Avis juridique important

|

31977K0329

77/329/EKSF: Kommissionens Henstilling af 15. april 1977 om beskyttelse mod dumping, præmier eller subventioner fra lande, der ikke tilhører Det europæiske Kul og Stålfællesskab

EF-Tidende nr. L 114 af 05/05/1977 s. 0006 - 0014

++++  KOMMISSIONENS HENSTILLING  af 15 . april 1977  om beskyttelse mod dumping , praemier eller subventioner fra lande , der ikke tilhoerer Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab   ( 77/329/EKSF )  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab , saerlig artikel 74 og 86 , og  ud fra foelgende betragtning :  I medfoer af traktatens artikel 74 er Kommissionen befoejet til i tilfaelde af dumping , praemier eller subventioner fra lande , der ikke tilhoerer Faellesskabet , at traeffe alle forholdsregler i overensstemmelse med denne traktat og at rette alle noedvendige henstillinger til medlemsstaterne ;  i henhold til traktatens artikel 86 har medlemsstaterne forpligtet sig til at lette Faellesskabet i varetagelsen af dets opgaver ;  i betragtning af Kul - og Staallesskabets eksistens udgoer nationale forholdsregler , selv i tilfaelde af gensidig samordning , ikke en effektiv og passende beskyttelsesforanstaltning mod dumping eller subventioner , men risikerer tvaertimod at haemme det faelles markeds funktion og saette de opnaaede resultater paa spil , herunder toldtariffen , der anvendes over for tredjelande ;  af disse grunde anvender Kommissionen normalt sine befoejelser i medfoer af artikel 74 og henstiller i paakommende tilfaelde , at Faellesskabet traeffer beskyttelsesforanstaltninger ;  for at Kommissionen kan udoeve sine befoejelser hurtigt og effektivt , er det hensigtsmaessigt at fastsaette visse procedureregler og at organisere samarbejdet mellem medlemslandene ;  for paa den ene side at undgaa , at modsaetningsforhold opstaar mellem Kommissionens og medlemslandenes dispositioner og for paa den anden side at sikre , at medlemslandene i tilfaelde , hvor ingen faellesskabsinteresse beroeres , kan traeffe egnede forholdsregler til beskyttelse af en hjemlig produktion , boer det tillades , at nationale undersoegelses - og forsvarsforanstaltninger kan ivaerksaettes efter konsultation i mangel af handling fra Faellesskabets side ;  for Det europaeiske oekonomiske Faellesskabs vedkommende er beskyttelsen mod dumping , praemier og subventioner fra lande , der ikke tilhoerer Faellesskabet , reguleret ved forordning ( EOEF ) nr . 459/68 ( 1 ) , aendret ved forordning ( EOEF ) nr . 2011/73 ( 2 ) ; det er hensigtsmaessigt at drage omsorg for , at bestemmelserne vedroerende udenrigshandelen er saa ensartede som muligt i de to Faellesskaber ; det boer derfor fastsaettes , at principperne og definitionerne indeholdt i forordning  ( EOEF ) nr . 459/68 anvendes analogt paa kul - og staalprodukter ; denne forordning er i oevrigt en foelge af de internationale forpligtelser , de to Faellesskaber og deres medlemsstater har paataget sig ;  under hensyntagen til de to traktaters forskellige udformning boer der fastsaettes procedureregler , der er i stoerst mulige overensstemmelse med bestemmelserne i den aendrede forordning ( EOEF ) nr . 459/68 -  RETTET FOELGENDE HENSTILLING :  Artikel 1  Bestemmelserne i denne henstilling finder anvendelse til beskyttelse mod dumping , praemier eller subventioner fra lande , der ikke tilhoerer Faellesskabet , vedroerende varer omfattet af EKSF-traktaten med forbehold af saerlige bestemmelser i de mellem Faellesskabet og disse lande indgaaede aftaler .  AFSNIT I  Dumping - og antidumpingtold  Artikel 2  1 . En antidumpingtold kan opkraeves for ethvert produkt , der er genstand for dumping , naar import af et saadant produkt til Faellesskabets marked forvolder eller truer med at forvolde vaesentlig skade for en inden for Faellesskabet bestaaende erhvervsgren eller i vaesentlig grad forsinker oprettelsen af en erhvervsgren , hvis snarlige opbvgning inden for Faellesskabet er paataenkt .  2 . Anvendes i denne henstilling udtrykket " skade " uden yderligere angivelse , omfatter det de tre ovennaevnte tilfaelde .  Artikel 3  1 . a ) Et til Faellesskabets marked indfoert produkt anses for at vaere genstand for dumping , naar dets eksportpris til Faellesskabet er lavere end den sammenlignelige pris , der finder anvendelse i den normale handelsomsaetning paa et i henhold til artikel 5 lignende produkt , der er bestemt til forbrug i det oprindelsesland , hvorfra produktet eksporteres ;  b ) naar et produkt ikke indfoeres direkte fra oprindelseslandet , men eksporteres fra et andet land til Faellesskabet , sammenlignes med henblik paa konstatering af dumping i henhold til dette stykke som regel eksportprisen for dette produkt til Faellesskabet med den sammenlignelige pris for et lignende produkt paa eksportlandets indenlandske marked ; der kan dog ogsaa foretages en sammenligning med den tilsvarende pris i oprindelseslandet , for eksempel saafremt produktet kun er genstand for transit gennem eksportlandet eller ikke fremstilles i dette land , eller naar der ikke findes nogen sammenlignelig pris for dette produkt i eksportlandet .  2 . Saafremt et lignende produkt ikke saelges paa eksportlandets indenlandske marked inden for den normale handelsomsaetning , eller et saadant salg paa grund af en saerlig markedssituation ikke muliggoer en egnet sammenligning , anses produktet for at vaere genstand for dumping , naar dets eksportpris til Faellesskabet er lavere end :   - den sammenlignelige pris for et lignende produkt , naar dette eksporteres til et tredjeland ; denne pris kan vaere den hoejeste eksportpris , men boer vaere en repraesentativ pris ;   - eller fremstillingsomkostningerne i oprindelseslandet forhoejet med et rimeligt tillaeg for administrations - , salgs - og andre omkostninger samt til fortjeneste ; som regel maa det tillaeg , der repraesenterer fortjeneste , ikke overstige den fortjeneste , der saedvanligvis opnaas ved salg af varer af samme almindelige art paa oprindelseslandets indenlandske marked .  3 . Findes der ikke nogen eksportpris , eller viser det sig , at denne pris ikke kan laegges til grund som foelge af en forretningsforbindelse eller en udligningsaftale mellem eksportoeren og importoeren eller en tredjemand , kan eksportprisen ved anvendelse af stk . 1 eller 2 beregnes paa grundlag af den pris , til hvilken det importerede produkt foerste gang videresaelges til en uafhaengig koeber , eller , hvis produktet ikke videresaelges til en uafhaengig koeber eller ikke videresaelges i den tilstand , hvori det er importeret , paa et hvilket som helst rimeligt grundlag .  4 . a ) Sammenligningen mellem eksportprisen og oprindelseslandets eller eksportlandets indenlandske pris eller eventuelt den i stk . 2 naevnte eksportpris til et tredjeland eller de deri naevnte fremstillingsomkostninger gaelder priser i samme handelsled , hvilket principielt er handelsleddet ab fabrik , og salg , der har fundet sted paa tidspunkter , der ligger saa naer hinanden som muligt ;  b ) der skal i hvert enkelt forholds saerlige omstaendigheder tages passende hensyn til salgsbetingelser , beskatning og andre forhold , der har indflydelse paa prisernes sammenlignelighed ; i de i stk . 3 naevnte tilfaelde boer der ligeledes tages hensyn til omkostninger , der er paaloebet mellem import og videresalg , samt til fortjenesten .  5 . Et produkt maa ikke anses for at vaere genstand for dumping af den grund , at det er fritaget for told og afgifter , der paahviler et lignende produkt , der er bestemt til forbrug i oprindelses - eller eksportlandet , eller af den grund , at disse beloeb er blevet tilbagebetalt .  6 . I tilfaelde af import fra et land , hvis handel er genstand for et fuldstaendigt eller naesten fuldstaendigt monopol , og i hvilket de indenlandske priser fastsaettes af staten , kan der tages hensyn til den mulighed , at en noeje sammenligning mellem eksportprisen for et produkt til Faellesskabet og det paagaeldende lands indenlandske priser ikke i ethvert tilfaelde kan vaere rigtig , da konstateringen af prisernes sammenlignelighed i saadanne tilfaelde kan frembyde saerlige vanskeligheder .  7 . Ved dumpingmargen forstaas den i henhold til foranstaaende bestemmelser konstaterede prisforskel .  Artikel 4  1 . a ) Erklaering om , at der foreligger en skade , afgives kun , naar dumpingimporten klart er hovedaarsag hertil ; til fastsaettelse af denne skade afvejes over for hinanden paa den ene side de faktisk konstaterede virkninger af dumpingen og paa den anden side alle de oevrige faktorer , der som helhed kan have en ugunstig indflydelse paa den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet ;  b ) konstateringen af , at en skade truer , skal baseres paa kendsgerninger og ikke paa rene paastande , formodninger eller fjerne muligheder ; den aendring i omstaendighederne , der ville skabe en situation , hvorunder dumping ville foraarsage skade , maa klart kunne forudses og vaere umiddelbart forestaaende .  2 . Vurderingen af den paagaeldende skade baseres paa en undersoegelse af alle de faktorer , der har indflydelse paa den paagaeldende erhvervsgrens situation , for eksempel udviklingen og udsigterne for saa vidt angaar omsaetning , markedshandel , fortjeneste , priser  ( inklusive den margen , hvormed det fortoldede produkts leveringspris er lavere eller hoejere end den mest repraesentative sammenlignelige pris for et lignende produkt i den normale handelsomsaetning inden for Faellesskabet ) , eksportresultater , beskaeftigelse , omfang af dumpingimporten og den oevrige import , udnyttelsesgraden af den paagaeldende erhvervsgrens kapacitet inden for Faellesskabet , produktivitet og restriktiv handelspraksis . Hverken et enkelt eller flere af disse kriterier er noedvendigvis udslaggivende for afgoerelsen .  3 . For at konstatere , om dumpingimporten forvolder skade , undersoeges alle oevrige faktorer , der hver for sig eller sammen kan have en ugunstig indflydelse paa den paagaeldende erhvervsgren inden for Faellesskabet . Blandt andre skal foelgende faktorer tages i betragtning : omfang og priser med hensyn til import af det paagaeldende produkt uden dumping , indbyrdes konkurrence mellem Faellesskabets producenter og nedgang i efterspoergslen paa grund af forekomsten af erstatningsvarer eller paa grund af aendringer i forbrugsvanerne .  4 . Virkningen af dumpingimporten vurderes under hensyntagen til produktionen af et lignende produkt inden for Faellesskabet , naar de foreliggende oplysninger muliggoer en afgraensning af denne produktion , for eksempel ved hjaelp af foelgende kriterier : produktionsmaade , produktionsydelse og fortjeneste . Kan produktionen af det lignende produkt inden for Faellesskabet ikke afgraenses efter disse kriterier , vurderes virkningen af dumpingimporten ved undersoegelse af produktionen af den mindste varegruppe eller -raekke , der ogsaa omfatter den paagaeldende vare , og for hvilket de noedvendige oplysninger kan tilvejebringes .  5 . a ) I dette afsnit forstaas ved udtrykket  " erhvervsgren i Faellesskabet " samtlige producenter af produkter af samme art inden for Faellesskabet eller de af producenterne , hvis samlede produktion udgoer en betydelig andel af den totale faellesskabsproduktion af disse varer , med undtagelse af foelgende tilfaelde :   - naar producenter samtidig er importoerer af det produkt , der paastaas at vaere genstand for dumping , er det tilladt ved " erhvervsgren i Faellesskabet " kun at forstaa de oevrige producenter ;   - under ganske saerlige omstaendigheder kan Faellesskabet , for saa vidt angaar den paagaeldende produktion , inddeles i flere konkurrerende markeder , ligesom producenterne inden for hvert enkelt marked kan betragtes som en erhvervsgren inden for Faellesskabet , naar producenterne inden for et saadant marked paa grund af transportomkostningerne saelger hele deres produktion eller naesten hele deres produktion af den paagaeldende vare paa dette marked , medens den samme andetsteds inden for Faellesskabet producerede vare ikke eller naesten ikke saelges paa dette marked , eller naar der findes saerlige regionale afsaetningsbetingelser , der i samme omfang isolerer producenterne inden for et saadant marked fra den oevrige erhvervsgren ; under saadanne omstaendigheder forudsaetter konstateringen af en skade dog , at hele eller naesten hele produktionen af denne vare paa det saaledes beskrevne marked beroeres ;  b ) stk . 4 finder anvendelse paa dette stykke .  Artikel 5  Ved anvendelse af dette afsnit forstaas ved udtrykket  " lignende produkt " et identisk produkt , det vil sige et produkt , der i enhver henseende svarer til det paagaeldende produkt , et andet produkt , der har egenskaber , der ligger taet op ad dette .  Artikel 6  1 . Enhver fysisk eller juridisk person samt enhver sammenslutning , der ikke har status som juridisk person , som optraeder paa vegne af en inden for Faellesskabet bestaaende erhvervsgren , der anser sig for skadet eller truet af dumping , kan under nedenstaaende forudsaetninger udforme en klage . Klagen skal indgives skriftligt .  2 . Klagen kan rettes enten til Kommissionen eller til enhver medlemsstat , i hvilken den paagaeldende erhvervsgren inden for Faellesskabet udoever sin virksomhed , uanset i hvilken medlemsstat den paastaaede dumping kan give sig udslag .  En afskrift af klagen sendes til Kommissionen af den medlemsstat , der har modtaget den . Naar en klage indgives til Kommissionen , fremsender den omgaaende denne klage til medlemsstaterne .  Artikel 7  Klagen skal indeholde :  a ) beskrivelse af det produkt , der paastaas at vaere genstand for dumping ;  b ) angivelse af eksportlandet ;  c ) saavidt muligt angivelse af det paagaeldende produkts oprindelsesland , producent og eksportoer ;  d ) bevisligheder med hensyn til baade dumpingen og den deraf foelgende skade for den erhvervsgren , der anser sig for skadet eller truet .  Artikel 8  1 . Naar en medlemsstat konstaterer , at en klage indeholder de i henhold til artikel 7 kraevede oplysninger , underretter den straks Kommissionen herom , enten skriftligt eller mundtligt , under de i artikel 10 omhandlede konsultationer . Den meddeler Kommissionen alle oevrige forhold , hvortil den anser kendskab for noedvendigt for sagens undersoegelse paa faellesskabsplan .  2 . Naar en medlemsstat i tilfaelde , hvor der ikke foreligger nogen klage , besidder tilstraekkelige bevisligheder baade med hensyn til dumping og deraf foelgende skade for en erhvervsgren inden for Faellesskabet , underretter den straks Kommissionen om disse bevisligheder .  3 . Kommissionen underretter omgaaende de oevrige medlemsstater herom .  Artikel 9  Naar en medlemsstat konstaterer , at en klage ikke indeholder de i artikel 7 kraevede oplysninger , eller at dumpingmargenen , omfanget af den faktiske eller mulige dumpingimport eller skaden er ubetydelig , underretter den straks Kommissionen herom , enten mundtligt eller skriftligt , under de i artikel 10 omhandlede konsultationer . Denne meddeler omgaaende de oevrige medlemsstater dette . Saafremt Kommissionen ikke inden for en frist paa 10 hverdage fra det tidspunkt , hvor den er blevet underrettet , har rejst indsigelser , paa begaering af en medlemsstat eller paa eget initiativ , afvises klagen omgaaende af den medlemsstat , til hvilken klagen er rettet , eller af Kommissionen , saafremt klagen er indgivet til denne i henhold til artikel 6 , stk . 2 .  Artikel 10  1 . Konsultationerne mellem medlemsstaterne og Kommissionen angaar navnlig :  a ) forekomst og margen af dumping ;  b ) skaden og dennes omfang ;  c ) passende foranstaltninger , som boer traeffes under hensyntagen til de samlede omstaendigheder .  Disse konsultationer finder sted , foer skridt til undersoegelser eller beskyttelsesforanstaltninger tages af Faellesskabet eller af Kommissionen .  2 . Konsultationerne finder sted i et raadgivende udvalg , i det foelgende benaevnt " udvalget " ; udvalget bestaar af repraesentanter for samtlige medlemsstater og har en repraesentant for Kommissionen som formand .  3 . Udvalget indkaldes af formanden . Denne giver saa hurtigt som muligt medlemsstaterne alle noedvendige oplysninger .  4 . Konsultationerne kan om fornoedent ske skriftligt ; i saa tilfaelde underretter Kommissionen medlemsstaterne , som inden udloebet af en fastsat frist kan afgive udtalelse eller anmode om mundtlig konsultation .  Artikel 11  1 . Viser de oplysninger , Kommissionen har modtaget , at antidumpingforanstaltninger kan vaere noedvendige , indleder denne i samarbejde med medlemsstaterne undersoegelsen af de faktiske forhold paa faellesskabsniveau . Undersoegelsen angaar saavel forekomsten af dumping som skaden herved .  2 . Kommissionen underretter officielt eksportlandets repraesentanter samt de aabenbart beroerte eksportoerer og importoerer . Samtidig offentliggoer den en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende . I denne meddelelse beskrives det paagaeldende produkt og efter omstaendighederne dettes oprindelses - eller eksportland . Meddelelsen skal henlede opmaerksomheden paa , at der kan meddeles Kommissionen alle oplysninger i forbindelse med sagen . Den fastsaetter desuden den frist , inden for hvilken de beroerte parter kan begaere at blive hoert af Kommissionen i henhold til bestemmelserne i stk . 6 .  3 . a ) Kommissionen kan ved udfoerelsen af de opgaver , der er overladt den i henhold til stk . 1 , indhente alle noedvendige oplysninger ;  b ) naar der dog i lande , der ikke tilhoerer Faellesskabet , er grund til at foretage undersoegelser til efterproevning af de indhentede oplysninger eller til supplering af disse , er Kommissionens undersoegelser afhaengige af , at de paagaeldende virksomheder giver deres tilslutning dertil og af at den officielt underrettede regering i det paagaeldende land ikke rejser indvendiger herimod ; Kommissionen bistaas i alle de undersoegelser , som den foretager paa stedet , af ansatte fra en eller flere medlemsstater , som har udtrykt oenske herom .  4 . Kommissionen giver den , der har indgivet klagen , og de klart beroerte importoerer og eksportoerer , samt repraesentanterne for eksportlandet lejlighed til at goere sig bekendt med alle oplysninger , der har betydning for varetagelsen af deres interesser , og som anvendes i antidumpingundersoegelsen , saafremt disse ikke er fortrolige i henhold til artikel 13 .  5 . a ) Med henblik paa en noejagtig konstatering af dumpingmargenen og skaden kan Kommissionen anmode medlemsstaterne om :   - at give den oplysninger ,   - at foretage enhver kontrol og alle noedvendige efterproevninger ,   - at foretage undersoegelser i lande , der ikke tilhoerer Faellesskabet ; saafremt saadanne undersoegelser har til formaal at efterproeve modtagne oplysninger eller supplere disse i de paagaeldende virksomheder , er de afhaengige af , at disse virksomheder giver deres tilslutning hertil , og at den officielt underrettede regering i det paagaeldende land ikke rejser indvendinger herimod ;  b ) medlemsstaterne traeffer de noedvendige foranstaltninger til at efterkomme Kommissionens anmodninger ; de meddeler denne de oenskede oplysninger samt resultaterne af den foretagne efterproevning og kontrol eller de foretagne undersoegelser ;  c ) Kommissionen sender omgaaende disse oplysninger til de oevrige medlemsstater ;  d ) Kommissionens ansatte kan paa Kommissionens eller paa en medlemsstats begaering bistaa personer , der er i medlemsstaternes tjeneste , i udoevelsen af deres funktion .  6 . a ) Kommissionen kan hoere de beroerte parter ; disse skal hoeres , naar de inden for den frist , der er fastsat i den i De Europaeiske Faellesskabers Tidende offentliggjorte meddelelse , skriftligt anmoder om en saadan hoering og i den forbindelse godtgoer , at de kan blive direkte beroert af resultatet af sagens undersoegelse ; i saa fald giver Kommissionen dem lejlighed til skriftligt at redegoere for deres standpunkt inden for en af den fastsat frist ; desuden giver den de direkte beroerte parter , der skriftligt har anmodet herom , lejlighed til mundtligt at redegoere for deres standpunkt , saafremt de har godtgjort at have en tilstraekkelig interesse heri ;  b ) desuden giver Kommissionen efter anmodning de direkte beroerte parter lejlighed til at moedes , for at modstridende synspunkter og eventuelle modargumenter kan blive fremlagt ; herved tager den hensyn til noedvendigheden af at bevare oplysningernes fortrolige karakter og at finde et for parterne passende tidspunkt ; ingen af parterne er forpligtet til at deltage i et moede , og deres udeblivelse skal ikke vaere til skade for deres sag .  7 . a ) Denne artikel udelukker ikke , at Kommissionen traeffer foreloebige afgoerelser eller i henhold til artikel 15 hurtigt traeffer beslutning om anvendelse af midlertidige forholdsregler ;  b ) giver en af de beroerte parter ikke de kraevede oplysninger , eller goer regeringen i et land , der ikke tilhoerer Faellesskabet , indsigelser mod , at der paa dens omraade foretages en undersoegelse i henhold til stk . 5 , litra a ) , kan de endelige konklusioner fastlaegges paa grundlag af de foreliggende kendsgerninger .  Artikel 12  I mangel af en undersoegelse paa faellesskabsniveau kan enhver medlemsstat indlede en undersoegelse paa nationalt plan . Den informerer Kommissionen herom og meddeler denne resultatet af undersoegelsen . Bestemmelserne i denne henstillings artikel 10 finder anvendelse .  Artikel 13  1 . De ved anvendelsen af denne henstilling modtagne oplysninger kan kun anvendes til det formaal , hvortil de er udbedt .  2 . Kommissionen og medlemsstaterne samt personer i disses tjeneste maa ikke roebe oplysninger , de har modtaget i henhold til denne henstilling , og som ifoelge deres natur er fortrolige eller er meddelt fortroligt af en af parterne i en antidumpingundersoegelse , medmindre den part , der har givet oplysningerne , udtrykkeligt har givet tilladelse hertil .  3 . Viser det sig imidlertid , at en anmodning om fortrolig behandling ikke er berettiget , og at den , der giver oplysningerne , hverken er villig til at offentliggoere oplysningerne eller at tilslutte sig , at de offentliggoeres i store traek eller i forkortet form , kan disse oplysninger lades ude af betragtning , saafremt det ikke fra passende kilde paa overbevisende maade godtgoeres , at de er rigtige .  4 . Stk . 1 til 3 er ikke til hinder for offentliggoerelse af almindelige oplysninger i henhold til artikel 11 , stk . 2 , samt for begrundelse af de forholdsregler , der er truffet i henhold til denne henstilling . Denne offentliggoerelse skal tage hensyn til de beroerte parters berettigede interesse i , at deres forretningshemmeligheder ikke roebes .  Artikel 14  1 . a ) Skoenner Kommissionen efter afslutningen af konsultationerne i henhold til artikel 10 , at der ikke kraeves nogen beskyttelsesforanstaltning , afslutter den proceduren ;  b ) Kommissionen underretter repraesentanterne for eksportlandet og de direkte beroerte parter om procedurens afslutning med angivelse af grunde og anvendte kriterier ; saafremt der ikke er saerlige grunde til hinder herfor , offentliggoer den afslutningen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende , naar en meddelelse om indledning af en undersoegelse har vaeret offentliggjort heri .  2 . a ) Foranstaaende stykke finder ogsaa anvendelse , naar eksportoererne under sagens undersoegelse friviligt forpligter sig til at aendre deres priser saaledes , at dumpingmargenen falder bort , eller at indstille eksport af det paagaeldende produkt til Faellesskabet , saafremt Kommissionen efter at have afholdt de i artikel 10 omhandlede konsultationer anser denne loesning for acceptabel ;  b ) har Kommissionen i henhold til foranstaaende litra a ) accepteret den deri naevnte forpligtelse , afsluttes undersoegelsen af skadespoergsmaalet alligevel , naar eksportoererne oensker dette , eller naar Kommissionen efter at have afholdt de i artikel 10 omhandlede konsultationer beslutter det ; konstaterer Kommissionen , at der ikke foreligger skade , bortfalder eksportoerernes forpligtelse af sig selv , medmindre disse bekraefter , at den fortsat skal gaelde ;  c ) eksportoererne kan afstaa fra at paatage sig saadanne forpligtelser eller vaegre sig ved at efterkomme en tilsvarende opfordring fra Kommissionen uden dermed at skade deres sag ; det staar dog Kommissionen frit at slutte , at truslen om skade med stoerre sandsynlighed vil udvikle sig til en skade , saafremt dumpingimporten fortsaetter ;  d ) saafremt Kommissionen konstaterer , at eksportoerernes forpligtelse omgaas , ikke overholdes eller er blevet opsagt , og at det som foelge heraf kan vaere noedvendigt at traeffe beskyttelsesforanstaltninger , underretter den straks medlemsstaterne herom og foretager en ny undersoegelse af sagen efter artikel 11 ;  e ) artikel 18 , stk . 1 , anvendes tilsvarende paa forpligtelser , som eksportoererne har indgaaet paa grundlag af denne artikel ; enhver aendring af disse forpligtelser foretages efter fremgangs maaden i denne artikel .  Artikel 15  1 . a ) Naar det fremgaar af en foreloebig undersoegelse af sagen , at der er tale om dumping , og der foreligger tilstraekkeligt bevis for en skade , og naar Faellesskabets interesser desuden kraever omgaaende indgriben , skal Kommissionen :   - under iagttagelse af artikel 19 , stk . 3 , og i form af midlertidig antidumpingtold fastsaette det beloeb , for hvilket der skal stilles sikkerhed , og hvis betaling skal ske i overensstemmelse med den senere af Kommissionen i henhold til artikel 17 trufne henstilling ,   - i henhold til de naermere bestemmelser i artikel 20 angive de produkter , der omfattes af denne foranstaltning ,   - foreskrive , at disse varers overgang til fri omsaetning i Faellesskabet goeres afhaengig af en sikkerhedsstillelse paa det forannaevnte beloeb ;  b ) Kommissionen traeffer denne midlertidige foranstaltning efter at vaere blevet underrettet om de i udvalget afgivne udtalelser eller i tilfaelde , hvor det er tvingende noedvendigt , efter at have underrettet medlemsstaterne . I sidstnaevnte tilfaelde finder der senest ti dage efter , at medlemsstaterne er blevet underrettet om Kommissionens beslutning , konsultationer sted i udvalget ;  c ) naar en medlemsstat har anmodet om Kommissionens omgaaende indgriben , traeffer Kommissionen henstilling inden 5 arbejdsdage efter modtagelsen af anmodningen , dersom en midlertidig antidumpingtakst boer fastsaettes .  Artikel 16  1 . Med forbehold af bestemmelserne i artikel 18 er de midlertidige foranstaltninger anvendelige i tre maaneder . Inden udloebet af denne frist traeffer Kommissionen enten beslutning om handling fra Faellesskabets side i medfoer af artikel 17 , eller den beslutter at forlaenge de midlertidige foranstaltninger for et tidsrum af hoejst tre maaneder , dersom eksportoerer og importoerer anmoder herom og undersoegelsen endnu ikke har kunnet afsluttes .  2 . Efter udloebet af disse foranstaltninger gyldighedsperiode frigives sikkerheden , for saa vidt Kommissionen ikke i henhold til artikel 17 har henstillet at det beloeb , for hvilket sikkerheden er stillet , endeligt tages til indtaegt . Ophaeves eller indskraenkes den midlertidige told med tilbagevirkende kraft i henhold til artikel 18 , frigives den uberettiget modtagne sikkerhed snarest muligt .  Artikel 17  1 . Fremgaar det af den endelige konstatering af de faktiske forhold , at der foreligger dumping og skade , og kraever Faellesskabets interesser indgriben fra Faellesskabets side , meddeler Kommissionen efter at have foretaget de i artikel 10 omhandlede undersoegelser medlemsstaterne de noedvendige henstillinger . Disse henstillinger omfatter ogsaa de i stk . 2 naevnte spoergsmaal .  2 . a ) Har artikel 15 fundet anvendelse , henstiller Kommissionen med forbehold af artikel 16 , hvorvidt det beloeb , for hvilket der er stillet sikkerhed for den midlertidige told , skal tages endeligt til indtaegt ;  b ) der kan ikke traeffes afgoerelse om , at dette beloeb tages endeligt til indtaegt , naar det ikke fremgaar af den endelige konstatering af de faktiske forhold , at der foreligger vaesentlig skade - og ikke blot en trussel om vaesentlig skade eller en vaesentlig forsinkelse i forbindelse med oprettelsen af en erhvervsgren - eller at en saadan skade ville vaere forvoldt , hvis der ikke var anvendt midlertidige foranstaltninger .  Artikel 18  1 . a ) I den periode , hvori de i henhold til artiklerne 15 , 16 og 17 trufne foranstaltninger finder anvendelse , skal Kommissionen paa begaering af en medlemsstat eller paa eget initiativ :   - undersoege virkningerne af disse foranstaltninger ,   - kontrollere at forudsaetningerne for deres anvendelse foreligger , og   - i paakommende tilfaelde indlede konsultationer i overenstemmelse med artikel 10 ;  b ) med henblik herpaa kan leverandoerer eller importoerer af det paagaeldende produkt fremsaette en begrundet anmodning over for Kommissionen direkte eller gennem en medlemsstat ; modtager Kommissionen anmodningen , meddeler den medlemsstaterne dette .  2 . Finder Kommissionen , at disse foranstaltninger skal ophaeves , aendres eller annulleres , goer den selv ufornoedent dette .  Artikel 19  1 . * Saavel midlertidige som endelige antidumpingforanstaltninger fastsaettes normalt i form af told ved henstilling fra Kommissionen .  2 . a ) Med forbehold af artikel 17 , stk . 2 , maa saadan told hverken fastsaettes eller forhoejes med tilbagevirkende kraft ;  b ) den gaelder for alle i Kommissionens afgoerelse anfoerte produkter , der efter afgoerelsens ikrafttraeden angives til fri omsaetning inden for Faellesskabet ; med hensyn hertil er det tidspunkt afgoerende , paa hvilket toldmyndighederne antager det dokument , hvorved klareren angiver de paagaeldende produkter til fri omsaetning ;  c ) indfoeres et produkt til Faellesskabet fra flere lande , gaelder den med en passende sats fastsatte told uden diskriminering for al indfoersel af dette produkt , for hvilken det er konstateret , at der ligeledes er tale om dumping , der medfoerer skade .  3 . Stoerrelsen af en midlertidig eller endelig antidumpingtold maa ikke vaere hoejere end den konstaterede eller , i tilfaelde af , at der indfoeres en midlertidig told , den midlertidigt fastsatte dumpingmargen ; den boer vaere lavere end dumpingmargenen , naar en lavere told er tilstrakkelig til at afhjaelpe skaden .  4 . a ) Kan en importoer godtgoere , at de produkter , han har indfoert til Faelleskabets marked , ikke er genstand for dumping , eller at den anvendte dumpingmargen er mindre end den , der ligger til grund for Kommissionens henstilling , refunderes den antidumpingtold , der er opkraevet for saadanne produkter , ham helt eller delvis ; i tilfaelde af midlertidige foranstaltninger frigives den stillede sikkerhed under de samme forudsaetninger ;  b ) med henblik herpaa kan importoeren inden tre maaneder fra tidspunktet for disse produkters overgang til fri omsaetning indgive en anmodning til den medlemstat , paa hvis omraade overgangen til fri omsaetning har fundet sted ; den paagaeldende medlemsstat fremsender saa hurtigt som muligt denne anmodning til Kommissionen med en udtalelse om dens berettigelse ; Kommissionen underretter omgaaende de oevrige medlemsstater ; har Kommissionen ikke inden for en maaned after modtagelsen af denne meddelelse paa eget initiativ eller paa begaering af en anden medlemsstat rejst indvendiger , kan den paagaeldende medlemsstat traeffe beslutning i overensstemmelse med den udtalelse , den har meddelt Kommissionen ; i de oevrige tilfaelde traeffer Kommissionen efter at vaere blevet underrettet om de i udvalget afgivne udtalelser afgoerelse om , hvorvidt og i hvilket omfang medlemsstaten skal efterkomme anmodningen .  5 . Er bestemmelserne i artikel 4 , stk . 5 , litra a ) , andet led , anvendt , giver Kommissionen , efter at have foretaget de i artikel 10 omhandlede konsultationer , eksportoererne lejlighed til at indstille dumpingen inden for det paagaeldende konkurrerende marked . Gives der i saadanne tilfaelde hurtigt en tilstraekkelig garanti herfor , ivaerksaetter Kommissionen ingen midlertidige foranstaltninger . Gives en saadan garanti derimod ikke hurtigt , eller overholdes den ikke , kan Kommissionen for Faellesskabet som helhed fastsaette en midlertidig told eller forslaa indfoerelse af en endelig told .  6 . En antidumpingprocedure er ikke til hinder for indklaerering af det paagaeldende produkt .  Artikel 20  1 . Beskrivelsen af de produkter , paa hvilke de i de foranstaaende artikler fastsatte foranstaltninger finder anvendelse , omfatter :  a ) tarifmaessig beskrivelse ;  b ) handelsbenaevnelse ;  c ) oprindelses - eller eksportland ;  d ) leverandoererne .  2 . Er flere leverandoerer i samme land beroert , og er det af praktiske grunde ikke muligt at naevnte dem alle , kan varerne beskrives som anfoert i stk . 1 , litra a ) , b ) og c ) . Er flere leverandoerer fra flere lande beroert , kan varerne ud over de under litra a ) og b ) naevnte angivelser beskrives enten ved , at alle beroerte leverandoerer naevnes , eller , hvis dette ikke er muligt i praksis , ved at alle beroerte leverandoerlande naevnes .  3 . Naar der i forbindelse med indfoerelsen af en midlertidig eller endelig antidumpingtold ikke er fastsat saerlige bestemmelser , gaelder reglerne for den faelles definition af begrebet varers oprindelse samt de dermed forbundne faelles gennemfoerelsesbestemmelser .  Artikel 21  Antidumpingtolden opkraeves af medlemsstaterne i den form og i overensstemmelse med den sats og de bestemmelser , der er fastsat ved dens indfoerelse , uafhaengigt af told , skat og andre afgifter , der normalt opkraeves ved indfoersel .  AFSNIT II  Praemier , subventioner og udlignende foranstaltninger  Artikel 22  Udlignende foranstaltninger , normalt i form af told , kan opkraeves for produkter , for hvilke der i oprindelses - eller eksportlandet ydes en praemie eller subvention , naar disse produkters indfoersel til Faellesskabets marked forvolder eller truer med at forvolde vaesentlig skade for en inden for Faellesskabet bestaaende erhvervsgren eller i vaesentlig grad forsinker oprettelsen af en erhvervsgren inden for Faellesskabet . Artikel 3 , stk . 5 , finder tilsvarende anvendelse .  Artikel 23  Stoerrelsen af en midlertidig eller endelig udligningstold maa ikke overstige den anslaaede stoerrelse eller , i tilfaelde af en midlertidig told , den foreloebigt anslaaede stoerrelse af den praemie eller subvention , der i oprindelses - eller eksportlandet ydes indirekte eller direkte ved fremstillingen , produktionen eller eksporten af det paagaeldende produkt , herunder enhver speciel subvention , der ydes for transport af produktet .  Artikel 24  Der maa ikke opkraeves baade antidumping - og udligningstold for et produkt for at afhjaelpe et og samme forhold , der er opstaaet som foelge af dumping eller ydelse af en praemie eller subvention .  Artikel 25  Artiklerne 6 til 21 finder tilsvarende anvendelse paa dette afsnit .  AFSNIT III  Afsluttende bemaerkninger  Artikel 26  Medlemsstaterne traeffer alle egnede foranstaltninger med henblik paa inden for de naevnte tidsfrister at lette regeringernes opfyldelse af deres forpligtelser vedroerende beskyttelse mod dumping , praemier eller subventioner i henhold til denne henstilling . De informerer straks Kommissionen herom . Denne meddeler omgaaende de oevrige medlemsstater disse oplysninger .  Artikel 27  Denne henstilling tilstilles regeringerne i medlemsstaterne og offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .  Den traeder i kraft for hver medlemsstat paa datoen for offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 15 . april 1977 .  Paa Kommissionens vegne  Roy JENKINS  Formand  ( 1 ) EFT nr . L 93 af 17 . 4 . 1968 , s . 1 .  ( 2 ) EFT nr . L 206 af 27 . 7 . 1973 , s . 3 .


Avis juridique important

|

31982K3025

Kommissionens henstilling nr. 3025/82/EKSF af 12. november 1982 om ændring af Kommissionens henstilling nr. 3018/79/EKSF om beskyttelse mod dumpet eller subsidieret import fra lande, der ikke tilhører Det europæiske Kul- og Stålfællesskab

EF-Tidende nr. L 317 af 13/11/1982 s. 0017 - 0018

*****  KOMMISSIONENS  HENSTILLING Nr. 3025/82/EKSF  af 12. november 1982  om aendring af Kommissionens henstilling nr. 3018/79/EKSF om beskyttelse mod dumpet eller subsidieret import fra lande, der ikke tilhoerer Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, saerlig artikel 74 og 86, og  ud fra foelgende betragtninger:  Kommissionen fastsatte ved henstilling nr. 3018/79/EKSF af 21. december 1979 (1), aendret ved Kommissionens henstilling nr. 1995/82/EKSF (2), regler og procedurer, som skal anvendes over for dumpet eller subsidieret import fra lande, der ikke tilhoerer Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab;  ifoelge den nuvaerende ordlyd af ovennaevnte henstilling fastsaettes det, at saafremt der findes et basisprissystem, skal basisprisen anvendes ved fastsaettelse af den normale vaerdi; for at sikre en mere retfaerdig behandling af alle parter og for at tage hensyn til GATT's fortolkning for nylig af dette spoergsmaal boer det fastsaettes, at de saedvanlige metoder for fastsaettelse af den normale vaerdi skal anvendes i tilfaelde, hvor dette vil give et vaesentligt anderledes resultat;  Kommissionen er i medfoer af artikel 74 i ovennaevnte traktat befoejet til i tilfaelde, hvor tredjelande anvender dumping eller subsidier, ikke alene at rette henstillinger til medlemsstaterne, men til at traeffe alle forholdsregler, som er i overensstemmelse med traktaten; de seneste erfaringer har vist, at indfoerelsen af told ved henstilling har givet anledning til forsinkelser og unoedvendige administrative vanskeligheder; antidumping- eller udligningsforanstaltninger giver ifoelge selve deres natur ikke medlemsstaterne noget valg med hensyn til de bedst egnede metoder for deres gennemfoerelse; det er derfor hensigtsmaessigt at fastsaette, at saadanne former for told i fremtiden kan indfoeres enten ved henstilling eller ved andre egnede foranstaltninger -  RETTET FOELGENDE HENSTILLING:  Artikel 1  I Kommissionens henstilling nr. 3018/79/EKSF foretages foelgende aendringer:  1. Artikel 2, stk. 6, litra b), affattes saaledes:  »b) Hvor flere leverandoerer fra et eller flere lande er involverede, og det anses for hensigtsmaessigt at fastlaegge et basisprissystem, kan den normale vaerdi fastsaettes paa grundlag af basisprisen. Den normale vaerdi fastsaettes imidlertid i overensstemmelse med ovenstaaende bestemmelser, saafremt det viser sig, at fastsaettelse efter denne metode vil give et vaesentligt anderledes resultat.«.  2. Artikel 11, stk. 1, affattes saaledes:  »1. Fremgaar det af en foreloebig undersoegelse, at der er tale om dumping eller subsidier, og foreligger der tilstraekkelig bevis for deraf foelgende skade, og findes det af hensyn til Faellesskabets interesse desuden paakraevet, at der gribes ind for at hindre, at der forvoldes skade under proceduren, paalaegger Kommissionen paa anmodning af en medlemsstat eller paa eget initiativ en midlertidig antidumping- eller udligningstold. I saadanne tilfaelde betinges de paagaeldende varers overgang til fri omsaetning i Faellesskabet af en sikkerhedsstillelse paa stoerrelse med den midlertidige told, hvis endelige opkraevning afgoeres ved Kommissionens efterfoelgende beslutning i henhold til artikel 12, stk. 2.«.  3. Artikel 11, stk. 6, affattes saaledes:  »6. Efter udloebet af gyldighedsperioden for den midlertidige told frigives sikkerheden hurtigst muligt, saafremt Kommissionen ikke har besluttet at opkraeve den endeligt.«.  4. Artikel 12, stk. 1, affattes saaledes:  »1. Fremgaar det af den endelige konstatering af de faktiske forhold, at der foreligger dumping eller subsidier samt deraf foelgende skade, og findes det af hensyn til Faellesskabets interesser paakraevet, at Faellesskabet griber ind, indfoerer Kommissionen efter konsultationer en endelig antidumping- eller udligningstold.«.  5. Artikel 12, stk. 2, litra a), affattes saaledes:  a) Er der anvendt en midlertidig told, beslutter Kommissionen uafhaengigt af, om der skal paalaegges en endelig antidumping- eller udligningstold, i hvilket omfang den midlertidige told skal opkraeves endeligt.«.  6. Artikel 13, stk. 1, affattes saaledes:  »1. Saavel midlertidig som endelig antidumping- eller udligningstold indfoeres ved en henstilling fra Kommissionen eller enhver anden egnet foranstaltning.«.  7. Artikel 13, stk. 2, affattes saaledes:  »2. Saadanne foranstaltninger indeholder isaer oplysninger om stoerrelsen og arten af den paalagte told, den omfattede vare, oprindelses- eller eksportlandet og om muligt navnet paa leverandoeren samt begrundelse for den paagaeldende foranstaltning.«.  8. Artikel 14, stk. 1, affattes saaledes:  »1. Foranstaltninger om paalaeggelse af antidumping- eller udligningstold samt afgoerelserne om godtagelse af tilsagn tages om fornoedent op til fornyet undersoegelse. En saadan undersoegelse ivaerksaettes enten paa en medlemsstats anmodning eller paa Kommissionens initiativ. En fornyet undersoegelse finder ligeledes sted, saafremt en af de beroerte parter anmoder herom og fremlaegger bevisligheder for en aendring i omstaendighederne, der er tilstraekkelige til at begrunde noedvendigheden af en saadan fornyet undersoegelse, dog under forudsaetning af, at der er forloebet mindst et aar siden procedurens afslutning. Saadanne anmodninger rettes til Kommissionen, som underretter medlemsstaterne herom.«.  Artikel 2  Denne henstilling traeder i kraft dagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 12. november 1982.  Paa Kommissionens vegne  Wilhelm HAFERKAMP  Naestformand  (1) EFT nr. L 339 af 31. 12. 1979, s. 15.  (2) EFT nr. L 215 af 23. 7. 1982, s. 28.


				|

		52012DC0301

			Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING om gennemførelse af de overordnede retningslinjer i den økonomiske politik i de lande, der har euroen som valuta /* COM/2012/0301 final - 2012/ () */

			   	Henstilling med henblik på
RÅDETS HENSTILLING
om gennemførelse af de overordnede
retningslinjer i den økonomiske politik i de lande, der har euroen som valuta
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
som henviser til traktaten om Den Europæiske
Unions funktionsmåde, særlig artikel 136 sammenholdt med artikel 121, stk. 2,
som henviser til henstilling fra
Europa-Kommissionen[1],
som henviser til beslutningerne fra
Europa-Parlamentet[2]
som henviser til konklusionerne fra Det
Europæiske Råd,
som har hørt Det Økonomiske og Finansielle
Udvalg, og
som tager følgende i betragtning:
(1)       Siden Eurogruppens dannelse,
har den spillet en vigtig rolle og varetaget et særligt ansvar i forbindelse
med den økonomiske styring i euroområdet. Den økonomiske krise blotlagde de
nære indbyrdes forbindelser i euroområdet og understregede behovet for en sammenhængende
fælles politik, som afspejler de afsmittende virkninger mellem de lande, der
har euroen som valuta, og for effektive foranstaltninger til politisk
koordination til hurtigt at kunne reagere på ændringerne i det økonomiske miljø.
(2)       Rådet har udsendt
landespecifikke henstillinger til hver af de medlemsstater, der har euroen som
valuta. Disse henstillinger omhandler de økonomiske udfordringer på nationalt
niveau, samtidig med at de er et centralt element i påvisningen af stabilitet
og vækst i hele euroområdet. De medlemsstater, der har euroen som valuta, har
også givet en række tilsagn om at gennemføre yderligere vidtrækkende
politikreformer under europluspagten, som sigter mod at fremme konkurrenceevnen
og beskæftigelsen, understøtte holdbarheden i de offentlige finanser og styrke
den finansielle stabilitet. Den 2. marts 2012 undertegnede medlemsstaterne med
euroen som valuta sammen med otte andre medlemsstater traktaten om stabilitet,
samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union, hvori de indvilliger
i at sikre, at alle større reformer af den økonomiske politik, som de har
planer om at gennemføre, vil blive drøftet forudgående og samordnet indbyrdes,
når det er relevant. Ved at der fremlægges udkast til budgetplaner og drøftes større
planer om reformer af den økonomiske politik, vil en forudgående samordning i
euroområdet bidrage med, at der tages højde for de afsmittende virkninger, de
nationale tiltag kan have på euroområdet i sin helhed.
(3)       De veludformede budgetrammer,
som styrker den nationale finanspolitiske styring, er et vigtigt element i en
sund forvaltning af de offentlige finanser og bidrager til holdbarheden i de
offentlige finanser i hele euroområdet. I juli og oktober 2011 forpligtede stats-
og regeringscheferne i euroområdet sig til at indføre nationale finanspolitiske
rammer, jf. direktivet om nationale budgetrammer, allerede ved udgangen af
2012, hvilket er forud for direktivets tidshorisont, samt at gå ud over kravene
i direktivet. Ved at undertegne traktaten om stabilitet, samordning og styring
i Den Økonomiske og Monetære Union forpligtede eurolandende og de otte
medlemsstater, der ikke er med i euroområdet, sig desuden til en yderligere
stramning af deres nationale finanspolitiske styring, navnlig ved at indføre
bindende regler til at de offentlige budgetstillinger kan nå de mellemsigtede
målsætninger.
(4)       En fortsættelse af finanspolitisk
konsolidering er et centralt element i strategien til at komme gennem krisen i
euroområdet. EU's finanspolitiske ramme giver mulighed for, at medlemsstaterne
arbejder med deres konsolidering i forskellige hastigheder afhængigt af deres finanspolitiske
spillerum og de makroøkonomiske omstændigheder. Stabilitets- og vækstpagten og
traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære
Union har fokus på de strukturelle balancer, og derfor er det muligt at tage
højde for cykliske effekter og engangsforanstaltninger i den samlede offentlige
budgetbalance. Vurderingen af tiltagenes virkning i henhold til Rådets
henstillinger om korrektion af uforholdsmæssigt store underskud foretages i
strukturel henseende. Det er afgørende, at konsolideringen sammensættes
således, at tilliden til konsolideringens permanente karakter i euroområdet
øges, og at dens negative virkninger på kort sigt på væksten begrænses.
Vækstfremmende udgifter, især investeringsudgifter, skal have højere prioritet.
Der kan udpeges produktive investeringsprojekter i flere eurolande, hvor både
det private og det sociale udbytte ville overstige de aktuelle lave
rentesatser. Der er et presserende behov for reformer af langtidsydelserne,
navnlig til sundhedsområdet, for at underbygge holdbarheden i de offentlige
finanser på lang sigt. En passende skattepolitik ved f.eks. at flytte skattebyrden
fra arbejde, udvide beskatningsgrundlaget eller bedre tiltag til at bekæmpe
skattesvig kan bidrage med konsolidering, samtidig med at konkurrenceevnen øges,
og der skabes bedre vækstbetingelser.
(5)       Stabilitet i det finansielle
system og dets funktionsdygtighed er forudsætninger for at undgå
"scenariet om det tabte årti" med stagnerende vækst i euroområdet og
for at øge investorernes tillid. Eftersom der stadig er behov for at rydde op i
bankernes balancer, er det vigtigt at sikre, at det sker på en velordnet måde,
og at der stadig kan opretholdes en passende kreditstrøm til realøkonomien. For
at modvirke den fremvoksende tendens til økonomisk fragmentering er der behov
for yderligere fremskridt med hensyn til integrationen af tilsynsstrukturer og
-praksis såvel som i krisestyringen på tværs af grænserne.
(6)       En velordnet afvikling af de
makroøkonomiske ubalancer inden for euroområdet er afgørende for holdbar vækst
og stabilitet i euroområdet. En proces med at nedbringe ubalancerne er
påbegyndt, men den skal videreføres beslutsomt. Det haster mere med at træffe
foranstaltninger til at udligne ubalancerne i underskudslande, hvor der er
behov for reformer for at øge konkurrenceevnen og lette overførslen af ressourcer
til konkurrenceudsatte sektorer. Samtidig kan overskudslandene bidrage ved at
fjerne de unødvendige lovmæssige og øvrige begrænsninger på den indenlandske efterspørgsel,
aktiviteter, der ikke fører til samhandel og investeringsmulighederne.
(7)       Det er en forudsætning for et
bredere økonomisk samarbejde, at vi anerkender den indbyrdes afhængighed mellem
de lande, der har euroen som valuta, og de fordele, som stabilitet i denne
monetære union, kan bringe dens medlemmer og resten af EU. Når vi skuer ud i fremtiden,
skal de medlemsstater, der har euroen som valuta, uddybe integrationen for at
opnå en fuld økonomisk og monetær union[3].
HENSTILLER, at de medlemsstater, der
har euroen som valuta, træffer foranstaltninger på egen hånd og i fællesskab,
uden at det dog berører Rådets beføjelser hvad angår samordningen af
medlemsstaternes økonomiske politik, men især i forbindelse med samordningen af
den økonomiske politik inden for rammerne af Eurogruppen, i perioden 2012-2013
med henblik på:
1.           at styrke Eurogruppens
arbejdsmetoder så den kan tage ansvar for den samlede politik i euroområdet, hurtigt
kan reagere på ændringerne i det økonomiske miljø og styre koordinationen af
den økonomiske politik i forbindelse med stærkere tilsynsrammer, som er gældende
for de medlemsstater, der har euroen som valuta.
2.           at påbegynde et reelt
politisk samarbejde i Eurogruppen ved at dele oplysninger og drøfte
budgetudkast og vigtige reformplaner, der kan have afsmittende virkninger på
euroområdet. Det må sikres, at der gennemføres reformer, som er nødvendige for
et stabilt og robust euroområde, herunder også gennemførelsen af Rådets
henstillinger til hver medlemsstat med euroen som valuta, og som ikke blot
tager hånd om problemerne på nationalt plan, men har en indflydelse på hele euroområdet.
3.           at styrke den finanspolitiske
disciplin og de finanspolitiske institutioner både på nationalt som på
sub-nationalt niveau, så der opstår en øget tillid på markedet til den mellem-
og langsigtede holdbarhed i de offentlige finanser i euroområdet. Efter aftalen
mellem stats- og regeringscheferne i euroområdet i juli og oktober 2011 og den
2. marts 2012 bør gennemførelsen af direktivet om nationale budgetrammer
fremskyndes til ultimo 2012, og den finanspolitiske styring bør styrkes
yderligere navnlig ved at indføre regler for strukturelt afbalancerede
budgetter i alle eurolandenes nationale lovgivning og automatiske
korrektionsmekanismer.
4.           at sikre en sammenhængende fælles
finanspolitik i euroområdet ved at fortsætte den finanspolitiske konsolidering
som angivet i Rådets henstillinger og afgørelser, som er i overensstemmelse med
reglerne i stabilitets- og vækstpagten, og som gør rede for den makroøkonomiske
situation i hver medlemsstat. De medlemsstater, der lider under store og
potentielt stigende risikopræmier, bør begrænse afvigelserne fra de normale
budgetmål, selv hvis de står over for makroøkonomiske situationer, der er værre
end forventet. Andre medlemsstater bør lade de automatiske stabilisatorer følge
vejen til tilpasning i strukturelle termer og stå klar til at tilpasse
hastigheden for konsolideringen, ifald de makroøkonomiske forhold skulle
forværres yderligere. Fordelingen af de offentlige udgifter og indtægter bør
afspejle, hvordan de vigtigste udgifts- og indtægtsposter påvirker væksten.
Især bør hele det budgetmæssige spillerum, der er til rådighed, udnyttes til at
fremme de offentlige investeringer i euroområdet, herunder også ved at tage
højde for forskelle i finansieringsomkostningerne på tværs af grænserne.
5.           at overveje afgrænsede
tilgange til en fælles udstedelse af statsobligationer, der underbygges af den
nuværende styrkelse af den finanspolitiske struktur, og som en del af en
køreplan for en mulig større fælles udstedelse, som understøttes af
fremskridtene i håndteringen af de aktuelle udfordringer og opbygningen af de
nødvendige finansielle, finanspolitiske og lovmæssige forhold.
6.           at træffe foranstaltninger
til at gøre det finanspolitiske system i euroområdet mere velfungerende og
stabilt. Tiltagene til en mere integreret finansarkitektur, som omfatter tilsyn
med bankerne og krisehåndtering på tværs af grænserne på grundlag af passende
ordninger til at fordele byrderne, bør fremskyndes. I den forbindelse bør
mulighederne for at løsne båndet mellem staten og banksektoren udforskes,
herunder ved at tillade brugen af EFSF/ESM til en direkte rekapitalisering af
bankerne.
7.           at gennemføre
strukturreformer, der - sammen med en differentieret finanspolitik - kan fremme
en velordnet afvikling af de makroøkonomiske ubalancer i euroområdet, herunder
tiltag på nationalt niveau, der afspejler den særlige nationale situation og
tager højde for Rådets henstillinger til de enkelte medlemsstater i
euroområdet.
Udfærdiget i Bruxelles, den
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               COM(2012
301.
[2]               P7_TA(2012)0048 og P7_TA(2012)0047.
[3]               Se afsnit 2.1. i COM(2012) 299.


Avis juridique important

|

31996Y0919(06)

Rådets henstilling af 30. november 1994 om indførelse af et standardrejsedokument til brug for udsendelser af statsborgere fra tredjelande

EF-Tidende nr. C 274 af 19/09/1996 s. 0018 - 0019

BILAG II.1 RÅDETS HENSTILLING af 30. november 1994 om indførelse af et standardrejsedokument til brug for udsendelse af statsborgere fra tredjelande RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION -som henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel K.1, nr. 3, litra c),som tager i betragtning, at bekæmpelse af tredjelandsstatsborgeres ulovlige indvandring, samt ulovlige ophold og udførelse af arbejde på medlemsstaternes område anses for at være et spørgsmål af fælles interesse,som bemærker, at samråd og samarbejde om håndhævelser af udsendelsesforanstaltninger har høj prioritet i 1994-arbejdsprogrammet,som erkender, at et seminar, der blev afholdt for nylig om udsendelsesforanstaltninger, viste, at langt de fleste medlemsstater har vanskeligheder med tredjelandsstatsborgere uden rejsedokumenter, som kræves udvist fra disse medlemsstaters område,som ønsker at håndhæve udsendelsesforanstaltningerne mere effektivt -HENSTILLER følgende:- med virkning fra 1. januar 1995 bør omstående standardrejsedokument, der kun er gyldigt for en enkelt rejse, på passende måde anvendes i alle medlemsstater ved udsendelse af tredjelandsstatsborgere fra Unionens område- dokumentet bør udarbejdes på sproget i den medlemsstat, der håndhæver udsendelsesafgørelsen- dokumentet bør, hvor det er hensigtsmæssigt, oversættes til både fransk og engelsk.>REFERENCE TIL EN FILM>>START GRAFIK>MEDLEMSSTAT.Reg. nr.:Dok. nr.:Reg. No./No d'enregistrementDoc. no./No doc.Kun gyldigt for en enkelt rejse fra: .Valid for one journey from/Valable pour un seul voyage detil: .to/àEfternavn: .Name/NomFornavn: .Given name/PrénomFødselsdato: .Date of birth/Date de naissanceHøjde: .Height/TailleSærlige kendetegn:Distinguishing marks/Signes particuliersNationalitet: .Nationality/NationalitéFOTOPhoto/PhotoAdresse i hjemlandet (hvis kendt): ...Address in home country (if known)/Adresse dans le pays d'origine (si connu)Segl/StempelSeal/SceauSceau/CachetUdstedende myndighed:.Issuing authority/Autorité de délivranceUdstedelsessted: .Issued at/Lieu de délivranceUdstedelsesdato: .Issued on/Date de délivranceUnderskrift: .Signature/SignatureBemærkninger/Observations/Remarks: ...>SLUT GRAFIK>


Avis juridique important

|

31990H0326

90/326/EØF: Kommissionens henstilling af 22. maj 1990 om vedtagelse af en europæisk liste over erhvervssygdomme

EF-Tidende nr. L 160 af 26/06/1990 s. 0039 - 0048

*****  KOMMISSIONENS  HENSTILLING  af 22. maj 1990  om vedtagelse af en europaeisk liste over erhvervssygdomme  (90/326/EOEF)  Under henvisning til bestemmelserne i Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 155, og uden at dette beroerer gunstigere nationale love eller administrative bestemmelser, henstilller Kommissionen til medlemsstaterne:  1) At de snarest muligt soerger for, at deres love og administrative bestemmelser om sygdomme, som er videnskabeligt anerkendt som erhvervssygdomme, som kan give anledning til erstatning, og som boer goeres til genstand for forebyggende foranstaltninger, omfatter den europaeiske liste i bilag I.  2) At de bestraeber sig paa i deres love og administrative bestemmelser at indfoere en ret til erstatning for erhvervssygdomme til arbejdstagere, der har paadraget sig en lidelse, som ikke er anfoert paa listen i bilag I, men om hvilken det kan fastslaas, at den har erhvervsmaessig baggrund og karakter, isaer hvis denne lidelse er anfoert i bilag II.  3) At de saa effektivt som muligt tilskynder til, at alle tilfaelde af erhvervssygdomme anmeldes, og at de gradvis bringer deres statistikker over erhvervssygdomme i overensstemmelse med listen i bilag I.  4) - At de udvikler og forbedrer de forskellige foranstaltninger til forebyggelse af de paa den europaeiske liste anfoerte sygdomme ved i givet fald at rette henvendelse til Kommissionen for at skaffe sig viden om de erfaringer, der er gjort i medlemsstaterne.  - At de i den forbindelse benytter den europaeiske liste som referencedokument i forbindelse med forebyggelse af erhvervssygdomme og visse arbejdsulykker.  5) - At de udsender meddelelser om de erhvervssygdomme, der er anfoert paa deres nationale liste, navnlig under hensyntagen til meddelelserne vedroerende medicinsk information om de erhvervssygdomme, der er anfoert i den af Kommissionen fastsatte europaeiske liste.  - At de navnlig i dette oejemed forelaegger alle relevante oplysninger om sygdomme eller agenser, der anerkendes i deres nationale lovgivning, saafremt en anden medlemsstat anmoder herom gennem Kommissionen, samt tilsender Kommissionen statistiske og epidemiologiske oplysninger om udbredelsen af erhvervssygdomme.  6) At de soerger for, at det personale, som har til opgave at gennemfoere de paa baggrund af denne henstilling udarbejdede nationale bestemmelser, modtager en passende uddannelse.  7) - At de indfoerer et system til indsamling af oplysninger eller epidemiologiske data vedroerende de sygdomme, som er anfoert i bilag II, eller andre erhvervsbetingede sygdomme.  - At de fremmer forskning vedroerende lidelser, der staar i forbindelse med en erhvervsaktivitet, navnlig de lidelser, der er anfoert i bilag II. Denne henstilling gaelder ikke sygdomme, der ikke er anerkendt som vaerende erhvervssygdomme.  Medlemsstaterne fastsaetter selv kriterierne for anerkendelse af hver enkelt erhvervssygdom efter gaeldende national lovgivning eller praksis.  Kommissionen anmoder medlemsstaterne om inden for en frist paa tre aar at underrette den om de foranstaltninger, der er truffet eller paataenkt for at efterkomme denne henstilling. Kommissionen vil til den tid undersoege, hvorledes denne henstilling er efterkommet i de enkelte medlemsstater med henblik paa at tage stilling til, om det er noedvendigt at foreslaa en bindende retsakt.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 22. maj 1990.  Paa Kommissionens vegne  Vasso PAPANDREOU  Medlem af Kommissionen  BILAG I  EUROPAEISK LISTE OVER ERHVERVSSYGDOMME  De sygdomme, som er beskrevet i denne liste, skal direkte have forbindelse med den udoevede aktivitet. Kommissionen fastsaetter kriterier for anerkendelse af hver enkelt af de nedenfor beskrevne erhvervssygdomme:  1.2.3 // 1.   // Sygdomme fremkaldt af foelgende kemiske agenser   //   //   //   // EOEF-nr.   // 100   // Acrylonitril  // 608 003 004   // 101   // Arsen og dets forbindelser  // 033 002 005   // 102   // Beryllium (glucinium) og dets forbindelser   // -   // 103.01   // Carbonoxid   // 006 001 002   // 103.02   // Carbonoxychlorid   // -   // 104.01  // Hydrogencyanidsyre   // -   // 104.02   // Cyanid og dets forbindelser   // 006 007 005   // 104.03   // Isocyanater  // -   // 105   // Cadmium og dets forbindelser   // 048 001 005   // 106   // Chrom og dets forbindelser   // -   // 107  // Kviksoelv og dets forbindelser   // 080 001 000   // 108  // Mangan og dets forbindelser   // -   // 109.01  // Salpetersyre   // 007 004 001   // 109.02   // Nitrogenoxid   // 007 002 000   // 109.03   // Ammoniak   // 007 001 005  // 110   // Nikkel og dets forbindelser   // -   // 111  // Phosphor og dets forbindelser   // 015 001 001   // 112  // Bly og dets forbindelser   // 082 001 006   // 113.01  // Svovloxid   // -   // 113.02   // Svovlsyre   // 016 020 008   // 113.03   // Carbonsulfid   // 006 003 003   // 114  // Vanadium og dets forbindelser   // -   // 115.01   // Chlor   // 017 001 007   // 115.02   // Brom   // -   // 115.04  // Jod   // 602 005 003   // 115.05   // Fluor og dets forbindelser   // 009 001 000   // 116   // Alifatiske og alicycliske carbonhydrider, bestanddele af petroleumsether og benzin   // -   // 117   // Halogenderivater af alifatiske og alicycliske carbonhydrider   // -   // 118   // Butylalkohol, methylalkohol og isopropylalkohol   // -   // 119  // Ethylenglycol, diethylenglycol 1-4-Butandiol samt nitroforbindelser af glycoler og af glycerol   // -   // 120  // Methylether, ethylether, isopropylether, vinylether, dichlorisopropylether, guaiacol, methylether og ethylether af ehtylenglycol   // -   // 121   // Acetone, chloracetone, bromacetone, hexafluoracetone, methylethylketon, methyl n-butylketon, methylisobutylketon, diacetone-alkohol, mesityloxid, 2-methylcyclohexanon   // -   // 122   // Estere af organiske phosphorforbindelser   // -   // 123  // Organiske syrer   // -   // 124   // Formaldehyd   // -  // 125   // Alifatiske nitroderivater   // -   // 126.01  // Benzen og dets homologer (benzens homologer defineres ved formlen: CnH2n-6)   // 601 020 008   // 126.02   // Naphthalen  // -   //   // Dets homologer (naphtalens homolog defineres ved formien: CnH2n-12)   // -   // 126.03   // Vinylbenzen og divinylbenzen   // -   // 127   // Halogenderivater af aromatiske carbonhydrider   // -  //  //  // EEC No   // 128.01   // Phenoler eller homologer og deres halogenderivater   // -   // 128.02   // Naphtoler eller homologer og deres halogenderivater   // -   // 128.03  // Halogenderivater af alkyl-aryl-oxyder   // -   // 128.04  // Halogenderivater af alkyl-aryl-sulfider   // -   // 128.05  // Benzokinoner   // -   // 129.01   // Aromatiske aminer eller aromatiske hydraziner og deres halogen-, phenol-, nitroso-, nitro- og sulfonderivater   // -   // 129.02  // Alifatiske aminer og deres halogenderivater   // -  // 130.01   // Nitroderivater af aromatiske carbonhydrider  // -   // 130.02   // Nitroderivater af phenoler eller af deres homologer   // -   // 131   // Antimon og derivater  // 051 003 009   // 2.   // Hudsygdomme, som skyldes stoffer og agenser, som ikke er omfattet af andre positioner   //  // 201   // Hudsygdomme og hudkraeft, som skyldes   //  // 201.01   // Sod   //   // 201.02   // Tjaere   //  // 201.03   // Bitumen   //   // 201.04   // Beg   //  // 201.05   // Anthracen og dets forbindelser   // -  // 201.06   // Mineralske olier og fedtstoffer   //  // 201.07   // Raa paraffin   //   // 201.08   // Carbazol og dets forbindelser   // -   // 201.09   // Biprodukter ved destillation af stenkul   //   // 202   // Hudsygdomme, som skyldes stoffer med videnskabeligt anerkendte allergi- og irritationsfremkaldende virkninger i miljoeet paa arbejdspladsen, og som ikke hoerer ind under andre positioner   //  1.2 // 3.  // Sygdomme, som skyldes inhalation af stoffer og agenser, som ikke er omfattet af andre positioner   // 301   // Sygdomme i aandedraetsorganerne og kraeftsygdomme   // 301.11   // Silicose  // 301.12   // Silicose i forbindelse med lungetuberkulose  // 301.21   // Asbestose   // 301.22   // Mesotheliom som foelge af inhalation af asbeststoev   // 301.31  // Pneumokoniose, som skyldes stoev fra silicater   // 302  // Komplikation af asbestose, som skyldes bronchogent karcinom   // 303   // Bronchie- og lungesygdomme, som skyldes stoev fra sintrede metaller   // 304.01   // Extrinsic allergisk alveolitis   // 304.02   // Lungesygdom, som skyldes inhalation af stoev fra bomuld, hoer, hamp, jute, sisal og bagasse  // 304.03   // AAndedraetsbesvaer af allergisk karakter, som skyldes inhalation af allergifremkaldende stoffer, som hver gang er anerkendt som saadanne, og som staar i forbindelse med arbejdets art   // 304.04   // AAndedraetslidelser, som skyldes inhalation af stoev fra kobolt, tin, barium og grafit  // 304.05   // Siderosis   // 305.01   // Kraeftsygdomme i de oevre luftveje, som skyldes traestoev   // 4.   // Infektioese sygdomme og parasitsygdomme   // 401   // Infektioese sygdomme eller parasitsygdomme overfoert til mennesket af dyr eller dele af dyr   // 402   // Tetanus   // 403   // Brucellose   // 404  // Epidemisk hepatitis   // 405   // Tuberkulose   // 406  // Amoebiasis   // 5.   // Sygdomme, som skyldes foelgende fysiske agenser   // 502.01   // Cataracta, som skyldes varmestraaling   // 502.02   // Conjunctivitis som foelge af eksponering for ultraviolet straaling   // 503   // Hypacusis eller tunghoerighed, som skyldes stoej   // 504   // Sygdom, som skyldes atmosfaerisk kompression eller dekompression  // 505.01   // Osteo-arthrosis i haender og haandled, som skyldes mekaniske vibrationer   // 505.02   // Angio-neurosis, som skyldes mekaniske vibrationer   // 506.10  // Peri-arthrosis som foelge af tryk   // 506.21   // Sygdomme som foelge af overanstrengelse af seneskederne   // 506.22  // Sygdomme som foelge af overanstrengelse af vaevet omkring senerne   // 506.23   // Sygdomme som foelge af overanstrengelse af muskulaere insertioner og sene-insertioner   // 506.30  // Menisklidelser som foelge af langvarigt arbejde udfoert i knaelende eller hugsiddende stilling   // 506.40   // Paralyse af nerver som foelge af tryk   // 507   // Nystagmus hos minearbejdere   // 508   // Sygdomme fremkaldt af ioniserende straaling  BILAG II  SUPPLERENDE LISTE OVER SYGDOMME, SOM FORMODES AT VAERE ERHVERVSSYGDOMME, SOM BOER GOERES TIL GENSTAND FOR ANMELDELSE, OG SOM PAA ET SENERE TIDSPUNKT VIL KUNNE FORVENTES OPTAGET I BILAG I TIL DEN EUROPAEISKE LISTE  1.2.3 // 2.1.   // Sygdomme, som skyldes foelgende kemiske agenser   //   //   //   // EOEF-nr.   // 2.101   // Ozon   // -   // 2.102   // Andre alifatiske carbonhydrider end dem, der er omfattet af gruppe 1.116 i bilag I   // -   // 2.103  // Diphenyl   // -   // 2.104   // Decalin   // -   // 2.105  // Aromatiske syrer - aromatiske anhydrider og deres halogenderivater   // -   // 2.106   // Diphenyloxid   // -  // 2.107   // Tetrahydrofuran   // 603 025 000   // 2.108  // Thiophen   // -   // 2.109   // Acrylonitril   // 608 001 003   //   // Methacrylonitril   // -   // 2.110  // Svovlbrinte   // 016 001 004   // 2.111   // Thioalkoholer  // -   // 2.112   // Mercaptaner og thioethere   // -  // 2.113   // Thallium og dets forbindelser   // 081 002 009  // 2.114   // Alkoholer og deres halogenderivater, som ikke er omfattet af gruppe 1.118 i bilag I   // -   // 2.115  // Glycoler og deres halogenderivater, som ikke er omfattet af gruppe 1.119 i bilag I   // -   // 2.116   // Ethere og deres halogenderivater, som ikke er omfattet af gruppe 1.120 i bilag I   // -   // 2.117   // Ketoner og deres halogenderivater, som ikke er omfattet af gruppe 1.121 i bilag I   // -   // 2.118  // Estere og deres halogenderivater, som ikke er omfattet af gruppe 1.122 i bilag I   // -   // 2.119   // Furfural   // 605 010 004   // 2.120   // Thiophenoler eller homologer og deres halogenderivater   // -   // 2.121   // Argentum   // -  // 2.122   // Selen   // 034 002 008   // 2.123   // Kobber  // -   // 2.124   // Zink   // -   // 2.125   // Magnesium  // -   // 2.126   // Platin   // -   // 2.127   // Tantal  // -   // 2.128   // Titan   // -   // 2.129   // Terpener  // -   // 2.130   // Boraner   // -   // 2.140   // Sygdomme, som skyldes inhalation af perlemorsstoev   //   // 2.141  // Sygdomme, som skyldes hormonstoffer   //   // 2.150  // Tandcaries foraarsaget af arbejde i chokolade-, sukker- og melindustrien   //  1.2,3 // 2.2.   // Hudsygdomme, som skyldes stoffer og agenser, som ikke er omfattet af andre positioner  // 2.201   // Hudsygdomme i forbindelse med allergi og normergi, som ikke er medtaget i bilag I  // 2.3.  // Sygdomme, som skyldes inhalation af stoffer, som ikke er omfattet af andre positioner  // 2.301   // Lungefibroser foraarsaget af metaller, som ikke er omfattet af den europaeiske liste  // 2.302   // Bronchie- og lungesygdomme, som skyldes aluminiumsstoev eller -roeg eller dets forbindelser  // 2.303   // Bronchie- og lungesygdomme samt bronchogent karcinom som foelge af eksponering for:  //  // - sod  //  // - tjaere  //  // - bitumen  //  // - beg  //  // - anthracen og dets forbindelser  //  // - mineralske olier og fedtstoffer  // 2.304   // Bronchie- og lungesygdomme, som skyldes syntetiske mineralfibre  // 2.305   // Bronchie- og lungesygdomme, som skyldes naturlige mineralfibre  // 2.306  // Bronchie- og lungesygdomme, som skyldes Thomas-slaggestoev  // 2.4.   // Infektioese sygdomme og parasitsygdomme, som ikke er beskrevet i bilag I  // 2.401   // Parasitsygdomme  // 2.402   // Tropesygdomme  // 2.403   // Infektioese sygdomme, som ikke er omfattet af bilag I, hos det personale, som er beskaeftiget med forebyggelse, pleje og hjaelp i hjemmet eller med laboratoriearbejde, samt andre aktiviteter, som er forbundet med risiko for infektion.  // 2.5.   // Overrivning som foelge af overanstrengelse af apophysis spinosus  BILAG III  OVERSIGT OVER SITUATIONEN I MEDLEMSSTATERNE  Dette bilag, som blev godkendt i 1989, er vejledende, idet dette omraade er under stadig udvikling. Bilaget vil blive ajourfoert i forbindelse med den beretning om gennemfoerelsen af denne henstilling, som Kommissionen vil fremlaegge i henhold til punkt 4 i begrundelsen.  1. Belgien  I Belgien findes der en liste over erstatningsberettigede erhvervssygdomme.  Erhvervssygdommene er inddelt som foelger:  1) erhvervssygdomme, som skyldes kemiske agenser  2) erhvervssygdomme, som skyldes fysiske agenser  3) erhvervssygdomme, som skyldes biologiske agenser  4) erhvervsbetingede hudsygdomme har forskellige aarsager  5) erhvervsbetingede luftvejssygdomme, som har forskellige aarsager.  I oevrigt eksisterer der lister over »erhvervssygdomme«, for hvilke der ikke ydes erstatning, og som man i oejeblikket er i faerd med at undersoege med henblik paa eventuel opfoerelse paa listen over erhvervssygdomme, for hvilke der kan ydes erstatning.  Det blandede system for erstatning anvendes ikke i Belgien.  2. Danmark  Listen over erhvervssygdomme er inddelt i syv positioner:  1) erhvervssygdomme, som skyldes kemiske agenser (kategori A)  2) erhvervsbetingede hudsygdomme, som skyldes stoffer eller agenser, som ikke er omfattet af andre positioner (kategori B)  3) erhvervssygdomme, som skyldes inhalation af stoffer og agenser, som ikke er omfattet af andre positioner (kategori C)  4) infektioese eller parasitaere erhvervssygdomme (kategori D)  5) erhvervssygdomme, som skyldes fysiske agenser (kategori E)  6) de foerste stadier af ondartede lidelser, som skyldes organiske forbindelser (kategori F)  7) tandsygdomme og parodontale sygdomme (kategori G).  Det blandede system for erstatning anvendes.  3. Forbundsrepublikken Tyskland  Listen over erhvervssygdomme, for hvilke der kan ydes erstatning, er inddelt i seks forskellige kategorier:  1) sygdomme, som skyldes kemiske agenser  2) sygdomme, som skyldes fysiske agenser  3) sygdomme, som skyldes levende agenser  4) luftvejs- og lungesygdomme  5) hudsygdomme  6) sygdomme, som ikke er klassificeret ovenfor.  I alt 59 erstatningsberettigede erhvervssygdomme.  Det blandede system anvendes paa grundlag af saerlige betingelser, som skal vaere opfyldt, for at der kan ydes erstatning.  4. Graekenland  Listen over erstatningsberettigede erhvervssygdomme er inddelt i fem grupper:  1 a) Forgiftning og allergier, som skyldes 13 kemiske stoffer opfoert paa en liste  b) hudsygdomme, som skyldes crom og cement  2) parasitaere og smitsomme sygdomme  3 a) sygdomme, som skyldes fysiske agenser  b) sygdomme hos minearbejdere  4) hudsygdomme  5) lungesygdomme.  I alt 52 erstatningsberettigede erhvervssygdomme.  Det blandede system for erstatning anvendes ikke. 5. Spanien  Listen over erstatningsberettigede erhvervssygdomme er inddelt i seks grupper:  - sygdomme, som skyldes kemiske agenser  - hudsygdomme, som skyldes agenser, der ikke er omfattet af andre positioner:  - hudkraeft  - andre erhvervsbetingede hudsygdomme  - pneumokoniose  - infektioese og parasitaere sygdomme  - sygdomme, som skyldes fysiske agenser  - sygdomme, som ikke er omfattet af andre positioner.  Det bliver i alt 71 erstatningsberettigede erhvervssygdomme.  Det blandede system anvendes ikke.  6. Frankrig  I den almindelige ordning for arbejdstagere opregnes der 91 tabeller over erhvervssygdomme. De er ikke klassificerede efter den agens, som er aarsag til sygdommen, men baade efter sygdommens art og det stof eller den agens, som er aarsag til sygdommen. Godtgoerelsen for en erhvervsbetinget sygdom er fastsat paa forhaand, men arbejdstageren kan nyde godt af formodningen om, at hans sygdom skyldes arbejdet, saafremt sygdommen svarer til den beskrivelse, som er givet for hver sygdom (sygdomssymptomer, stoffer eller agenser, karenstid, risikobetonet arbejde samt undertiden eksponeringens varighed).  Der findes et blandet system for anerkendelse af og godtgoerelse for pneumokoniose: en godkendt laege eller et udvalg bestaaende af tre laeger medvirker i proceduren.  Med hensyn til arbejdsgiverens civilretlige ansvar, kan enhver sygdom, som ikke er anerkendt som erhvervssygdom, give anledning til godtgoerelse (fuldstaendig, og ikke fastsat).  Der findes ligeledes 47 tabeller over erhvervssygdomme, som beroerer landmaend og arbejdstagere inden for landbruget. Den kan rent praktisk, som den er, foejes til den foerstnaevnte, med noedvendige specifikationer paa grund af de omhandlede risicis saerlige karakter.  For i alt 300 symptomer eller symptomgrupper kan der ydes erstatning i henhold til den almindelige ordning for arbejdstagere og for ca. lige saa mange i henhold til ordningen for landbruget. Nye erhvervssygdomme bliver opfoert i tabellerne, eller beskrivelsen af de eksisterende erhvervssygdomme bliver aendret, naar det paa baggrund af de epidemiologiske undersoegelser bliver muligt med en hoej grad af sikkerhed at fastslaa, at der er en erhvervsmaessig aarsag til nye sygdomssymptomer. Desuden overvejes det at udvide det blandede system.  7. Irland  I Irland er klassifikationen af de forskellige erhvervssygdomme ogsaa opdelt i fire positioner, nemlig A, B, C og D:  A) sygdomme, som skyldes fysiske agenser (14 sygdomme)  B) sygdomme, som skyldes biologiske agenser (10 sygdomme)  C) sygdomme, som skyldes kemiske agenser (29 sygdomme)  D) sygdomme, som har forskellige aarsager bortset fra de ovenfor beskrevne (3 sygdomme).  I alt 56 erstatningsberettigede erhvervssygdomme.  For yderligere syv erhvervssygdomme har der siden 1985 kunnet ydes erstatning.  Der anvendes et blandet system, men udelukkende for visse aandedraetslidelser.  8. Italien  Der findes to lister over erhvervssygdomme:  - en liste over erhvervssygdomme inden for industrien  - en liste over erhvervssygdomme inden for landbruget.  Den foerste liste omfatter 49 positioner, for hvilke der ydes erstatning; de er ikke klassificeret efter den agens, som er aarsag til sygdommen.  Den anden liste omfatter 21 erhvervssygdomme inden for landbruget, for hvilke der kan ydes erstatning; de er ikke klassificeret efter den agens, som er aarsag til sygdommen.  I alt 70 erstatningsberettigede erhvervssygdomme.  Man er for oejeblikket i faerd med at aendre systemet for erstatning.  9. Luxembourg  Her er listen over erstatningsberettigede erhvervssygdomme underopdelt i seks kategorier:  1) sygdomme, som skyldes kemiske agenser  2) sygdomme, som skyldes fysiske agenser  3) sygdomme, som skyldes biologiske agenser  4) luftvejs- og lungesygdomme (herunder pneumokoniose)  5) hudsygdomme  6) sygdomme, som ikke er klassificeret ovenfor.  I alt 55 erstatningsberettigede erhvervssygdomme.  Det blandede system anvendes paa grundlag af saerlige betingelser, som skal vaere opfyldt, for at der kan ydes erstatning. 10. Nederlandene  I Nederlandene er der offentliggjort en ikke-udtoemmende liste over erhvervssygdomme, der anvendes som vejledning ved diagnose, anmeldelse og registrering af erhvervssygdomme. Der er tale om en erhvervssygdom, naar en sygdom eller lidelse hovedsagelig er en foelge af arbejdet eller arbejdsomstaendighederne.  Der bliver ikke udbetalt erstatning for erhvervssygdomme som saadan inden for rammerne af den sociale sikring. I tilfaelde af hel eller delvis uarbejdsdygtighed er den udbetalte stoette ikke afhaengig af aarsagen hertil, men af stoerrelsen af indtaegtstabet som foelge af sygdom eller handicap.  11. Portugal  Der eksisterer to grupper af erhvervssygdomme:  a) sygdomme, som er opfoert paa en liste, der offentliggoeres af ministeriet; denne liste ligner den franske liste, og den indeholder 89 »tabeller« over sygdomme med angivelse af den agens, som er aarsag til sygdommen, af typen af den fremkaldte sygdom, af karenstiden samt den vejledende liste over de vaesentligste typer af arbejde, som er aarsag til sygdommen; disse erhvervssygdomme er opdelt i syv grupper:  1) forgiftninger  2) lungelidelser  3) hudsygdomme  4) sygdomme, som skyldes fysiske agenser  5) sygdomme, som skyldes biologiske agenser  6) svulster  7) allergi i slimhinderne.  b) laesioner, funktionelle lidelser eller sygdomme, som ikke er opfoert paa ovennaevnte liste, og for hvilke der kun vil kunne ydes erstatning, saafremt der paavises en sammenhaeng mellem arbejdstagerens erhvervsaktivitet og den fremkaldte lidelse (det blandede system).  12. Det Forenede Kongerige  I Det Forenede Kongerige er listen, hvori de forskellige erhvervssygdomme beskrives, inddelt i fire positioner, nemlig A, B, C og D:  A) sygdomme, som skyldes fysiske agenser (11 sygdomme)  B) sygdomme, som skyldes biologiske agenser (9 sygdomme)  C) sygdomme, som skyldes kemiske agenser (29 sygdomme)  D) sygdomme, som har forskellige aarsager, og som ikke er medtaget under de ovennaevnte kategorier (10 sygdomme).  I alt 59 erstatningsberettigede erhvervssygdomme.  Der eksisterer ikke noget blandet system for erstatning, undtagen for ulykker i industrien samt for en raekke saerlige lidelser.5 .  Sygdomme, som skyldes foelgende fysiske agenser  502.01  Cataracta, som skyldes varmestraaling  502.02  Conjunctivitis som foelge af eksponering for ultraviolet straaling  503  Hypacusis eller tunghoerighed, som skyldes stoej  504  Sygdom, som skyldes atmosfaerisk kompression eller dekompression  505.01  Osteo-arthrosis i haender og haandled, som skyldes mekaniske vibrationer  505.02  Angio-neurosis, som skyldes mekaniske vibrationer  506.10  Peri-arthrosis som foelge af tryk  506.21  Sygdomme som foelge af overanstrengelse af seneskederne  506.22  Sygdomme som foelge af overanstrengelse af vaevet omkring senerne  506.23  Sygdomme som foelge af overanstrengelse af muskulaere insertioner og sene-insertioner  506.30  Menisklidelser som foelge af langvarigt arbejde udfoert i knaelende eller hugsiddende stilling  506.40  Paralyse af nerver som foelge af tryk  507  Nystagmus hos minearbejdere  508  Sygdomme fremkaldt af ioniserende straaling  BILAG II  SUPPLERENDE LISTE OVER SYGDOMME, SOM FORMODES AT VAERE ERHVERVSSYGDOMME, SOM BOER GOERES TIL GENSTAND FOR ANMELDELSE, OG SOM PAA ET SENERE TIDSPUNKT VIL KUNNE FORVENTES OPTAGET I BILAG I TIL DEN EUROPAEISKE LISTE  1.2.32.1 .  Sygdomme, som skyldes foelgende kemiske agenser   //  //  //  EOEF-nr .  2.101  Ozon  _  2.102  Andre alifatiske carbonhydrider end dem, der er omfattet af gruppe 1.116 i bilag I  _  2.103  Diphenyl  _  2.104  Decalin  _  2.105  Aromatiske syrer _ aromatiske anhydrider og deres halogenderivater  _  2.106  Diphenyloxid  _  2.107  Tetrahydrofuran  603 025 000  2.108  Thiophen  _  2.109  Acrylonitril  608 001 003   //  Methacrylonitril  _  2.110  Svovlbrinte  016 001 004  2.111  Thioalkoholer  _  2.112  Mercaptaner og thioethere  _  2.113  Thallium og dets forbindelser  081 002 009  2.114  Alkoholer og deres halogenderivater, som ikke er omfattet af gruppe 1.118 i bilag I  _  2.115  Glycoler og deres halogenderivater, som ikke er omfattet af gruppe 1.119 i bilag I  _  2.116  Ethere og deres halogenderivater, som ikke er omfattet af gruppe 1.120 i bilag I  _  2.117  Ketoner og deres halogenderivater, som ikke er omfattet af gruppe 1.121 i bilag I  _  2.118  Estere og deres halogenderivater, som ikke er omfattet af gruppe 1.122 i bilag I  _  2.119  Furfural  605 010 004  2.120  Thiophenoler eller homologer og deres halogenderivater  _  2.121  Argentum  _  2.122  Selen  034 002 008  2.123  Kobber  _  2.124  Zink  _  2.125  Magnesium  _  2.126  Platin  _  2.127  Tantal  _  2.128  Titan  _  2.129  Terpener  _  2.130  Boraner  _  2.140  Sygdomme, som skyldes inhalation af perlemorsstoev   //  2.141  Sygdomme, som skyldes hormonstoffer   //  2.150  Tandcaries foraarsaget af arbejde i chokolade -, sukker - og melindustrien   //  1.2,32.2 .  Hudsygdomme, som skyldes stoffer og agenser, som ikke er omfattet af andre positioner  2.201  Hudsygdomme i forbindelse med allergi og normergi, som ikke er medtaget i bilag I  2.3 .  Sygdomme, som skyldes inhalation af stoffer, som ikke er omfattet af andre positioner  2.301  Lungefibroser foraarsaget af metaller, som ikke er omfattet af den europaeiske liste  2.302  Bronchie - og lungesygdomme, som skyldes aluminiumsstoev eller -roeg eller dets forbindelser  2.303  Bronchie - og lungesygdomme samt bronchogent karcinom som foelge af eksponering for :  _ sod  _ tjaere  _ bitumen  _ beg  _ anthracen og dets forbindelser  _ mineralske olier og fedtstoffer  2.304  Bronchie - og lungesygdomme, som skyldes syntetiske mineralfibre  2.305  Bronchie - og lungesygdomme, som skyldes naturlige mineralfibre  2.306  Bronchie - og lungesygdomme, som skyldes Thomas-slaggestoev  2.4 .  Infektioese sygdomme og parasitsygdomme, som ikke er beskrevet i bilag I  2.401  Parasitsygdomme  2.402  Tropesygdomme  2.403  Infektioese sygdomme, som ikke er omfattet af bilag I, hos det personale, som er beskaeftiget med forebyggelse, pleje og hjaelp i hjemmet eller med laboratoriearbejde, samt andre aktiviteter, som er forbundet med risiko for infektion .  2.5 .  Overrivning som foelge af overanstrengelse af apophysis spinosus  BILAG III  OVERSIGT OVER SITUATIONEN I MEDLEMSSTATERNE  Dette bilag, som blev godkendt i 1989, er vejledende, idet dette omraade er under stadig udvikling . Bilaget vil blive ajourfoert i forbindelse med den beretning om gennemfoerelsen af denne henstilling, som Kommissionen vil fremlaegge i henhold til punkt 4 i begrundelsen .  1 . Belgien  I Belgien findes der en liste over erstatningsberettigede erhvervssygdomme .  Erhvervssygdommene er inddelt som foelger :  1 ) erhvervssygdomme, som skyldes kemiske agenser  2 ) erhvervssygdomme, som skyldes fysiske agenser  3 ) erhvervssygdomme, som skyldes biologiske agenser  4 ) erhvervsbetingede hudsygdomme har forskellige aarsager  5 ) erhvervsbetingede luftvejssygdomme, som har forskellige aarsager .  I oevrigt eksisterer der lister over "erhvervssygdomme", for hvilke der ikke ydes erstatning, og som man i oejeblikket er i faerd med at undersoege med henblik paa eventuel opfoerelse paa listen over erhvervssygdomme, for hvilke der kan ydes erstatning .  Det blandede system for erstatning anvendes ikke i Belgien .  2 . Danmark  Listen over erhvervssygdomme er inddelt i syv positioner :  1 ) erhvervssygdomme, som skyldes kemiske agenser ( kategori A )  2 ) erhvervsbetingede hudsygdomme, som skyldes stoffer eller agenser, som ikke er omfattet af andre positioner ( kategori B )  3 ) erhvervssygdomme, som skyldes inhalation af stoffer og agenser, som ikke er omfattet af andre positioner ( kategori C )  4 ) infektioese eller parasitaere erhvervssygdomme ( kategori D )  5 ) erhvervssygdomme, som skyldes fysiske agenser ( kategori E )  6 ) de foerste stadier af ondartede lidelser, som skyldes organiske forbindelser ( kategori F )  7 ) tandsygdomme og parodontale sygdomme ( kategori G ).  Det blandede system for erstatning anvendes .  3 . Forbundsrepublikken Tyskland  Listen over erhvervssygdomme, for hvilke der kan ydes erstatning, er inddelt i seks forskellige kategorier :  1 ) sygdomme, som skyldes kemiske agenser  2 ) sygdomme, som skyldes fysiske agenser  3 ) sygdomme, som skyldes levende agenser  4 ) luftvejs - og lungesygdomme  5 ) hudsygdomme  6 ) sygdomme, som ikke er klassificeret ovenfor .  I alt 59 erstatningsberettigede erhvervssygdomme .  Det blandede system anvendes paa grundlag af saerlige betingelser, som skal vaere opfyldt, for at der kan ydes erstatning .  4 . Graekenland  Listen over erstatningsberettigede erhvervssygdomme er inddelt i fem grupper :  1 a ) Forgiftning og allergier, som skyldes 13 kemiske stoffer opfoert paa en liste  b ) hudsygdomme, som skyldes crom og cement  2 ) parasitaere og smitsomme sygdomme  3 a ) sygdomme, som skyldes fysiske agenser  b ) sygdomme hos minearbejdere  4 ) hudsygdomme  5 ) lungesygdomme .  I alt 52 erstatningsberettigede erhvervssygdomme .  Det blandede system for erstatning anvendes ikke .  5 . Spanien  Listen over erstatningsberettigede erhvervssygdomme er inddelt i seks grupper :  _ sygdomme, som skyldes kemiske agenser  _ hudsygdomme, som skyldes agenser, der ikke er omfattet af andre positioner :  _ hudkraeft  _ andre erhvervsbetingede hudsygdomme  _ pneumokoniose  _ infektioese og parasitaere sygdomme  _ sygdomme, som skyldes fysiske agenser  _ sygdomme, som ikke er omfattet af andre positioner .  Det bliver i alt 71 erstatningsberettigede erhvervssygdomme .  Det blandede system anvendes ikke .  6 . Frankrig  I den almindelige ordning for arbejdstagere opregnes der 91 tabeller over erhvervssygdomme . De er ikke klassificerede efter den agens, som er aarsag til sygdommen, men baade efter sygdommens art og det stof eller den agens, som er aarsag til sygdommen . Godtgoerelsen for en erhvervsbetinget sygdom er fastsat paa forhaand, men arbejdstageren kan nyde godt af formodningen om, at hans sygdom skyldes arbejdet, saafremt sygdommen svarer til den beskrivelse, som er givet for hver sygdom ( sygdomssymptomer, stoffer eller agenser, karenstid, risikobetonet arbejde samt undertiden eksponeringens varighed ).  Der findes et blandet system for anerkendelse af og godtgoerelse for pneumokoniose : en godkendt laege eller et udvalg bestaaende af tre laeger medvirker i proceduren .  Med hensyn til arbejdsgiverens civilretlige ansvar, kan enhver sygdom, som ikke er anerkendt som erhvervssygdom, give anledning til godtgoerelse ( fuldstaendig, og ikke fastsat ).  Der findes ligeledes 47 tabeller over erhvervssygdomme, som beroerer landmaend og arbejdstagere inden for landbruget . Den kan rent praktisk, som den er, foejes til den foerstnaevnte, med noedvendige specifikationer paa grund af de omhandlede risicis saerlige karakter .  For i alt 300 symptomer eller symptomgrupper kan der ydes erstatning i henhold til den almindelige ordning for arbejdstagere og for ca . lige saa mange i henhold til ordningen for landbruget . Nye erhvervssygdomme bliver opfoert i tabellerne, eller beskrivelsen af de eksisterende erhvervssygdomme bliver aendret, naar det paa baggrund af de epidemiologiske undersoegelser bliver muligt med en hoej grad af sikkerhed at fastslaa, at der er en erhvervsmaessig aarsag til nye sygdomssymptomer . Desuden overvejes det at udvide det blandede system .  7 . Irland  I Irland er klassifikationen af de forskellige erhvervssygdomme ogsaa opdelt i fire positioner, nemlig A, B, C og D :  A ) sygdomme, som skyldes fysiske agenser ( 14 sygdomme )  B ) sygdomme, som skyldes biologiske agenser ( 10 sygdomme )  C ) sygdomme, som skyldes kemiske agenser ( 29 sygdomme )  D ) sygdomme, som har forskellige aarsager bortset fra de ovenfor beskrevne ( 3 sygdomme ).  I alt 56 erstatningsberettigede erhvervssygdomme .  For yderligere syv erhvervssygdomme har der siden 1985 kunnet ydes erstatning .  Der anvendes et blandet system, men udelukkende for visse aandedraetslidelser .  8 . Italien  Der findes to lister over erhvervssygdomme :  _ en liste over erhvervssygdomme inden for industrien  _ en liste over erhvervssygdomme inden for landbruget .  Den foerste liste omfatter 49 positioner, for hvilke der ydes erstatning; de er ikke klassificeret efter den agens, som er aarsag til sygdommen .  Den anden liste omfatter 21 erhvervssygdomme inden for landbruget, for hvilke der kan ydes erstatning; de er ikke klassificeret efter den agens, som er aarsag til sygdommen .  I alt 70 erstatningsberettigede erhvervssygdomme .  Man er for oejeblikket i faerd med at aendre systemet for erstatning .  9 . Luxembourg  Her er listen over erstatningsberettigede erhvervssygdomme underopdelt i seks kategorier :  1 ) sygdomme, som skyldes kemiske agenser  2 ) sygdomme, som skyldes fysiske agenser  3 ) sygdomme, som skyldes biologiske agenser  4 ) luftvejs -og lungesygdomme ( herunder pneumokoniose )  5 ) hudsygdomme  6 ) sygdomme, som ikke er klassificeret ovenfor .  I alt 55 erstatningsberettigede erhvervssygdomme .  Det blandede system anvendes paa grundlag af saerlige betingelser, som skal vaere opfyldt, for at der kan ydes erstatning .  10 . Nederlandene  I Nederlandene er der offentliggjort en ikke-udtoemmende liste over erhvervssygdomme, der anvendes som vejledning ved diagnose, anmeldelse og registrering af erhvervssygdomme . Der er tale om en erhvervssygdom, naar en sygdom eller lidelse hovedsagelig er en foelge af arbejdet eller arbejdsomstaendighederne .  Der bliver ikke udbetalt erstatning for erhvervssygdomme som saadan inden for rammerne af den sociale sikring . I tilfaelde af hel eller delvis uarbejdsdygtighed er den udbetalte stoette ikke afhaengig af aarsagen hertil, men af stoerrelsen af indtaegtstabet som foelge af sygdom eller handicap .  11 . Portugal  Der eksisterer to grupper af erhvervssygdomme :  a ) sygdomme, som er opfoert paa en liste, der offentliggoeres af ministeriet; denne liste ligner den franske liste, og den indeholder 89 "tabeller" over sygdomme med angivelse af den agens, som er aarsag til sygdommen, af typen af den fremkaldte sygdom, af karenstiden samt den vejledende liste over de vaesentligste typer af arbejde, som er aarsag til sygdommen; disse erhvervssygdomme er opdelt i syv grupper :  1 ) forgiftninger  2 ) lungelidelser  3 ) hudsygdomme  4 ) sygdomme, som skyldes fysiske agenser  5 ) sygdomme, som skyldes biologiske agenser  6 ) svulster  7 ) allergi i slimhinderne .  b ) laesioner, funktionelle lidelser eller sygdomme, som ikke er opfoert paa ovennaevnte liste, og for hvilke der kun vil kunne ydes erstatning, saafremt der paavises en sammenhaeng mellem arbejdstagerens erhvervsaktivitet og den fremkaldte lidelse ( det blandede system ).  12 . Det Forenede Kongerige  I Det Forenede Kongerige er listen, hvori de forskellige erhvervssygdomme beskrives, inddelt i fire positioner, nemlig A, B, C og D :  A ) sygdomme, som skyldes fysiske agenser ( 11 sygdomme )  B ) sygdomme, som skyldes biologiske agenser ( 9 sygdomme )  C ) sygdomme, som skyldes kemiske agenser ( 29 sygdomme )  D ) sygdomme, som har forskellige aarsager, og som ikke er medtaget under de ovennaevnte kategorier ( 10 sygdomme ).  I alt 59 erstatningsberettigede erhvervssygdomme .  Der eksisterer ikke noget blandet system for erstatning, undtagen for ulykker i industrien samt for en raekke saerlige lidelser .