvangsfuldbyrdelses- og insolvensreglernes rette funktion og rammevilkårene for erhvervslivet generelt. Da der ikke er foretaget en reform af retsplejeloven, er behandlingen og fuldbyrdelsen af retsafgørelser fortsat meget langvarig, og det går langsomt med at nedbringe sagsefterslæbet.

               (10)Der er som led i programmet gjort betydelige fremskridt med hensyn til at omstrukturere og genoprette tilliden i Cyperns finansielle system. Cypern mangler dog stadig at genetablere en normal långivning til økonomien og nedbringe antallet af misligholdte lån, som udgør ca. 55 % af alle lån til husholdninger og ikke-finansielle selskaber. Den høje gæld i virksomhederne forringer deres konkurrenceevne og hæmmer deres muligheder for at investere og vokse. Bankernes bestræbelser på at gældssanere levedygtige låntagere har endnu ikke givet konkrete resultater, og de foretager fortsat kun beskedne hensættelser til deres misligholdte eksponeringer. Svagheder relateret til håndhævelsen af kontrakter og en ringe tilbagebetalingsdisciplin gør det vanskeligt at sætte ind over for strategiske misligholdelser og forhindre ophobningen af nødlidende engagementer. Bankerne har desuden kun begrænset adgang til oplysninger om låntagernes indkomst og formue, selv om der er oprettet et kreditregister.

               (11)Cypern er kommet langt med at få løftet økonomien ud af recession, men investeringsniveauet er stadig lavt, og vækstpotentialet i økonomien er svagt. Cypern har som led i programmet vedtaget en handlingsplan for vækst, som skal forbedre konkurrenceevnen, øge incitamenterne til at innovere og fremme investeringer ved at skabe mere åbne og velfungerende rammer for erhvervslivet og lempe licens- og tilladelsesprocedurerne. Lanceringen af privatiseringsplanen og styrkelsen af de nationale tilsynsmyndigheder skal tiltrække produktivitetsforøgende udenlandske investeringer. Nystartede virksomheder og SMV'er har på nuværende tidspunkt kun begrænset adgang til finansiering, idet bankerne opererer med stramme lånevilkår, og der mangler alternative finansieringskilder. Adgangen til finansiering hæmmes også af den manglende koordinering i forbindelse med forvaltningen af EU-instrumenter såsom de europæiske struktur- og investeringsfonde, den europæiske fond for strategiske investeringer og EU's konkurrenceprogrammer.

               (12)Situationen på arbejdsmarkedet blev bedre i 2015, men arbejdsløsheden er stadig høj. Særligt vækker ungdomsarbejdsløsheden og langtidsledigheden bekymring. Der er truffet nogle foranstaltninger inden for den aktive beskæftigelsespolitik og den offentlige arbejdsformidling. Sidstnævnte kan dog ikke leve op til efterspørgslen og levere jobsøgningshjælp og rådgivning af høj kvalitet, og den har svært ved at nå ud til de ikkeregistrerede arbejdsløse. Planerne om at styrke den offentlige arbejdsformidlings administrative kapacitet ved bl.a. at specialuddanne og øge antallet af rådgivere, så de kan imødekomme kundernes behov direkte, er blevet forsinkede. Beskæftigelsespolitikkens effektivitet begrænses af en manglende opfølgning på kvaliteten af igangværende programmer.

               (13)De unges deltagelse i erhvervsrettet uddannelse er fortsat lav, og systemet er karakteriseret ved en manglende inddragelse af arbejdsgiverne i uddannelsen af de studerende. Man er dog i færd med at gennemføre nye tiltag i overensstemmelse med strategien for erhvervsrettet uddannelse.

               (14)Cypern har ikke en universel sundhedsdækning, og sundhedssystemet formår ikke at levere passende og effektiv adgang til sundhedsydelser. Den lave offentlige finansiering af sundhedsydelser medfører, at statistikkerne for behov, der ikke opfyldes – på grund af såvel omkostningerne som egenbetaling – er betydelig højere end blandt andre EU-lande. Der er plads til at forbedre ressourceanvendelsen. Nogle relevante foranstaltninger, som endnu ikke er vedtaget, er at øge de offentlige hospitalers autonomi og indføre et nationalt sundhedssystem med henblik på at forbedre det cypriotiske sundhedssystem og gøre det mere omkostningseffektivt.

               (15)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Cyperns økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2016. Den har også vurderet Cyperns stabilitetsprogram og nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Cypern, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1 til 5 nedenfor.

               (16)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået stabilitetsprogrammet, og dets holdning
                  13
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (17)På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 1 til 5 nedenfor,

               HENSTILLER, at Cypern i 2016 og 2017 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.Efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, overholde den mellemfristede budgetmålsætning i 2016 og 2017. Inden udgangen af 2016 vedtage en bindende mekanisme til at begrænse lønudviklingen blandt offentligt ansatte. Inden udgangen af 2016 vedtage en horisontal reform af den offentlige forvaltning og loven om forvaltning af statsejede enheder samt gennemføre reformen af de lokale myndigheder. Inden udgangen af 2016 vedtage den afledte ret med henblik på at fuldende den nye budgetramme.

               2.Inden juni 2017 fjerne hindringerne for den fulde gennemførelse af reglerne for insolvens og tvangsfuldbyrdelse og sikre, at insolvenstjenesten råder over tilstrækkelige ressourcer. Sikre pålidelige og hurtige systemer til udstedelse af skøder og overdragelse af fast ejendom. Øge effektiviteten og kapaciteten i retssystemet. Reformere retsplejeloven.

               3.Inden udgangen af 2016 træffe foranstaltninger til at sikre en nedbringelse af antallet af misligholdte lån og en korrekt værdiansættelse af sikkerhedsstillelse med henblik på hensættelser. Sørge for, at kreditorerne råder over flere oplysninger, så kreditregistret bliver fuldt operationelt.

               4.Fjerne barriererne for investering, navnlig ved at gennemføre handlingsplanen for vækst, fortsætte privatiseringsplanen og styrke de nationale tilsynsmyndigheder. Træffe foranstaltninger til at øge de små og mellemstore virksomheders adgang til finansiering.

               5.Forbedre kapaciteten i den offentlige arbejdsformidling og den service, der ydes til de langtidsledige; arbejde på at nå bedre ud til de ikkeregistrerede arbejdsløse. Vedtage lovgivning om en hospitalsreform og komme videre med den planlagte gennemførelse af en universal sundhedspleje.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 333 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 og P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  Rådets gennemførelsesafgørelse 2013/463/EU af 13. september 2013 om godkendelse af Cyperns makroøkonomiske tilpasningsprogram og om ophævelse af afgørelse 2013/236/EU (EUT L 250 af 20.9.2013, s. 40).

                     (6)
                  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 472/2013 af 21. maj 2013 om skærpelse af den økonomiske og budgetmæssige overvågning af medlemsstater i euroområdet, der har eller er truet af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet (EUT L 140 af 27.5.2013, s. 1).

                     (7)
                  COM(2015) 690 final.

                     (8)
                  COM(2015) 691 final.

                     (9)
                  COM(2015) 692 final.

                     (10)
                  SWD(2016) 120 final.

                     (11)
                  COM(2016) 95 final.

                     (12)
                  COM(2014) 494 final.

                     (13)
                  I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 18.5.2016
            COM(2016) 330 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Frankrigs nationale reformprogram for 2016og med Rådets udtalelse om Frankrigs stabilitetsprogram for 2016

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Frankrigs nationale reformprogram for 2016

                  og med Rådets udtalelse om Frankrigs stabilitetsprogram for 2016

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/1997 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer
                  2
               , særlig artikel 6, stk. 1,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  3
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  4
               ,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  5
               , som markerede starten på det europæiske semester 2016 om samordning af de økonomiske politikker. Den 17.-18. marts 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  6
               , hvori Frankrig blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dag vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet
                  7
               . Den 18.-19. februar 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig denne henstilling, og den 8. marts 2016 blev den vedtaget af Rådet. Da Frankrig har euroen som valuta, og i betragtning af de nære indbyrdes forbindelser mellem økonomierne i den Økonomiske og Monetære Union, bør Frankrig sikre en fuldstændig og rettidig implementering af denne henstilling.

               (2)Den 26. februar 2016 blev landerapporten for Frankrig 2016
                  8
                offentliggjort. Den indeholdt en analyse af Frankrigs fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som blev vedtaget af Rådet den 14. juli 2015, og opfyldelsen af Frankrigs nationale Europa 2020-mål. Rapporten indeholdt desuden en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Den 8. marts 2016 fremlagde Kommissionen resultaterne af den dybdegående undersøgelse
                  9
               . Kommissionen konkluderer af sin analyse, at Frankrig har uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer. Især har Frankrig i en situation med både lav vækst og lav inflation en stor og voksende offentlig gæld, samtidig med at landets konkurrenceevne er forværret. Der er særlig stor risiko for, at det kan få negative virkninger for Frankrigs økonomi og i betragtning af landets størrelse tillige negative afsmittende virkninger for den økonomiske og monetære union.

               (3)Den 29. april 2016 fremlagde Frankrig sit nationale reformprogram for 2016 og sit stabilitetsprogram for 2016. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (4)Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i forordning (EU) nr. 1303/2013 kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende denne bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af de foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring
                  10
               .

               (5)Frankrig er i øjeblikket underlagt den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten. I sit stabilitetsprogram for 2016 planlægger regeringen at få korrigeret det uforholdsmæssigt store underskud inden udgangen af 2017 i overensstemmelse med Rådets henstilling af 10. marts 2015. Det samlede underskud ventes yderligere bragt ned på 1,2 % af BNP i 2019. Den mellemfristede budgetmålsætning – et strukturelt underskud på 0,4 % af BNP – planlægges nået inden udgangen af 2018. Ifølge stabilitetsprogrammet ventes gældskvoten at toppe med 96,5 % af BNP i 2017 og derefter falde til 93,3 % af BNP i 2019. Det makroøkonomiske scenarie, som ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er generelt realistisk. De foranstaltninger, der er nødvendige for at nå de planlagte mål for underskuddet i tiden efter 2017, er imidlertid ikke blevet tilstrækkeligt specificeret. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2016 ventes underskuddet at ligge på 3,4 % af BNP i 2016, hvilket stemmer overens med det af Rådet anbefalede underskud. For 2017 ventes det samlede underskud med en uændret politik at blive på 3,2 % af BNP, hvilket kan bringe overholdelsen af fristen for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i fare. Den finanspolitiske indsats, som Rådet har henstillet til, forventes ikke at blive leveret i 2016 og 2017, da den konsolideringsstrategi, som Frankrig forfølger, primært afhænger af konjunkturforbedringer og en fortsat lav rente, hvilket er faktorer, som myndighederne ikke har indflydelse på, og det udgør også en risiko for manglende overholdelse af fristen. På grundlag af sin vurdering af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 finder Rådet, at der er risiko for, at Frankrig ikke vil være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Der er derfor behov for yderligere foranstaltninger for at sikre en varig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden udgangen af 2017.

               (6)De offentlige udgifter i Frankrig ligger på et af de højeste niveauer i EU, og dette niveau har været fortsat stigende siden 2010. Frankrig har bebudet en udgiftsnedskæringsplan, der skal reducere statens udgifter på alle niveauer med 50 mia. EUR i årene mellem 2015 og 2017, men det er muligvis ikke tilstrækkeligt til at opnå en betydelig reduktion af de offentlige udgifter. En nærmere specificering af de foranstaltninger, hvormed disse udgiftsnedskæringer skal opnås, og sikkerhed for, at der i spareforanstaltningerne tages højde for en inflation tæt på nul, vil bidrage til at øge denne plans effektivitet.

               (7)Der er stadig behov for en større reduktion af udgiftskvoten end planlagt, idet processen med at få identificeret større områder, hvor der kan spares, ikke har været effektiv, og udgiftsanalyserne har hidtil kun givet beskedne resultater. Frankrig bruger næsten dobbelt så mange penge i boligsektoren som de andre EU-lande, uden at det har ført til nævneværdige forbedringer på boligmarkedet. Gennemførelsen af de planlagte nedskæringer i statens tilskud til kommunerne vil sammen med en stærkere styring af lokalforvaltningernes udgifter, bl.a. ved at dæmme op for stigningerne i lokalforvaltningernes udgifter, kunne øge deres investeringskapacitet. Udgiftsanalyser kunne være et godt middel til at identificere sådanne besparelser. Desuden har den nyligt gennemførte reform af lokalforvaltningerne et potentiale til at effektivisere systemet på mellemlang til lang sigt.

               (8)På kort sigt kan der ikke opnås større besparelser, uden at der dæmmes op for stigningerne i de sociale udgifter, som tegner sig for over halvdelen af statens udgifter. Der vil muligvis på kort til mellemlang sigt fortsat være underskud i pensionssystemet, især i betragtning af de ugunstige makroøkonomiske vilkår. De tidligere gennemførte pensionsreformer ventes desuden først at skære toppen af den aktuelt høje offentlige udgiftskvote efter 2025. For 2016 og 2017 har Frankrig opstillet ambitiøse mål for begrænsning af stigningerne i sundhedsudgifterne. Disse mål kunne følges op med en yderligere indsats for at finde effektiviseringsgevinster på mellemlang til lang sigt.

               (9)Der er sat ind på at nedbringe arbejdskraftomkostningerne og forbedre virksomhedernes indtjening via de skattelempelser på 20 mia. EUR, der blev indført for at fremme konkurrenceevnen og beskæftigelsen, og de yderligere nedsættelser af arbejdsgivernes socialsikringsbidrag på 10 mia. EUR, der planlægges foretaget som led i ansvars- og solidaritetspagten. Udformningen af disse foranstaltninger, der tegner sig for 1,5 % af BNP og skal bidrage til at bringe det franske arbejdskraftomkostningsniveau tættere på det gennemsnitlige niveau i euro-området, vil kunne hæmme deres effektivitet. Resultaterne af de planlagte evalueringer af disse omkostningsnedskæringsforanstaltninger vil kunne danne grundlag for eventuelle beslutninger om disse ordningers fremtidige udformning, således at det sikres, at de opfylder deres effektivitetsmålsætning. Ved disse evalueringer bør der især tages hensyn til virkningerne for løndannelsen og beskæftigelsen.

               (10)I den nuværende situation med høj ledighed er der risiko for, at arbejdskraftomkostningerne på mindstelønsniveauet lægger hindringer i vejen for ansættelse af lavtkvalificerede. Målt i forhold til medianlønnen er mindstelønnen høj, men arbejdsomkostningerne på mindstelønsniveau er blevet reduceret gennem fritagelser for socialsikringsbidrag. Stigninger i mindstelønnen fører lønstigninger for alle kategorier af arbejdstagere med sig og skaber et lønstigningspres. På grund af indekseringen af mindstelønnen er der en kobling mellem stigninger i gennemsnitslønningerne og ændringer i mindstelønnen, som forhaler de løntilpasninger, der er nødvendige i en svag økonomisk situation.

               (11)De nyligt gennemførte reformer har kun skabt begrænset spillerum for arbejdsgivernes fravigelse af brancheaftaler. Det gælder alle aspekter af ansættelsesforhold, bl.a. løn, arbejdstid samt ansættelses- og arbejdsvilkår, og det begrænser virksomhedernes muligheder for at tilpasse arbejdsstyrken efter deres behov. I den nuværende situation kan virksomhederne på grund af brancheaftaler være afskåret fra efter forhandlinger med fagforbundene at bestemme, under hvilke omstændigheder arbejdstiden i konkrete tilfælde kunne tilrettelægges anderledes end fastsat i brancheaftalerne. Der kunne i samråd med arbejdsmarkedets parter skabes bedre muligheder for at fravige brancheaftaler og generelle lovbestemmelser om arbejdsvilkår via aftaler indgået på virksomhedsniveau.

               (12)I 2015 steg ledigheden til 10,4 %. Ledigheden er højere blandt de unge, indvandrere fra tredjelande og lavtkvalificerede. Strukturen på arbejdsmarkedet er præget af stigende polarisering, med tidsubegrænsede ansættelser af højtkvalificerede og en stigende nedgang i andelen af lavtkvalificerede job. Den andel, som tidsbegrænsede ansættelseskontrakter på under en måned udgør af det samlede antal ansættelser, steg til tæt ved 70 % i 2015. Lovgivningen om arbejdsaftaler, især om afskedigelser af tidsubegrænset ansatte, bidrager muligvis til den stærke segmentering af arbejdsmarkedet. Den langvarige forværring af arbejdsmarkedet har lagt pres på holdbarheden af arbejdsløshedsunderstøttelsessystemet. Ifølge en prognose fra februar 2016 er der tale om et underskud på 4,5 mia. EUR i 2015, 4,2 mia. EUR i 2016 og 3,5 mia. EUR i 2017. Dermed vil det samlede underskud i systemet stige fra 25,8 mia. EUR i 2015 til 30,0 mia. EUR i 2016 og 33,6 mia. EUR i 2017. Den måde, hvorpå ydelserne beregnes, tilskynder til flere på hinanden følgende korte fuldtidsansættelser frem for længerevarende deltidsjobs og giver arbejdsgiverne incitament til at tilbyde korttidsansættelser, som suppleres med beskæftigelsesbetingede ydelser. Desuden kan arbejdsløshedsunderstøttelsessystemets udformning, navnlig i relation til reglerne for understøttelsesberettigelse og ydelsernes degressivitet, svække incitamenterne til at vende tilbage til arbejdsmarkedet.

               (13)Overgangen fra skole til arbejde frembyder stadigvæk udfordringer, og det er de mindst kvalificerede unge, der er mest berørt. Brugen af lærlingekontrakter er i tilbagegang blandt de lavtkvalificerede i en kontekst præget af differentierede regionale strategier og en begrænset kapacitet i systemet til at tilpasse sig nye økonomiske behov. Der er stadigvæk ikke nok uddannelsestilbud til de ledige, mindre kvalificerede arbejdstagere og til ansatte i små og mellemstore virksomheder til trods for de igangværende erhvervsuddannelsesreformer, som bl.a. er rettet mod uddannelsesledelse, incitamenter og vejledning og den nye målrettede uddannelsesplan for ledige. Det mangelfulde samarbejde mellem de forskellige aktører inden for faglig efteruddannelse lægger hindringer i vejen for en effektiv ressourceallokering. De kommende individuelle aktiveringsplaner vil måske kunne hjælpe med til at skabe bedre adgang til uddannelse.

               (14)Det franske erhvervsklima ligger fortsat midt i spektret i EU, især hvad angår offentlig regulering, hvor Frankrig klarer sig dårligt i internationale sammenligninger. Forenklingsprogrammet gennemføres efter planerne, men ujævnt, især hvad angår de foranstaltninger, der er rettet mod virksomhederne, og der er stadigvæk udfordringer på mange områder.

               (15)I forhold til andre medlemsstater er den franske økonomi præget af en uforholdsmæssig stor andel mindre virksomheder, hvilket begrænser produktivitetsniveauet. Der er for nylig taget initiativ til at dæmpe virkningerne af størrelsesrelaterede krav, men på grund af foranstaltningernes begrænsede omfang eller midlertidige karakter ventes de ikke at komme til at få større virkninger for virksomhedernes vækst. Disse tærskeleffekter vil derfor fortsat lægge en dæmper på væksten i franske virksomheder.

               (16)Konkurrencen inden for servicefagene er blevet øget i nogle sektorer, men i andre findes der stadigvæk barrierer, især inden for erhvervstjenester, der for en stor dels vedkommende ikke blev berørt af de nyligt iværksatte reformer, og netværksindustrierne. Den økonomiske aktivitet inden for de lovregulerede erhverv hæmmes af en række adgangsbarrierer, reguleringer og tariffer, og det lægger en dæmper på produktiviteten i andre sektorer, der gør brug af disse tjenester. Andre problemer beror på en restriktiv anvendelse af godkendelseskrav.

               (17)Frankrig sakker fortsat agterud i forhold til de mest innovative lande i EU til trods for den generøse offentlige støtte til innovation. Igennem de seneste 15 år har de offentlige innovationsstøtteordninger været præget af inflation og mangel på stabilitet, hvilket giver anledning til bekymring med hensyn til den overordnede koordinering, sammenhæng og effektivitet i disse ordninger. Det rammer især de små og mellemstore virksomheder.

               (18)I 2014 lå den franske skattekvote på 45,9 % og var dermed en af de højeste i EU. Den samlede skattebyrde er fortsat stigende, og dens sammensætning virker ikke fremmende for økonomisk vækst, da den især belaster produktionsfaktorer og ikke så meget forbrug. Selskabsskatten begyndte at falde lidt i 2014, og Frankrig er ved at indhente EU-gennemsnittet med hensyn til miljøafgifter, men momsindtægterne er fortsat lave, målt både i forhold til BNP og det samlede skatteprovenu, hvilket hænger sammen med lave momssatser, udbredt anvendelse af nedsatte momssatser og et stort antal fritagelser. Udover den igangværende udfasning af virksomhedernes solidaritetsbidrag er der endnu ikke taget konkrete skridt til at nå det erklærede mål om at sætte den lovfastsatte selskabsskatteprocent ned til 28 % i 2020.

               (19)Skattesystemet er meget komplekst. Der findes fortsat et stort antal ineffektive skatter og afgifter, der giver et ringe eller slet intet provenu, og især personindkomstskatten er meget kompleks, hvilket giver betydelige administrationsomkostninger. Selv om man i finansprogrammeringsloven for 2014-2019 indførte et krav om regelmæssig vurdering og overvågning af skatteudgifter, ventes der for 2016 kun en beskeden reduktion af skatteudgifter efter mange års stigninger.

               (20)Som helhed er der kun beskedne barrierer for private investeringer, og de vigtigste hindringer ligger i regelbyrden og de høje selskabsskatteprocenter. Investeringsmiljøet kunne forbedres ved at forbedre erhvervslivets rammevilkår, nedsætte beskatningen af produktion og forenkle skattesystemet. Alt hvad der gøres for at forbedre franske virksomheders konkurrencedygtighed, såvel den omkostningsrelaterede som den ikke-omkostningsrelaterede, har et potentiale til at øge investeringsniveauet og tilskynde virksomhederne til at investere i fysisk og menneskelig kapital og dermed forbedre produktiviteten. Også det langsigtede vækstpotentiale hæmmes af utilstrækkelige investeringer i innovation.

               (21)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Frankrigs økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2016. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Frankrig i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Frankrig, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU ved på EU-plan at give input til kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1-5 nedenfor.

               (22)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået stabilitetsprogrammet, og dets holdning
                  11
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (23)På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Dets henstillinger efter artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 er afspejlet i henstilling 1-5 nedenfor,

               HENSTILLER, at Frankrig i 2016 og 2017 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.Sikre en varig korrektion af det uforholdsmæssige underskud senest i 2017 ved at iværksætte de nødvendige strukturforanstaltninger og udnytte alle ekstraordinære gevinster til at nedbringe underskuddet og gælden. Specificere de udgiftsnedskæringer, der planlægges for de kommende år, og intensivere indsatsen for at opnå øgede besparelser via udgiftsanalyser, bl.a. af lokalforvaltningernes udgifter, inden udgangen af 2016. Styrke uafhængige politikevalueringer for at få indkredset effektivitetsgevinster i alle den offentlige sektors delsektorer.

               2.Sikre, at nedbringelserne af arbejdskraftomkostninger fastholdes, og at udviklingen i mindstelønnen stemmer overens med målene om øget beskæftigelse og konkurrenceevne. Gennemføre en reform af arbejdsmarkedslovgivningen, der kan give arbejdsgiverne større incitament til at ansætte medarbejdere på tidsubegrænsede kontrakter.

               3.Forbedre forbindelserne mellem uddannelsessektoren og arbejdsmarkedet, især ved at reformere lærlingeuddannelserne og erhvervsuddannelserne, med hovedvægten lagt på de lavtkvalificerede. Inden udgangen af 2016 tage skridt til at reformere arbejdsløshedsunderstøttelsessystemet for at genskabe dets budgetmæssige holdbarhed og skabe større incitamenter til at vende tilbage til arbejdsmarkedet.

               4.Fjerne barrierer for aktivitet i servicesektoren, især inden for erhvervstjenester og lovregulerede erhverv. Tage skridt til at forenkle og effektivisere de innovationspolitiske ordninger. Inden udgangen af 2016 gennemføre en yderligere reform af de størrelsesrelaterede kriterier i lovgivningen, som lægger hindringer i vejen for virksomheders vækst, og fortsætte med at forenkle de administrative regler samt skatte- og regnskabsreglerne for virksomhederne ved at videreføre forenklingsprogrammet.

               5.Tage skridt til at mindske beskatningen af produktion og sænke den lovbestemte selskabsskatteprocent og samtidig udvide beskatningsgrundlaget for forbrugsskatterne, især momsen. Fjerne ineffektive skatteudgifter, afskaffe skatter og afgifter, der kun giver et ringe eller slet intet provenu, og vedtage kildeskattereformen inden for personskatten inden udgangen af 2016.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM (2016) 330 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 og P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 79 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494.

                     (11)
                  I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 18.5.2016
            COM(2016) 323 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Bulgariens nationale reformprogram for 2016og med Rådets udtalelse om Bulgariens konvergensprogram for 2016

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Bulgariens nationale reformprogram for 2016

                  og med Rådets udtalelse om Bulgariens konvergensprogram for 2016

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 9, stk. 2,

               som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer
                  2
               , særlig artikel 6, stk. 1,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  3
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  4
               ,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  5
               , som markerede starten på det europæiske semester 2016 om samordning af de økonomiske politikker. Den 17.-18. marts 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  6
               , hvori Bulgarien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (2)Den 26. februar 2016 blev landerapporten for Bulgarien 2016
                  7
                offentliggjort. Den indeholdt en analyse af Bulgariens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som blev vedtaget den 14. juli 2015, og opfyldelsen af Bulgariens nationale Europa 2020-mål. Rapporten indeholdt desuden en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Den 8. marts 2016 vedtog Kommissionen en meddelelse
                  8
                om resultaterne af den dybdegående undersøgelse. Kommissionen konkluderer i sin analyse, at Bulgarien er berørt af uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer. Økonomien er navnlig kendetegnet ved fortsat skrøbelighed i den finansielle sektor og høj gældsætning i virksomhederne, samtidig med at arbejdsløsheden er høj.

               (3)Den 15. april 2016 fremlagde Bulgarien sit nationale reformprogram for 2016 og sit konvergensprogram for 2016. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (4)Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i forordning (EU) nr. 1303/2013 kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende denne bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring
                  9
               .

               (5)Bulgarien er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I konvergensprogrammet for 2016 forudser regeringen en gradvis forbedring af den samlede saldo til -1,9 % af BNP i 2016 og -0,2 % af BNP i 2019. Den mellemfristede budgetmålsætning — et strukturelt underskud på 1 % af BNP — forventes at blive nået i 2017. Ifølge konvergensprogrammet forventes den offentlige gældskvote at toppe på 31,8 % i 2018 for derefter at falde til 30,8 % i 2019. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for disse budgetfremskrivninger, er en anelse optimistisk. De foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål fra og med 2017, er ikke tilstrækkeligt præciseret. På basis af Kommissionens forårsprognose 2016 er der risiko for en vis afvigelse fra tilpasningskursen i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2016 og, under antagelse af uændret politik, i 2017. På grundlag af vurderingen af konvergensprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 er Rådet af den opfattelse, at Bulgarien overordnet set forventes at være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Ikke desto mindre vil der være behov for yderligere foranstaltninger i både 2016 og 2017.

               (6)Bulgarien har gjort visse fremskridt for så vidt angår sidste års henstilling om at gøre udgifterne i sundhedssektoren mere effektive, bl.a. ved at udarbejde et nationalt sundhedskort, der giver mulighed for at planlægge sundhedsudgifterne i henhold til geografiske kriterier og befolkningens behov. Bulgariens sundhedssystem står over for store udfordringer, herunder begrænset adgang til systemet, dårlig finansiering og ringe sundhedsmæssige resultater.  På trods af de seneste bestræbelser på at forbedre skatteopkrævningen er skyggeøkonomien fortsat en betydelig udfordring, der påvirker de offentlige indtægter. Sort arbejde, herunder for lav indberetning af lønninger og manglende betaling af sociale sikringsbidrag, fordrejer arbejdsmarkedet og nedbringer skatteprovenuet.

               (7)Tilfælde af uforsigtig forretningspraksis i den finansielle sektor sammenholdt med ineffektiv kontrol har skabt en situation, hvor ubalancer kan hobe sig op. Afslutningen af den nyligt iværksatte gennemgang af bank-, forsikrings- og pensionssektoren på en gennemsigtig måde og i henhold til bedste internationale praksis og med de nødvendige opfølgningsforanstaltninger vil styrke tilliden i den finansielle sektor. Endvidere vil fortsatte bestræbelser på at forbedre det finansielle tilsyn både i banksektoren og i ikke-bankmæssige sektorer spille en vigtig rolle i styrkelsen af det finansielle system og sætte det i stand til at støtte det gryende makroøkonomiske opsving.

               (8)Arbejdsmarkedet har oplevet en beskeden bedring, men tilbageværende svagheder udgør fortsat en hindring for vækst og begrænser økonomiens tilpasningsevne. Arbejdsmarkedstilpasningen hæmmes af langtidsledighedens strukturelle karakter, en faldende og aldrende arbejdsstyrke, lav arbejdsmarkedsdeltagelse og et misforhold mellem efterspurgte og udbudte kvalifikationer. Ledigheden er langsomt faldende, men der er fortsat betydelige udfordringer, f.eks. for så vidt angår langtidsledighed og unge mennesker, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse. Aktive arbejdsmarkedspolitikker kunne spille en større rolle, når det drejer sig om at hjælpe disse grupper med at komme ind på arbejdsmarkedet. Aktivering af personer, der modtager offentlige ydelser, hindres af opsplitning og begrænset samarbejde mellem de forskellige organer, der leverer ydelser, og arbejdsformidlingen. Særlige centre for beskæftigelse og sociale bistandsydelser, som kombinerer de tjenester, der tilbydes af arbejdsformidlingen og agenturet for social bistand, er blevet oprettet inden for rammerne af et pilotprojekt, men der er endnu ikke truffet beslutning om at udbrede projektet i større skala, når det udløber i december 2016.

               (9)Selv om mindstelønnen i Bulgarien stadig er den laveste i EU, er den steget betydeligt siden 2011, og manglen på objektive kriterier for fastsættelse af mindstelønnen skaber usikkerhed. På trods af regeringens og arbejdsmarkedets parters bestræbelser på dette område har Bulgarien stadig ikke klare retningslinjer eller gennemsigtige kriterier for fastsættelse af mindstelønnen, der tager højde for dens følger for jobskabelse, sociale vilkår og konkurrenceevne.

               (10)Antallet af personer, der risikerer at opleve fattigdom og social udstødelse, samt ulighed i samfundet er stadig på et meget højt niveau i Bulgarien. Fremskridt med at bekæmpe fattigdom og social udstødelse hindres af fortsatte udfordringer med at integrere romabefolkningen i arbejdsstyrken, lette overgangen fra skole til arbejdsmarked og forbedre dækningen og effektiviteten af social-, sundheds- og arbejdsmarkedspolitikker. Den generelle mindstelønsordning giver meget begrænset støtte til og dækning af befolkningen. Ydelsesniveauet ligger under fattigdomsgrænsen og er ikke steget i takt med de seneste års gennemsnitlige udvikling i mindstelønnen. Skøn over dækningen viser, at en stor del af de tilsigtede modtagere ikke modtager ydelser. En bedre dækning af målgrupperne - samtidig med at den finanspolitiske ansvarlighed bevares - kunne bidrage til at dæmpe fattigdommen.

               (11)Uddannelsessystemet har begrænset kapacitet til at omfatte sårbare grupper og udstyre lærerne med de relevante kvalifikationer. Sårbare grupper, som f.eks. romabefolkningen og elever fra fattige familier, har stadig store vanskeligheder med at få adgang til og afslutte en uddannelse. Romabefolkningens optagelse på alle niveauer i uddannelsessystemet ligger betydeligt under niveauet for ikke-romaer. Skolefrafaldet er fortsat stigende og er navnlig højt i landdistrikter og i mindre udviklede regioner. Det er afgørende at fjerne hindringer for dårligt stillede børns deltagelse i førskoleundervisningen for at styrke de uddannelsesmæssige resultater og forebygge skolefrafald. En ny lov om førskoleundervisning og almen skoleundervisning blev vedtaget af parlamentet i september 2015 og udgør et vigtigt skridt i retning af en samlet reform af skolesystemet. Gennemførelsen af denne lovgivning sammen med målrettede foranstaltninger til at fjerne ikkelovgivningsmæssige hindringer for dårligt stillede gruppers fulde deltagelse i undervisningen forventes at bidrage til at forbedre Bulgariens økonomiske vækstpotentiale og sociale samhørighed på lang sigt. Niveauet for optagelse og færdiguddannelse på de videregående uddannelser er stigende, og beskæftigelsesfrekvensen for nyuddannede er langsomt på vej op, selv om den fortsat er langt under EU-gennemsnittet.

               (12)Der er risici som følge af virksomhedernes høje gældsbyrde, og hindringerne for en gældsnedbringelse er fortsat betydelige. De eksisterende insolvensregler giver kun få muligheder for en effektiv gældssanering og bidrager kun i ringe grad til at lette virksomhedernes store gældsætning. Reformer til at lette procedurerne for insolvensbehandling af virksomheder kunne forbedre gældsnedbringelsen og føre til ny långivning og investeringer.

               (13)Bulgariens system for offentlige udbud lider fortsat af strukturelle svagheder, herunder systematiske uregelmæssigheder i udbudsprocedurerne, manglende administrativ kapacitet og utilstrækkelige kontrolmekanismer kombineret med systematiske appelsager, der ofte forsinker gennemførelsen af arbejdet. Der er kun gjort få fremskridt med fuld overgang til e-udbud. Manglerne ved Bulgariens offentlige udbudssystem har ført til afbrydelse af betalinger og finansielle korrektioner i EU's finansieringsprogrammer og påvirker også erhvervsklimaet generelt.

               (14)Ustabile politikker og manglende tillid til vigtige offentlige institutioner, som f.eks. retsvæsenet, er en betydelig hindring for investeringer i den bulgarske økonomi. Den langsomme gennemførelse af reformer af den offentlige forvaltning og reformer i specifikke sektorer, som f.eks. forskning, innovation og energi, hæmmer fremskridt med at forbedre investeringsklimaet. Selv om Bulgarien har vedtaget en strategisk ramme for at reformere og modernisere landets offentlige forvaltning, sker der kun langsomme fremskridt, og gennemførelsen udskydes ofte. Ny lovgivning underkastes ikke systematisk konsekvensanalyse, selv om der er gjort visse bestræbelser for at ændre dette. Hyppige ændringer af den retlige ramme skaber usikkerhed og påvirker erhvervsklimaet. Korruption er fortsat et alvorligt problem, og de nationale myndigheders svar på dette problem hæmmes fortsat af svage og opsplittede institutioner. Under Mekanismen for Samarbejde og Kontrol modtager Bulgarien henstillinger om reformer af retsvæsenet og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet. Selv om disse områder er af helt afgørende betydning for det generelle erhvervsklima, er de ikke medtaget i de landespecifikke henstillinger til Bulgarien.

               (15)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Bulgariens økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2016. Den har også vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Bulgarien i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Bulgarien, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1-4 nedenfor.

               (16)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået Bulgariens konvergensprogram, og dets holdning
                  10
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (17)På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og konvergensprogrammet. Dets henstillinger efter artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 1-4 nedenfor,

               HENSTILLER, at Bulgarien i 2016 og 2017 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.Opnå en årlig finanspolitisk tilpasning på 0,5 % af BNP hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i 2016 og i 2017. Yderligere forbedre skatteopkrævningen og træffe foranstaltninger, der reducerer omfanget af den uformelle økonomi, herunder sort arbejde.

               2.Afslutte gennemgangen af aktivernes kvalitet og gennemførelsen af stresstests for banker inden udgangen af 2016. Afslutte regnskabsgennemgangen og stresstests af forsikringsselskaber og gennemgangen af private pensionsfondes aktiver inden udgangen af 2016. Træffe de nødvendige opfølgende foranstaltninger i alle tre sektorer og fortsat forbedre tilsynet med banker og andre sektorer.

               3.Styrke og integrere sociale ydelser og aktive arbejdsmarkedspolitikker, navnlig for langtidsledige og unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse. Øge adgangen til uddannelse af høj kvalitet for dårligt stillede grupper, herunder romabefolkningen. Forbedre sundhedssystemets effektivitet ved at forbedre adgangen dertil og finansieringen deraf og styrke sundhedsresultaterne. I samråd med arbejdsmarkedets parters opstille retningslinjer og kriterier for fastsættelse af mindstelønnen. Øge mindstelønsordningens dækning og tilstrækkelighed.

               4.
                     Reformere insolvensreglerne for at fremskynde genopretnings- og afviklingsprocedurerne og gøre dem mere effektive og gennemsigtige. Øge domstolenes kapacitet for så vidt angår insolvensprocedurer. Styrke kapaciteten for agenturet for offentlige udbud og de kontraherende myndigheder og forbedre udformningen af og kontrollen med offentlige udbudsprocedurer. Fremskynde indførelsen af e-udbud.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 323 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059, og P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 72 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  I henhold til artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


             EUROPA-
             KOMMISSIONEN
                                     Bruxelles, den 13.5.2015
                                     COM(2015) 274 final
                   Henstilling med henblik på
                  RÅDETS HENSTILLING
        om Slovakiets nationale reformprogram for 2015
og med Rådets udtalelse om Slovakiets stabilitetsprogram for 2015
 ---pagebreak---                                      Henstilling med henblik på
                                     RÅDETS HENSTILLING
                       om Slovakiets nationale reformprogram for 2015
             og med Rådets udtalelse om Slovakiets stabilitetsprogram for 2015
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk.
2, og artikel 148, stk. 4,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af
overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske
politikker1, særlig artikel 5, stk. 2,
som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen2,
som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet3,
som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
som tager følgende i betragtning:
(1)       Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny
          strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af
          de økonomiske politikker. Strategien fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal
          gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og
          konkurrenceevne.
(2)       På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 13. juli 2010 en henstilling
          om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske
          politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om
          retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker. Disse udgør tilsammen
          de "integrerede retningslinjer", som medlemsstaterne blev opfordret til at tage i
          betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik
(3)       Den 8. juli 2014 vedtog Rådet en henstilling om Slovakiets nationale reformprogram
          for 2014 og afgav sin udtalelse om Slovakiets opdaterede stabilitetsprogram for
          2014. Den 28. november 2014 fremlagde Kommissionen i overensstemmelse med
1
        EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.
2
        COM(2015) 274.
3
        P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068 og P8_TA(2015)0069.
 ---pagebreak---      forordning (EU) nr. 473/20134 sin udtalelse om Slovakiets udkast til budgetplan for
     20155.
(4)  Den 28. november 2014 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse6, som
     markerede starten på det europæiske semester for samordning af de økonomiske
     politikker 2015. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU)
     nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen7, hvori Slovakiet ikke blev
     udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en
     dybdegående undersøgelse.
(5)  Den 18. december tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne om at sætte skub i
     investeringer, fremskynde strukturreformer og forfølge en ansvarlig
     vækstfremmende finanspolitisk konsolidering.
(6)  Den 26. februar 2015 offentliggjorde Kommissionen sin landerapport om Slovakiet
     for 20158. Den analyserede Slovakiets fremskridt med hensyn til gennemførelsen af
     de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget den 8. juli 2014.
(7)  Den 29. april 2015 afleverede Slovakiet sit nationale reformprogram for 2015 og sit
     stabilitetsprogram for 2015. For at tage hensyn til to programmers indbyrdes
     sammenhæng, er de blevet vurderet samtidigt.
(8)  Slovakiet er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og
     vækstpagten. Regeringen planlægger i sit stabilitetsprogram for 2015 gradvis at
     forbedre det samlede underskud til 2,5 % af BNP i 2015 og yderligere til 0,5 % af
     BNP i 2018. Ifølge stabilitetsprogrammet vil den mellemfristede målsætning – et
     strukturelt underskud på 0,5 % af BNP – kunne nås pr. 2017. Statens gæld i forhold
     til BNP forventes at falde marginalt i 2015 til 53,4 % og at falde yderligere til 50,3 %
     i 2018. Det makroøkonomiske scenarium, der ligger til grund for
     budgetfremskrivningerne, er realistisk. De foranstaltninger, der skal støtte de
     planlagte mål for underskuddet fra 2016 og frem, er dog ikke tilstrækkeligt
     specificerede. På grundlag af Kommissionens forårsprognose fra 2015 forventes
     nettoudgiftsvæksten at ligge under benchmark i både 2015 og 2016, hvilket betyder,
     at den opfylder stabilitets- og vækstpagtens krav. Rådet er derfor på baggrund af sin
     vurdering af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens
     forårsprognose fra 2015 af den opfattelse, at Slovakiet kan forventes at overholde
     stabilitets- og vækstpagtens bestemmelser.
(9)  Arbejdsmarkedet viste tegn på bedring i 2014, men arbejdsløsheden er fortsat høj.
     Der er færre forhold i socialsikringssystemet, der virker hæmmende for
     beskæftigelsen, og der er gjort visse fremskridt med at reducere
     ungdomsarbejdsløsheden, men langtidsledigheden er fortsat et stort problem, og
     beskæftigelsen blandt romaer og lavtuddannede er lav. Selv om der er taget visse
     skridt til at forbedre den offentlige arbejdsformidlings arbejde, er der kun begrænset
     kapacitet til at yde personlig service, især til dem, der er sværest at få ud på
     arbejdsmarkedet. Beskæftigelsesfrekvensen blandt kvinder ligger langt under EU-
     gennemsnittet        og       afspejler det    utilstrækkelige    udbud     af      gode
     børnepasningsmuligheder, der er til at betale, og den forholdsvis lange forældreorlov.
4
    EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11.
5
    C(2014) 8814 final.
6
    COM(2014) 902.
7
    COM(2014) 904.
8
    SWD(2015) 44 final/2.
 ---pagebreak--- (10) Slovakiet har gjort visse fremskridt med hensyn til at fremme arbejdspladslæring
     med en ny lov om erhvervsuddannelser, som skal træde i kraft i 2015. Der er dog
     ikke gjort de store fremskridt med at forbedre lærernes vilkår, med at fremme
     oprettelsen af joborienterede programmer på bachelorniveau og med at øge andelen
     af romabørn, som deltager i førskoleundervisning og børnepasningsordninger. Der er
     ikke truffet foranstaltninger til at sikre, at romaer i højere grad deltager i
     erhvervsuddannelser og videregående uddannelser. Der er kun sket begrænset
     fremskridt med at afhjælpe manglerne i det slovakiske forsknings- og
     innovationssystem, idet der er størst behov for at gøre det videnskabelige fundament
     bedre og mere relevant og at fremme samarbejdet mellem universiteter, forskning og
     erhvervsliv.
(11) De ringe erhvervsvilkår i Slovakiet gør landet mindre attraktivt både for udenlandske
     og nationale investeringer. Den manglende effektivitet og kvalitet i den offentlige
     forvaltning og i retssystemet er især til skade for erhvervsklimaet. Den offentlige
     forvaltning lider under høj udskiftning af personale og dårlig forvaltning af de
     menneskelige ressourcer. Der er hidtil kun gjort en begrænset indsats for at bekæmpe
     korruption. Der er navnlig ikke taget fat på behovet for at styrke skatteforvaltningens
     analyse- og revisionskapacitet. Offentlige indkøb lider under indgroede svagheder,
     som har betydning for tildelingen af offentlige midler.
(12) Selv om de seneste ændringer af skattesystemet har bidraget til at forbedre de
     offentlige finanser, vil de udgifter, der følger af en aldrende befolkning, komme til at
     belaste Slovakiets aktuelle og forholdsvis sunde gældsætning i fremtiden. Hvorvidt
     de offentlige finanser vil være bæredygtige på længere sigt, afhænger af om
     regeringen formår at gøre sundhedssektoren mere omkostningseffektiv. Generelt er
     effektiviteten i det slovakiske sundhedsvæsen lav, og det fungerer dårligt
     sammenlignet med resten af EU. Regeringen har vedtaget en ny strategi for
     sundhedsvæsenet for 2014-2020 i håbet om at afhjælpe manglerne i det nationale
     sundhedsvæsen. Strategien er ved at blive gennemført, men de fleste foranstaltninger
     er endnu ikke trådt i kraft. Der er også stadig problemer med skatteopkrævningen og
     skatteforvaltningen.
(13) De ringe investeringsresultater i de senere år kan skade Slovakiets vækstmuligheder
     på lidt længere sigt. Faldet i private investeringer fra 2008-2013 var særligt stort, og
     ikke-finansielle selskaber tegnede sig for ca. 90 % af faldet i de samlede
     investeringer som følge af færre direkte udenlandske investeringer. I 2013 var
     investeringerne i kapitalgoder stadig ca. 12 % lavere end i 2008 udtrykt realt. Selv
     om faldet i de offentlige investeringer var mindre, har nedgangen stadig betydelige
     konsekvenser, når det gælder de store transportinfrastrukturprojekter, som er
     afgørende for at kunne udnytte vækstpotentialet i Slovakiets centrale og østlige
     regioner. Både de administrative og lovgivningsmæssige hindringer i forbindelse
     med investeringsplanlægning, manglen på gennemsigtighed og de lange procedurer,
     man skal igennem for at få byggetilladelse og tilladelse til arealudnyttelse, bremser
     offentlige investeringer. EU-midler udgør en meget høj andel af de samlede
     offentlige investeringer i Slovakiet sammenlignet med niveauet i andre
     medlemsstater i regionen. Dårlig forvaltning af planlægningsprocedurer, dårlig
     projektudformning og -udvælgelse og manglende opfyldelse af kravene i forbindelse
     med miljøkonsekvensanalyser resulterer i manglende absorption af EU-midler.
     Brugen af skræddersyede specifikationer i forbindelse med offentlige indkøb
     begrænser konkurrencen og medfører høje endelige priser. Disse problemer kunne
     løses, hvis de enheder, der er involveret i indkøb, havde større overblik og større
     ekspertise. Den manglende effektivitet og kvalitet i den offentlige forvaltning og i
 ---pagebreak---         retssystemet er særlig skadelig for erhvervsklimaet, og der er endnu ikke taget fat på
        spørgsmål om f.eks. reformen af den civile retsplejelov og den ulige fordeling af
        arbejdsbyrden i domstolene.
(14)    Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende
        analyse af Slovakiets økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten
        for 2015. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale
        reformprogram samt de foranstaltninger, som Slovakiet har truffet som opfølgning på
        de henstillinger, der blev rettet til landet de foregående år. Kommissionen har taget
        hensyn ikke blot til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk
        politik i Slovakiet, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-
        regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske
        styring i Den Europæiske Union ved på EU-plan at give input til kommende
        nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i
        henstilling 1-4 nedenfor.
(15)    På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået Slovakiets stabilitetsprogram,
        og Rådets er af den opfattelse9, at Slovakiet overholder stabilitets- og vækstpagten.
(16)    Som led i det europæiske semester har Kommissionen også foretaget en analyse af
        den økonomiske politik i euroområdet som helhed. På dette grundlag har Rådet
        vedtaget særlige henstillinger rettet til medlemsstater, der har euroen som valuta.
        Slovakiet bør også sikre fuld og rettidig gennemførelse af disse henstillinger.
HENSTILLER, at Slovakiet i 2015 og 2016 træffer foranstaltninger med henblik på at:
1.      Forbedre omkostningseffektiviteten i sundhedssektoren, herunder ved at forbedre
        forvaltningen af hospitalsbehandlingen og styrke den primære sundhedspleje. Træffe
        foranstaltninger til at øge skatteopkrævningen.
2.      Træffe yderligere foranstaltninger til at bekæmpe langtidsledighed ved at indføre
        aktiveringsforanstaltninger, voksenundervisning og kvalitetsuddannelse, der er
        skræddersyet til den enkelte. Forbedre kvinders incitament til at forblive på eller
        vende tilbage til arbejdsmarkedet ved at forbedre børnepasningsmulighederne.
3.      Forbedre uddannelsen af lærere og gøre undervisningsjobbet mere attraktivt for at
        dæmme op for faldet i uddannelsesresultater. Øge romabørns deltagelse i den
        almindelige uddannelse og i førskoleundervisning af høj kvalitet.
4.      Sætte skub i investeringer i infrastruktur og forbedre og strømline de administrative
        procedure for erhvervelse af tilladelse til arealanvendelse og byggetilladelse. Øge
        konkurrencen i forbindelse med offentlige udbud og forbedre tilsynsmekanismerne
        ved offentlige indkøb.
Udfærdiget i Bruxelles, den […].
                                                      På Rådets vegne
                                                      Formand
9
      I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


title: Udkast til RÅDETS HENSTILLING om registrering af arbejde vedrørende rekombinant desoxyribonukleinsyre (DNA)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (80) 467
Vol. 1980/0161
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER
                                                    KOM(80)467 endelig udg.
                                                    Bruxelles , den 28 . juli 1980
                                      Udkast til
                                   RÅDETS HENSTILLING
                    om registrering af arbejde vedrørende rekombinant
                             desoxyribonukleinsyre ( DNA )
 KOM ( 80) 467 endelig udg .
 ---pagebreak---                            RÅBETS HENSTILLING
            om registrering af arbejde vedrørende
            rekombinant desoxyribonukleinsyre ( DNA )
                        BEGRUNDELSE
          /
IITDLEDNIITG
En analyse af den nuværende situation og af resultaterne af det
arbejde , der både i De forenede Stater og i Europa er udført
gennem de sidste to år for at vurdere størrelsen af de farer ,
genteknik kan rumme , har vist , at potentielle risici i forbindelse
med arbejde vedrørende dannelse og anvendelse af rekombinant DNA
sandsynligvis er ringe eller lig nul .
                              Det har endvidere vist sig, at de fri
villige kontrol- og sikkerhedsforanstaltninger , som er blevet
anbefalet forskerne i de fleste vestlige lande , fungerer tilfreds
stillende , uden overvældende bureaukrati , og således , at de til
stadighed tilpasses de hurtige videnskabelige og tekniske frem
skridt inden for den basale og anvendte biologi . Det har også
kunnet konstateres , at de nationale anbefalinger om klassifice
ring af arbejdet i kategorier efter risiko og sikkerhedsforan
staltninger ikke afviger radikalt medlemsstaterne imellem , men
snarere synes at skulle føre frem til en vis ensartethed .
Imidlertid er visse spørgsmål ubesvarede med hensyn til de
langsigtede virkninger af en eventuel kontamination , der , skønt
 ---pagebreak---        lidet sandsynlig, ikke desto mindre er mulig. Det er derfor i høj grad
      ønskeligt , at der til enhver tid og i ethvert land foreligger et nøj
      agtigt register , ved hjælp af hvilket det er muligt at indføre even
      tuelle forebyggende sikkerhedsforanstaltninger og finde frem til en
  . kontaminationskilde . Med henblik på oprettelsen af et sådant register
      bør dé enkelte medlemsstater imidlertid være frit stillet til ad lov-
      givningsvejen eller administrativt af indføre passende foranstaltninger
      og overlade gennemførelsen heraf til nationale eller regionale myndig-
      heder#                                          ,
      Endelig skaj. bemærkes , at vedtagelse af en fælles definition af re-
      kombinant DNA-arbejde vil kunne fremme dialogen mellem medlemsstaterne
      og medvirke til en gradvis harmonisering af de nationale bestemmelser .
 II . HEHSTILLDTGSFORSLAaSTS ART OG FORMÅL
      Den henstilling, Kommissionen foreslår Rådet , opfordrer medlemsstaterne
      til at vedtage en fælles definition af rekombinant DNA-arbejde og tage -
      skridt til , at intet laboratorium kan udføre sådant arbejde uden først
      at have foretaget anmeldelse herom til de kompetente nationale eller
      regionale myndigheder og at have tilstillet disse myndigheder de op
      lysninger om det påtænkte arbejde , der er nødvendige for at vurdere
      de i forbindelse med arbejdet planlagte sikkerheds- og beskyttelses
      foranstaltninger .
      Kommissionen finder på baggrund af den nuværende viden om risikoens
      ringe størrelse og dens rent hypotetiske karakter , at denne henstil
      ling til medlemsstaterne på én og samme tid er nødvendig og tilstræk
      kelig.            / .
      Den er nødvendig, fordi der hidtil ikke har kunnet foretages nogen
      eksperimentalanalyse af de virkninger , som visse former for genteknisk
      arbejde på meget lang sigt kunne have på tilpasningen og den gradvise
      udvikling af milcroorgaråsmer , der som bærere af fremmed D5EA måtte være
      uni.s luppet fra lar ■ ..torieområdet , og som ville røge at finde en habitat
      hvor de kunne overleve «. Risikoen er ringe og usandsynlig, eftersom alt
■ ' hidtidigt arbejde viser , at de celler , <?.or er genstand for overførsel
      af rekonbinant Wk ? hav en. ringe overlevelsesevne under naturlige
 ---pagebreak---  betingelser, og at deres inficeringsevne , for så vidt angar overførsel
hos patogene mikroorganismer , generelt er lille . På trods heraf er
det ønskeligt , at medlemsstaterne for det tilfælde , at der skulle
opstå uforudset og lidet sandsynlig kontamination, til enhver tid
er i besiddelse af et nøjagtigt register , ved hjælp af hvilket
kontaminationekilden kan spores .
Kommissionens forslag til Rådets henstilling anses for at være til
strækkeligt , eftersom alle de data, der er indsamlet i de sidste
to år, viser at sikkerhedsproblemet i forbindelse med genteknik er
ringe , og at der ikke er grund til at løse det ved en detaljeret
lovgivning, hvis hovedvirkning ville være at tage farten af forsk
ningen og hæmme den stadige tilpasning og udvikling af beskytte Ises-
metoderne og klassificeringen af arbejdet i risikokategorier . Specielt
de oplysninger , der i de sidste to år er indsamlet på tre områder ,
berettiger Kommissionens stillingtagen:
- de negative resultater af de anslyser , der i USA og Europa er
   foretaget med henblik på at konstatere , om visse risici ved gen-
   teknisk arbejde faktisk eksisterer ;
- der har ikke , selv om der er udført meget genteknisk arbejde
   rundt om i verden, kunnet konstateres det mindste tilfælde af
   uheld med kontamination eller infektion til følge ;
- den disciplin, der præger samtlige europæiske forskere , som spon
   tant og helt frivilligt har accepteret at følge de sikkerheds- og
   beskyttelsesforanstaltninger , der er blevet foreslået af de råd
   givende udvalg, som er nedsat i hver enkelt medlemsstat med henblik
   på udformning og iværksættelsen af en national politik på området .
Det er ud fra disse betragtninger , at Kommissionen efter høring af na
tionale eksperter udpeget af Udvalget for medicinsk Forskning og
offentligt Sundhedsvæsen ( CRM) og af repræsentanter for European
Science Foundation (ESF) og European Molecular Biology Organisation
(KMBO) har besluttet at forelægge Rådet- det her foreliggende forslag
 ---pagebreak---                                     - 4 -
      til henstilling, som erstatter det direktivforslag, der blev fore
      lagt Rådet den 4 - december 1978 » idet direktivforslaget dengang
      var "berettiget ud fra de "betænkeligheder og usikkerhedsmomenter ,
      der herskede omkring størrelsen af risiciene i forbindelse med
      visse former for genteknisk arbejde .
III . ANALYSE , REVISION OG TILPASNING AF MT TONALE BESTEMMELSER OG
      FÆLLESSKABSBESTEMMELSER
      Videnskaben som sådan , forskningsteknikkerne og metoderne til
      vurdering' af risici har udviklet sig betydeligt i de seneste år ,
      og denne udvikling vil fortsætte i fremtiden.
      Kommissionen vil på nært hold følge problemerne omkring genteknisk
      arbejde og vil , hvis omstændighederne kræver det , træffe alle nød
      vendige og hensigtsmæssige foranstaltninger til opretholdelse eller
      udbygning af bestemmelserne vedrørende sikkerhed og vurdering af
      risici i Fællesskabets medlemsstater « Med henblik herpå vil eks
    • perter udpeget af medlemsstaterne holde møder med regelmæssige
      mellemrum , og mindst , én gang om året , i Kommissionens regie for :
      - at foretage en generel analyse af situationen i medlemsstaterne
        for - så vidt angår fremstilling og anvendelse af rekombinant DNA ,
      - at undersøge alle foranstaltninger , der kan medvirke til en
        så vidtstrakt harmonisering som påkrævet ,
      - på baggrund af ny viden om nødvendigt at opstille en liste
        over det arbejde , der i samtlige medlemsstater bør forbydes
        eller omfattes af' obligatoriske sikkerhedsforanstaltninger ,
      - såfremt uforudsete situationer måtte gøre det påkravet , at
        ændre ordlyden af denne henstilling eller forberede et forslag
        til rådsdirektiv « •
 ---pagebreak---                                RÅDETS HENSTILLING
                om registrering af arbejde vedrørende
               rekombinant desoxyribonukleinsyre ( DNA)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER -
som henviser til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske
Fællesskab ,
som henviser til udkast til henstilling forelagt af Kommissionen ,
             /
som henviser til udtalelse fra Det økonomiske og sociale Udvalg,
som henviser til udtalelse fra Europa-Parlamentet , og
som tager følgende i betragtning:
Udvikling af den basale og anvendte biologiske forskning kan bidrage
til medlemsstaternes økonomiske udvikling , men forudsætter , at
der inden for flere sektorer udføres rekombinant DNA-arbejde på visse
organismer }
risioiene i forbindelse med rekombinant DNA-arbejde er af hypotetisk
art , men må dog til stadighed kontrolleres i hver enkelt medlemsstat ,
for at der eventuelt kan indføres beskyttelsesforanstaltninger , og for
i det meget usandsynlige tilfælde , at de hypotetiske risici skulle viae
sig at være reelle , at kunne spore oprindelsen af enhver skadelig virk
ning, der måtte forekomme }
situationen i hver enkelt medlemsstat bør til stadighed analyseres for
at fremme en gradvis harmonisering af de nationale bestemmelser
 ---pagebreak--- og for at der i tilfælde af , at uforudsete omstændigheder skalle gøre
det påkrævet , kan opstilles lister over arbejde , der "bør forbydes , eller
for hvilket der bør gælde obligatoriske sikkerhedsforanstaltninger i alle
Fællesskabets medlemsstater ;
der må tages hensyn til kompleksiteten af det problem , de hypotetiske
risici ved visse typer rekombinant DM-arbe jde frembyder , den hurtigt
voksende forståelse af dette problem , omfanget af den pågældende forsk-
ningssektor og den betydning , der ved vardering af risiciene ved udførelse
af videnskabeligt arbejde , må tillægges de lokale forhold ;
             e
for at bevare videnskabelige cg industrielle hemmeligheder og beskytte
den intellektuelle ejendomsret er det nødvendigt i størst muligt omfang
at begramse udbredelsen af indholdet af de forsøgs journaler , der udar-     •
bejdes ved udførelsen af sådant arbejde , samt udbredelsen af indholdet
af forskningsprojekter baseret på fremstilling og anvendelse af rekombi-
nant DM   -
HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE :
at de vedtager de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser ,
der er nødvendige for at :
                                  1 » Ethvert laboratorium , der pa en med
                                      lemsstats område har til hensigt at
Anmeldelsespligt for                  udføre rekombinant DM-arbe jde , fore
laboratorier                          tager anmeldelse herom til den kompe
                                      tente nationale eller regionale myndighed ;
                                  2 . Denne anmeldelse for hvert cif de på
Yderligere oplysninger ,              tænkte forskningspro jekter ledsages
                                      af følgende bi lag :
 ---pagebreak---                                  – 3 ■*>
                                 – den del af forsøgsjournalen , der er nød
                                   vendig til vurdering af sikkerheden på det
                                   sted , hvor det påtænkte arbejde skal ud
                                   føres ,
                                 – en fortegnelse over de beskyttelses- og
                                   kontrolforanstaltninger , der vil blive
                                   truffet under hele forsøgsarbejdet ,
                                 – en beskrivelse af det generelle kvlifika-
                                   tionsniveau inden for rekombinant DNA-forskning
                                   og af uddannelsen af 'de medarbejdere , der
                                   skal deltage i det påtænkte arbejde eller
                                   være ansvarlige for tilsyn , kontrol eller
                                   sikkerhed ;
                          3 . Enhver anmeldelse og de dertil knyttede akt
                                 stykker klassificeres og opbevares af de nar-
Klassificering af                tionale myndigheder eller af det regionale ud
anmeldelser .                    valg for sikkerhed og sundhedsbeskyttelse ,
                                 hvortil anmeldelse er indgivet }
                          4 . De dertil bemyndigede nationale eksperter
Adgang til                       har adgang til enhver anmeldelse og de der
anmeldelserne .                  til knyttede bilag ;
                            5 . Ved rekombinant DNA-arbe jde forstås dannelse
                                 af nye kombinationer af genetisk materiale
                                 ved indføring af nukleinsyremolekyler , der på
Definition af                    en eller anden måde er fremstillet uden for
rekombinant DM-arbe jde ,        cellen , i virus , bakterieplasmider eller
                               1 andet vektorsystem , således at de kan inkor
                                 poreres i en værtsorganisme , hvor de ikké
                          |      naturligt forekommer, men hvor de er i stand
                          I      til fortsat formering.