               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 16.5.2018
            COM(2018) 299 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS AFGØRELSE
            om bemyndigelse til at indlede forhandlinger med Kap Verde om indgåelse af en protokol til gennemførelse af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Det Europæiske Fællesskab og Kap Verde
            {SWD(2018) 193 final}{SWD(2018) 194 final}

               BEGRUNDELSE

               1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

               •Forslagets begrundelse og formål

                  Kommissionen foreslår, at der indledes forhandlinger om en ny protokol til den partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri, der er indgået med Republikken Kap Verde, som tilgodeser EU-fiskerflådens behov og er i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik og med Rådets konklusioner af 19. marts 2012 om Kommissionens meddelelse om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension.

               •Sammenhæng med de gældende regler på samme område

                  Den gældende partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Kap Verde blev indgået den 30. december 2006
                     1
                  . Den gældende fireårige protokol
                     2
                   til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri trådte i kraft den 23. december 2014 og udløber den 22. december 2018. I protokollen fastsættes fiskerimulighederne for EU-flåden og den finansielle modydelse, der betales af henholdsvis EU og rederne. EU's årlige finansielle modydelse til Kap Verde beløber sig til EUR 550 000 i de første to år af protokollens gyldighedsperiode, hvoraf EUR 275 000 er øremærket til sektorstøtte, og EUR 500 000 i de sidste to år af protokollens gyldighedsperiode, hvoraf EUR 250 000 er øremærket til sektorstøtte.

               I partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri med Kap Verde fastsættes mulighederne for fiskeri efter tun og stærkt vandrende arter for fartøjer fra tre medlemsstater (Spanien, Frankrig og Portugal). EU har allerede et veludviklet netværk af bilaterale partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri i Vestafrika, nemlig med Marokko, Mauretanien, São Tomé og Príncipe, Senegal, Liberia samt Elfenbenskysten.

                  Partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri hjælper med at fremme den fælles fiskeripolitiks mål internationalt ved at sikre, at EU's fiskeri uden for EU-farvande er baseret på de samme principper og standarder som dem, der gælder ifølge EU-lovgivningen. De fremmer endvidere det videnskabelige samarbejde mellem EU og partnerlandene samt gennemsigtighed og bæredygtighed med henblik på en bedre forvaltning af fiskeressourcerne. Partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri tilskynder også til en sådan forvaltning ved at støtte overvågning og kontrol af de nationale og udenlandske flåders aktiviteter og stille midler til rådighed til bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri og til bæredygtig udvikling af den lokale fiskeriindustri, og de styrker EU's stilling i de internationale og regionale fiskeriorganisationer, navnligt i Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet, der er det organ, som er nedsat i henhold til folkeretten for bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende arter i regionen.

               •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

                  Forhandlingen om en ny protokol til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri med Kap Verde er i overensstemmelse med EU's politik over for landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet og med Unionens mål vedrørende respekt for de demokratiske principper og menneskerettighederne.

                  På helt lokalt plan supplerer fiskeripartnerskabsaftalen den nye ramme for partnerskaber om migration
                     3
                  , og skabelsen af økonomisk aktivitet inden for fiskeriet vil bidrage til at afhjælpe årsagerne til emigration fra Kap Verde.

               2.JURIDISKE ASPEKTER AF HENSTILLINGEN

               •Retsgrundlag

                  Retsgrundlaget for afgørelsen er artikel 218 i afsnit V om internationale aftaler i femte del om Unionens optræden udadtil i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), hvori proceduren for forhandling og indgåelse af aftaler mellem EU og tredjelande fastsættes.

               •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

                  Ikke relevant, da der er tale om enekompetence.

               •Proportionalitetsprincippet

                  Afgørelsen står i et rimeligt forhold til målet.

               •Valg af retsakt

                  Retsaktstypen er fastsat i artikel 218, stk. 3 og stk. 4, i TEUF.

               3.RESULTATER AF HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

               •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning

                  Kommissionen foretog i 2017 og 2018 en efterfølgende evaluering af den gældende protokol til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri med Kap Verde og en forudgående evaluering af muligheden for at forny den nævnte protokol. Konklusionerne af evalueringen er angivet i et særskilt arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene.

                  Det konkluderes i evalueringen, at der i EU's tunfiskerisektor er stor interesse i at kunne fiske i Kap Verdes farvande, og at en fornyelse af protokollen vil kunne styrke tilsynet, kontrollen og overvågningen og bidrage til en bedre forvaltning af fiskeriet i regionen. Endvidere konkluderes det, at en fornyelse af protokollen også vil være til gavn for Kap Verde i betragtning af det betydelige finansielle bidrag, der ydes i henhold til protokollen.

               •Høringer af interesserede parter

                  Medlemsstaterne, industriens repræsentanter, de internationale civilsamfundsorganisationer og Kap Verdes fiskeriforvaltning og civilsamfund er blevet hørt som led i evalueringen. Høringer har også fundet sted inden for rammerne af Det Rådgivende Råd for Højsøflåden.

               •Indhentning og brug af ekspertbistand

                  Ikke relevant.

               •Konsekvensanalyse

                  Ikke relevant.

               •Målrettet regulering og forenkling

                  Ikke relevant.

               •Grundlæggende rettigheder

                  I de forhandlingsdirektiver, der er knyttet som bilag til forslaget til afgørelsen, henstilles det at bemyndige til at indlede forhandlinger. Det henstilles også, at der indføres en klausul om konsekvenserne af krænkelser af menneskerettighederne og demokratiske principper.

               4.BUDGETMÆSSIGE VIRKNINGER

               Den nye protokol vil indebære betaling af en finansiel modydelse til Kap Verde, som er forenelig med den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2014-2020, navnlig tildelinger under budgetposten for partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri. De årlige beløb til forpligtelser og betalinger er fastlagt i den årlige budgetprocedure, herunder reserveposten for protokoller, der ikke er trådt i kraft i begyndelsen af året
                  4
               .

               5.ANDRE FORHOLD

               •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering

                  Det forventes, at forhandlingerne indledes i andet kvartal af 2018.

               •Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget

                  Kommissionen henstiller, at:

                  - Rådet bemyndiger Kommissionen til at indlede og føre forhandlinger om indgåelse af en ny protokol til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri med Kap Verde

                  - Kommissionen udpeges som EU's forhandler på dette område

                  - Kommissionen fører forhandlingerne i samråd med det særlige udvalg, jf. traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

                  - Rådet godkender de forhandlingsdirektiver, der er knyttet som bilag til denne henstilling.

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS AFGØRELSE

               om bemyndigelse til at indlede forhandlinger med Kap Verde om indgåelse af en protokol til gennemførelse af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Det Europæiske Fællesskab og Kap Verde

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

               under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 218, stk. 3 og 4,

               under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

               ud fra følgende betragtninger:

               Der bør indledes forhandlinger med Kap Verde med henblik på at indgå en protokol til gennemførelse af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kap Verde —

               VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

               Artikel 1

               Kommissionen bemyndiges hermed til at indlede forhandlinger med Kap Verde med henblik på at indgå en protokol til gennemførelse af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kap Verde.

               Artikel 2

               Forhandlingerne føres i samråd med Rådets Gruppe vedrørende den Eksterne Fiskeripolitik og på grundlag af Rådets forhandlingsdirektiver, der er anført i bilaget til denne afgørelse.

               Artikel 3

               Denne afgørelse er rettet til Kommissionen.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                        Formand

                     (1)

                        EUT L 414 af 30.12.2006, s. 36.

                     (2)

                        EUT L 369 af 24.12.2014, s. 3.

                     (3)

                        COM(2016) 385 final af 7.6.2016.

                     (4)

                        Kapitel 40 (reservepost 40 02 41) i overensstemmelse med den interinstitutionelle FFR-aftale (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den16.5.2018
            COM(2018) 299 final
            BILAG
            til
            Henstilling med henblik på RÅDETS AFGØRELSE
            om bemyndigelse til at indlede forhandlinger på Den Europæiske Unions vegne om en ny protokol til fiskeripartnerskabsaftalen med Kap Verde
            {SWD(2018) 193 final}{SWD(2018) 194 final}

               BILAG

               Forhandlingsdirektiver til indgåelse af en ny protokol mellem Den Europæiske Union og Kap Verde

               –Formålet med forhandlingerne er at indgå en ny protokol til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Kap Verde i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik og med Rådets konklusioner af 19. marts 2012 om Kommissionens meddelelse af 13. juli 2011 om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension.

               –For at fremme et bæredygtigt og ansvarligt fiskeri og samtidig sikre gensidige fordele for EU og Kap Verde gennem den nye protokol baserer Kommissionen forhandlingerne på følgende mål:

               ·At sikre, at EU-fiskerfartøjer har adgang til Kap Verdes fiskeriområde, og at de får tildelt de nødvendige tilladelser til at fiske i nævnte område, og derved bl.a. opretholde netværket af partnerskabsaftaler for bæredygtigt fiskeri for EU's fiskeriaktører

               ·At tage højde for den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning og de relevante forvaltningsplaner, der er vedtaget af de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er), for at sikre et bæredygtigt fiskeri og fremme havforvaltningen på det internationale plan. Fiskeriet bør udelukkende rettes mod de tilgængelige ressourcer under hensyntagen til den lokale flådes fiskerikapacitet, samtidig med at der tages særligt hensyn til, at visse af de pågældende bestande er stærkt vandrende

               ·At opnå en passende andel af disse fiskeressourcer, der er i fuld overensstemmelse med EU-fiskerflådens interesser, når disse ressourcer også er af interesse for andre udenlandske flåder, mens der tages højde for EU-fiskerflådens aktivitet i regionen set i lyset af de seneste og bedste foreliggende videnskabelige vurderinger

               ·At etablere en dialog for at styrke sektorpolitikken med henblik på at tilskynde til gennemførelsen af en ansvarlig fiskeripolitik, der er i tråd med landets udviklingsmål, navnlig hvad angår fiskeriforvaltning, bekæmpelsen af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, kontrol og overvågning af fiskeriet, tilvejebringelse af videnskabelig rådgivning samt at fremme jobskabelse bl.a. med henblik på at afhjælpe de grundlæggende årsager til emigration fra Kap Verde

               ·At medtage en klausul om konsekvenserne af krænkelse af menneskerettighederne og de demokratiske principper

               ·At medtage en klausul om, at EU-flåden har privilegeret adgang til Kap Verdes fiskeriområde, og om, at alle udenlandske flåder bør være underlagt de samme tekniske betingelser.

               –For at undgå en afbrydelse af fiskeriet bør den nye protokol omfatte en klausul om, at den kan anvendes midlertidigt.

               –Protokollen bør navnlig fastsætte følgende:

               ·de fiskerimuligheder, som EU-fiskerfartøjerne tildeles i hver kategori

               ·den finansielle modydelse og vilkårene for udbetaling heraf, og

               ·prioriteterne for og mekanismerne til effektiv gennemførelse af sektorstøtten og regelmæssig overvågning heraf.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 22.11.2017
            COM(2017) 801 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS AFGØRELSE
            om ophævelse af beslutning 2008/713/EF om et uforholdsmæssigt stort underskud i Det Forenede Kongerige

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS AFGØRELSE

               om ophævelse af beslutning 2008/713/EF om et uforholdsmæssigt stort underskud i Det Forenede Kongerige

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

               under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 12,

               under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen og

               ud fra følgende betragtninger:

               (1)På grundlag af en henstilling fra Kommissionen fastslog Rådet i beslutning 2008/713/EF af 8. juli 2008 i overensstemmelse med artikel 104, stk. 6, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Det Forenede Kongerige
                  1
               . Rådet noterede sig på grundlag af de oplysninger, som de britiske myndigheder indsendte i marts 2008 efter proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, at Det Forenede Kongeriges offentlige underskud forventedes at nå op på 3,2 % af BNP i 2008/09 og dermed at overstige traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. I kølvandet på offentliggørelsen af budgettet fra marts 2008 blev der den 13. maj 2008 desuden fremsat en politisk erklæring om, at den personlige indkomstskat ville blive sænket i 2008/09, hvilket forventedes at øge det planlagte underskud yderligere i det pågældende regnskabsår. Virkningerne af denne foranstaltning ville sammenlagt med Kommissionens forårsprognose 2008 resultere i et underskud på 3,5 % af BNP i 2008/09. Desuden blev situationen med det uforholdsmæssigt store underskud ikke betragtet som midlertidig, idet der ifølge Kommissionens prognose, som var udarbejdet under antagelse af uændret politik, forventedes et underskud i 2009/10 på 3,3 % af BNP. Rådet bemærkede endvidere, at den offentlige gældskvote fortsat lå et godt stykke under referenceværdien på 60 %, om end den forventedes at stige frem til 2009/10.

               (2)Samme dag rettede Rådet i henhold til traktatens artikel 104, stk. 7, og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 og på grundlag af en henstilling fra Kommissionen en henstilling til Det Forenede Kongerige om at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i regnskabsåret 2009/10. Rådet fastsatte ved samme lejlighed den 8. januar 2009 som frist for at træffe virkningsfulde foranstaltninger.

               (3)Den 27. april 2009 fastslog Rådet i henhold til traktatens artikel 104, stk. 8, at Det Forenede Kongerige ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger til at efterkomme Rådets henstilling af 8. juli 2008
                  2
               .

               (4)I erkendelse af, at Det Forenede Kongeriges budgetstilling i 2009/10 dels skyldtes gennemførelsen af foranstaltninger svarende til ca. 1,5 % af BNP, som var en passende reaktion på den europæiske økonomiske genopretningsplan, dels de økonomiske stabilisatorers frie spil, rettede Rådet den 2. december 2009 en revideret henstilling efter artikel 126, stk. 7, i TEUF om at bringe situationen med det uforholdsmæssigt store underskud til ophør senest i 2014/15. Det blev specifikt henstillet til Det Forenede Kongerige at sørge for en gennemsnitlig årlig finanspolitisk indsats på 1¾ % af BNP i perioden 2010/11-2014/15 med henblik på at bringe det offentlige underskud ned under 3 % af BNP på en troværdig og holdbar måde. I sin henstilling af 2. december 2009 fastsatte Rådet den 2. juni 2010 som frist for at træffe virkningsfulde foranstaltninger, jf. artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1467/97.

               (5)Den 6. juli 2010 konkluderede Kommissionen på grundlag af sin forårsprognose 2010, at Det Forenede Kongerige havde iværksat virkningsfulde tiltag i overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. december 2009 som vedtaget i henhold til traktatens artikel 126, stk. 7.

               (6)Den 19. juni 2015 fastslog Rådet i henhold til traktatens artikel 126, stk. 8, at Det Forenede Kongerige ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger til at efterkomme Rådets henstilling af 2. december 2009
                  3
               . Rådet noterede sig, at Det Forenede Kongerige havde oplevet et kraftigt fald i den reale BNP-vækst som følge af den globale økonomiske og finansielle krise i 2008 og 2009, som også havde påvirket landets offentlige finanser. Det Forenede Kongerige havde efterfølgende gennemført en konsolideringsplan, og det offentlige underskud målt som en procentdel af BNP var faldet hvert år i perioden mellem regnskabsåret 2009/10 og regnskabsåret 2014/15. Den offentlige gældskvote var til gengæld fortsat med at stige i nævnte periode, hvilket hovedsagelig skyldtes det samlede underskud, men også interventioner i finanssektoren. Rådet konkluderede, at det uforholdsmæssigt store underskud ikke var blevet korrigeret til fristen i 2014/15 til trods for det finanspolitiske konsolideringsprogram, som Det Forenede Kongerige havde udarbejdet og gennemført. Det Forenede Kongerige havde heller ikke overholdt kravet om en gennemsnitlig årlig finanspolitisk indsats på 1¾ % af BNP som henstillet af Rådet den 2. december 2009.

               (7)Samme dag rettede Rådet i henhold til traktatens artikel 126, stk. 7, og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 og på grundlag af en henstilling fra Kommissionen en henstilling til Det Forenede Kongerige om at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i regnskabsåret 2016/17. Det blev specifikt henstillet til Det Forenede Kongerige at nå et samlet underskud på 4,1 % af BNP i 2015/16 og 2,7 % af BNP i 2016/17, hvilket forventedes at svare til en forbedring af den strukturelle saldo på 0,5 % af BNP i 2015/16 og 1,1 % af BNP i 2016/17, jf. Kommissionens ajourførte forårsprognose fra 2015.

               (8)Den 16. november 2015 konkluderede Kommissionen, at Det Forenede Kongerige havde truffet virkningsfulde foranstaltninger med henblik at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i regnskabsåret 2016/17 som henstillet af Rådet den 19. juni 2015.

               (9)Kommissionen skal i henhold til artikel 4 i protokol nr. 12 om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til TEUF, tilvejebringe de data, der skal benyttes med henblik på at gennemføre proceduren. Som led i gennemførelsen af nævnte protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld samt andre relaterede variabler to gange årligt, nemlig inden den 1. april og inden den 1. oktober, jf. artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009
                  4
               .

               (10)Ophævelse af afgørelser om, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud, sker ved afgørelser vedtaget af Rådet på grundlag af de indberettede oplysninger. En afgørelse om, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud, bør desuden kun ophæves, hvis Kommissionens prognoser viser, at underskuddet ikke vil overstige traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden
                  5
               .

               (11)På grundlag af de data, som Kommissionen (Eurostat) har fremlagt i henhold til artikel 14 i forordning (EF) nr. 479/2009 kan der efter forelæggelsen af konvergensprogrammet 2017 og på grundlag af indberetningen fra Det Forenede Kongerige i september 2017 samt Kommissionens efterårsprognose 2017 drages følgende konklusioner:

               –Det Forenede Kongerige har i de seneste år opfyldt det anbefalede mål for det offentlige underskud. Efter at have toppet med 10 % af BNP i 2009/10 er det nominelle offentlige underskud gradvist faldet til 4 % i 2015/16 og 2,3 % i 2016/17, hvilket er i overensstemmelse med Rådets henstilling af 19. juni 2015.  Den finanspolitiske konsolidering i perioden har hovedsagelig været udgiftsbaseret, idet de samlede løbende udgifter faldt fra 42,9 % af BNP i 2009/10 til 38 % af BNP i 2016/17. En stigning i den offentlige indtægtskvote fra 37,4 % af BNP i 2009/10 til 38,6 % af BNP i 2016/17 har ligeledes bidraget, om end i mindre grad.

               –Ifølge det konvergensprogram for 2016/17, som de britiske myndigheder fremlagde den 27. april 2017, og som dækker perioden 2016/17-2021/22, forventes det offentlige underskud at stige til 2,8 % af BNP i 2017/18 for efterfølgende at falde til 1,9 % af BNP i 2018/19. Denne prognose var ifølge de data, som de britiske myndigheder indberettede i marts 2017 efter proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud baseret på et forventet offentligt underskud på 2,7 % i 2016/17. Siden fremlæggelsen af konvergensprogrammet har det nationale statistikkontor (Office for National Statistics) nedjusteret sit skøn over det offentlige underskud til 2,3 % af BNP i 2016/17. De britiske myndigheder har ikke efterfølgende offentliggjort en ajourført prognose for det offentlige underskud, men det fremgår af Kommissionens efterårsprognose 2017, der er udarbejdet under antagelse af uændret politik, at der vil være et underskud på 2,5 % i 2017/18, 1,8 % i 2018/19 og 1,3 % i 2019/20. Underskuddet ventes således at forblive under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden.

               –I efterårsprognosen 2017 skønner Kommissionen, at den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede offentlige saldo uden engangs- og andre midlertidige foranstaltninger, er blevet forbedret med 3,2 % af BNP i perioden 2008/09-2016-17.

               –Det Forenede Kongeriges offentlige bruttogældskvote er steget markant, siden Rådet ved beslutning af 8. juli 2008 konstaterede, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Det Forenede Kongerige. Den offentlige gældskvote steg fra 41 % af BNP i 2007/08 til 86,8 % i 2016/17, hvilket afspejler det højere nominelle offentlige underskud samt interventioner i finanssektoren i løbet perioden. Ifølge Kommissionens efterårsprognose 2017 forventes gældskvoten at toppe i 2016/17 for derefter at falde gradvist til 82,9 % af BNP i 2019/20.

               (12)I henhold til traktatens artikel 126, stk. 12, skal en rådsafgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud ophæves, når det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret.

               (13)Efter Rådets opfattelse er det uforholdsmæssigt store underskud i Det Forenede Kongerige blevet korrigeret, og beslutning 2008/713/EF bør derfor ophæves.

               (14)Fra 2017/18, hvilket er regnskabsåret efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, er Det Forenede Kongerige omfattet af den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og bør nærme sig den mellemfristede budgetmålsætning, der kræves som et minimum, i et rimeligt tempo, herunder overholde udgiftsbenchmarket og sikre overensstemmelse med gældskriteriet, jf. artikel 2, stk. 1a, i forordning (EF) nr. 1467/97 —

               VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

               Artikel 1

               Ud fra en samlet vurdering kan det konkluderes, at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Det Forenede Kongerige er blevet korrigeret.

               Artikel 2

               Beslutning 2008/713/EF ophæves.

               Artikel 3

               Denne afgørelse er rettet til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        Rådets beslutning 2008/713/EF af 24. juli 2008 om et uforholdsmæssigt stort underskud i Det Forenede Kongerige (EUT L 238 af 5.9.2008, s. 5).

                     (2)

                        Rådets beslutning 2009/409/EF af 27. april 2009 om konstatering i henhold til traktatens artikel 104, stk. 8, af, om Det Forenede Kongerige har truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af Rådets henstilling af 8. juli 2008 i henhold til artikel 104, stk. 7 (EUT L 132 af 29.5.2009, s. 11).

                     (3)

                        Rådets afgørelse (EU) 2015/1098 af 19. juni 2015 om konstatering af, at Det Forenede Kongerige ikke har truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af Rådets henstilling af 2. december 2009 (EUT L 180 af 8.7.2015, s. 1).

                     (4)

                        Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 af 25. maj 2009 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (EUT L 145 af 10.6.2009, s. 1).

                     (5)

                        I overensstemmelse med "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form" af 3. september 2012. Se:
                  http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 22.11.2017
            COM(2017) 802 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            med henblik på at korrigere den væsentlige observerede afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien
            {SWD(2017) 603 final}

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               med henblik på at korrigere den væsentlige observerede afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 10, stk. 2, andet afsnit,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 16. juni 2017 vedtog Rådet en afgørelse efter artikel 121, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) om, at der var konstateret en betydelig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien, og rettede en henstilling til Rumænien om at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter
                  2
                ikke overstiger 3,3 % af BNP, svarende til en årlig strukturtilpasning på 0,5 % af BNP
                  3
               . Det blev henstillet til Rumænien at anvende alle ekstraordinære indtægter til at nedbringe underskuddet, samtidig med at foranstaltningerne til budgetkonsolidering burde sikre en varig forbedring af den offentlige strukturelle saldo på en vækstfremmende måde. Rådet fastsatte den 15. oktober 2017 som Rumæniens frist til at aflægge rapport om, hvilke foranstaltninger landet havde truffet som opfølgning på henstillingen.

               (2)Den 11. juli 2017 rettede Rådet en henstilling til Rumænien om i 2017 at sikre efterlevelse af Rådets henstilling af 16. juni 2017 med henblik på at rette op på den væsentlige afvigelse fra tilpasningen i retning af den mellemfristede budgetmålsætning
                  4
               . Med hensyn til 2018 fik Rumænien henstilling om at yde en betydelig finanspolitisk indsats, der stemmer overens med kravene i den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten, for at sikre en yderligere tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på 1 % af BNP. Ifølge den tilpasningsmatrix, der er fastlagt efter fælles aftale som led i stabilitets- og vækstpagten, indebærer denne tilpasning et krav om en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter på højst 4,3 % i 2018. Det vil svare til en strukturel tilpasning på 0,5 % af BNP.

               (3)Den 26. og 27. september aflagde Kommissionen et udvidet overvågningsbesøg i Rumænien med henblik på at foretage kontrol på stedet, jf. artikel -11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97. Efter at have forelagt sine foreløbige undersøgelsesresultater for de rumænske myndigheder meddelte Kommissionen resultatet af sit besøg til Rådet den 24. oktober 2017 og offentliggjorde resultatet.

               (4)Den 13. oktober 2017 fremlagde de rumænske myndigheder en rapport om de virkningsfulde foranstaltninger, landet havde truffet som opfølgning på Rådets henstilling af 16. juni 2017. I lyset af de rumænske myndigheders oplysninger i rapporten om de trufne foranstaltninger og den overordnede vurdering på grundlag af efterårsprognosen 2017 konkluderede Rådet den XX, at Rumænien ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af Rådets henstilling af 16. juni 2017.

               (5)Rumænien fører en procyklisk finanspolitik i en situation med høj økonomisk vækst og et positivt produktionsgab. Rumæniens strukturelle saldo i 2017 estimeres at afvige fra landets mellemfristede budgetmålsætning med 2,3 % af BNP. Derfor, og da Rumænien ikke har truffet virkningsfulde foranstaltninger, bør der rettes en revideret henstilling efter artikel 121, stk. 4, til denne medlemsstat om at træffe passende foranstaltninger.

               (6)På grundlag af fremskrivningerne af produktionsgabet i Kommissionens efterårsprognose 2017 vurderes konjunkturforholdene i Rumænien som normale i 2017 og 2018. Rumæniens offentlige gældskvote ligger under tærsklen på 60 % af BNP. Den strukturelle minimumsindsats, der kræves efter forordning (EF) nr. 1466/97 og den tilpasningsmatrix, der er fastlagt efter fælles aftale inden for rammerne af stabilitets- og vækstpagten, og som tager hensyn til den aktuelle økonomiske situation og eventuelle udfordringer, hvad angår målet om holdbarhed i de offentlige finanser, udgør 0,5 % af BNP.

               (7)Ifølge Kommissionens fremskrivninger ventes Rumæniens strukturelle underskud at stige med 1,1 % af BNP i 2017, men ifølge Rådets henstilling af 16. juni 2017 skulle landet tilsigte en strukturel forbedring på mindst 0,5 % af BNP. Derudover ventes Rumæniens underskud at forblive på traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i 2017, mens denne værdi ventes at blive overskredet med en betydelig margen i 2018 ifølge Kommissionens efterårsprognose 2017.

               (8)Det kræver en yderligere indsats som supplement til tilpasningen på 0,5 % af BNP som anbefalet af Rådet den 11. juli 2017 at bringe Rumænien tilbage på en hensigtsmæssig tilpasningssti efter afvigelserne i 2016 og 2017. En yderligere tilpasning på 0,3 % af BNP forekommer passende i lyset af størrelsen af den observerede væsentlige afvigelse fra den anbefalede tilpasningssti i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, og det vil sikre en hurtigere tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning. Den påkrævede forbedring af den strukturelle saldo med 0,8 % af BNP i 2018 svarer til en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter på højst 3,3 % i 2018.

               (9)Ifølge Kommissionens efterårsprognose 2017 vil den strukturelle saldo blive forværret med 1 % i 2018. En strukturel forbedring på 0,8 % af BNP i 2018 indebærer derfor et behov for at vedtage foranstaltninger, der giver et samlet strukturelt udbytte på 1,8 % af BNP sammenlignet med det nuværende referencescenarie for 2018 i Kommissionens efterårsprognose 2017.

               (10)Ifølge fremskrivningerne i Kommissionens efterårsprognose 2017 vil det offentlige underskud udgøre 3,9 % af BNP i 2018, hvilket er over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Den påkrævede strukturelle tilpasning på 0,8 % af BNP sammenlignet med forventningerne for 2017 bør desuden sikre, at Rumænien overholder underskudsreferenceværdien på 3 % i 2018 med en vis margen.

               (11)De krav for 2018, der fremsættes i denne henstilling, erstatter de respektive krav i den finanspolitiske henstilling, der er indeholdt i Rådets henstilling til Rumænien af 11. juli 2017.

               (12)Rumænien bør aflægge rapport til Rådet om de foranstaltninger, der træffes som opfølgning på denne henstilling, senest den 15. april 2018, eventuelt som led i konvergensprogrammet, der indgives efter artikel 7 i forordning (EF) nr. 1466/97.

               (13)Det er hensigtsmæssigt, at denne henstilling offentliggøres,

               HENSTILLER:

               AT RUMÆNIEN:

               (1)træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstiger 3,3 % i 2018, svarende til en årlig strukturel tilpasning på mindst 0,8 % af BNP i 2018, hvilket bringer medlemsstaten ind på en passende tilpasningssti hen imod den mellemfristede budgetmålsætning

               (2)anvender alle ekstraordinære indtægter til at nedbringe underskuddet; budgetkonsolideringsforanstaltningerne bør sikre en varig forbedring af den offentlige strukturelle saldo på en vækstfremmende måde

               (3)aflægger rapport til Rådet senest den 15. april 2018 om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme denne henstilling.

               Denne henstilling er rettet til Rumænien.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        De offentlige nettoudgifter består af de samlede offentlige udgifter minus renteudgifter, udgifter til Unionens programmer, som fuldt ud modsvares af EU-midler, og ikkediskretionære ændringer i udgifterne til arbejdsløshedsunderstøttelse. Nationalt finansierede faste bruttoinvesteringer udjævnes over en fireårsperiode. Diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden eller lovbestemte indtægtsforøgelser er medregnet. Engangsforanstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden er modregnet.

                     (3)

                        Rådets henstilling af 16. juni 2017 med henblik på at korrigere den betydelige konstaterede afvigelse fra tilpasningsstien hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien (EUT C 216 af 6.7.2017, s. 1).

                     (4)

                        Rådets henstilling af 11. juli 2017 om Rumæniens nationale reformprogram for 2017 og med Rådets udtalelse om Rumæniens konvergensprogram for 2017 (EUT C 261 af 9.8.2017, s. 98).