title: 2014/70/EU: Kommissionens henstilling af 22. januar 2014 om minimumsprincipper for efterforskning og produktion af kulbrinter (såsom skifergas) ved hjælp af hydraulisk højvolumenfrakturering (fracking)

text:
               8.2.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 39/72

         KOMMISSIONENS HENSTILLING
   af 22. januar 2014
   om minimumsprincipper for efterforskning og produktion af kulbrinter (såsom skifergas) ved hjælp af hydraulisk højvolumenfrakturering (fracking)
   (2014/70/EU)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Medlemsstaterne har ret til at fastsætte betingelserne for udnyttelsen af deres energiressourcer, så længe de respekterer behovet for at bevare, beskytte og forbedre kvaliteten af miljøet.

               (2)

               På det aktuelle teknologiske udviklingsstade kræver efterforskning og produktion af kulbrinter såsom skifergas en kombineret brug af hydraulisk højvolumenfrakturering og retningsbestemt (især vandret) boring af en størrelsesorden og intensitet, som der i EU kun er meget begrænsede erfaringer med. Hydraulisk frakturering rejser særlige problemstillinger, navnlig for så vidt angår sundhed og miljø.

               (3)

               I sine resolutioner af 21. november 2012 nævnte Europa-Parlamentet de betydelige potentielle fordele ved at producere skifergas og -olie og opfordrede Kommissionen til at indføre en EU-dækkende ramme for risikostyring i forbindelse med efterforskning og udvinding af ukonventionelle fossile brændstoffer med henblik på at sikre, at der anvendes harmoniserede bestemmelser for beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet i alle medlemsstater.

               (4)

               I sine konklusioner af 22. maj 2013 understregede Det Europæiske Råd nødvendigheden af at diversificere EU’s energiforsyning og udvikle egne energiressourcer for at sikre forsyningssikkerheden, mindske EU’s afhængighed af eksterne energikilder og stimulere den økonomiske vækst. Rådet tog til efterretning, at Kommissionen havde til hensigt at foretage en mere systematisk vurdering af anvendelsen af EU-interne energikilder med henblik på en sikker, bæredygtig og omkostningseffektiv udnyttelse heraf, som samtidig respekterer medlemsstaternes valg af energimix.

               (5)

               I sin meddelelse af 22. januar 2014 til Rådet og Europa-Parlamentet om efterforskning og produktion af kulbrinter (såsom skifergas) ved hjælp af hydraulisk højvolumenfrakturering (fracking) i EU (1), skitserede Kommissionen de potentielle nye muligheder og problemstillinger i forbindelse med udvinding af ukonventionelle kulbrinter i EU og de vigtigste elementer, som skønnes nødvendige for at garantere sikkerheden af denne teknik. Meddelelsen konkluderede, at der er behov for en henstilling, som fastsætter minimumsprincipper for at støtte medlemsstaterne ved efterforskning og produktion af naturgas fra skiferformationer og sikre, at klimaet og miljøet beskyttes, at ressourcer anvendes effektivt og at offentligheden orienteres.

               (6)

               På det internationale plan har Det Internationale Energiagentur udarbejdet anbefalinger om en sikker udvinding af ukonventionel gas. Disse »gyldne regler« opfordrer til at etablere robuste og egnede lovrammer, til omhyggelig udvælgelse af lokaliteter, tilstrækkelig planlægning af projekter, karakterisering af underjordiske risici, faste regler for brøndes udformning, gennemsigtighed med hensyn til aktiviteter og overvågning af de dermed forbundne virkninger, forsvarlig vand- og affaldsforvaltning og afbødning af udledninger til luften og drivhusgasemissioner.

               (7)

               Både generel EU-lovgivning og EU-miljølovgivning finder anvendelse på kulbrinteefterforsknings- og produktionsaktiviteter i forbindelse med hydraulisk højvolumenfrakturering. Det gælder navnlig Rådets direktiv 89/391/EØF (2) om arbejdstagernes sundhed og sikkerhed, der omfatter foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet; Rådets direktiv 92/91/EØF (3) om den boringsrelaterede udvindingsindustri fastsætter minimumsforskrifter for arbejdstagernes sikkerhed og sundhed i den boringsrelaterede udvindingsindustri; Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF (4) om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter fastsætter, at tilladelser skal tildeles på ikke-diskriminerende betingelser; Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (5) om vand pålægger operatøren at indhente en tilladelse til vandudvinding og forbyder direkte udledning af forurenende stoffer til grundvand; Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF (6) om strategisk miljøvurdering kræver vurdering af planer og programmer på områderne energi, industri, affaldshåndtering, vandforvaltning, transport og arealanvendelse; Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF (7) om miljøansvar finder anvendelse på erhvervsaktiviteter, herunder aktiviteter som vandforvaltning og vandudvinding; Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/21/EF (8) om håndtering af affald fra udvindingsindustrien, som regulerer forvaltningen af affald over og under jorden som følge af efterforskning og produktion af kulbrinter under anvendelse af hydraulisk højvolumenfrakturering; Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/118/EF (9) om grundvandsbeskyttelse forpligter medlemsstaterne til at indføre foranstaltninger, der forhindrer eller begrænser udledning af forurenende stoffer til grundvand; Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (10) om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (11) om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter finder anvendelse på kemikalier og biocidholdige produkter der eventuelt anvendes til frakturering; Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (12) om affald fastsætter betingelser, der gælder anvendelsen af væsker, som kommer op til overfladen ved hydraulisk højvolumenfrakturering og under produktion; Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (13) om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 406/2009/EF (14) om medlemsstaternes indsats for at reducere deres drivhusgasemissioner frem til 2020, som finder anvendelse på flygtige methanemissioner; Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU (15) om industrielle emissioner finder anvendelse på de anlæg, hvor de aktiviteter, der er opført i direktivets bilag I, finder sted; Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU (16) om vurdering af visse projekters indvirkning på miljøet kræver, at der gennemføres en vurdering af virkningerne på miljøet, når der er tale om projekter, der involverer udvinding af olie og naturgas til kommercielle formål, hvis den udvundne mængde overstiger 500 t/dag for olie og 500 000 m3/dag for naturgas, samt en screening for dybdeboringsprojekter og overfladeanlæg til udvinding af olie og gas; Rådets direktiv 96/82/EF (17) om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer, og fra den 1. juni 2015, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/18/EU (18), pålægger operatører af anlæg, hvor farlige stoffer forefindes i mængder over tærskelværdierne i bilag I til disse direktiver, at tage alle nødvendige forholdsregler til at forebygge større uheld og begrænse sådanne uhelds følger for menneskers sundhed og miljøet. Dette finder bl.a. anvendelse i forbindelse med kemisk og termisk forædling og hermed forbunden oplagring som led i udvinding af mineraler i miner og stenbrud samt underjordiske onshore gaslagre.

               (8)

               EU's miljølovgivning er dog udarbejdet på et tidspunkt, hvor hydraulisk højvolumenfrakturering ikke blev anvendt i Europa. Derfor er visse miljøaspekter i forbindelse med efterforskning og produktion af kulbrinter, hvor denne metode anvendes, ikke tilstrækkeligt behandlet i den nuværende EU-lovgivning; det gælder f.eks. navnlig strategisk planlægning, risikovurdering for underjordiske aktiviteter, brøndintegritet, overvågning af basislinjer og aktiviteter, opsamling af methanemissioner og offentliggørelse af oplysninger om anvendte kemikalier for hver enkelt brønd.

               (9)

               Der er derfor behov for at opstille minimumsprincipper, som bør tages i betragtning af medlemsstaterne, når de anvender eller tilpasser deres lovgivning i forbindelse med aktiviteter, der involverer hydraulisk højvolumenfrakturering. Et sæt regler vil skabe ens betingelser for operatører og forbedre investorernes tillid og funktionen af det indre energimarked. Klare og gennemsigtige regler vil også bidrage til at afhjælpe borgernes betænkeligheder og eventuelle modstand mod skifergasudvinding. Dette regelsæt indebærer på ingen måde, at medlemsstater er forpligtet til efterforsknings- eller udvindingsaktiviteter, hvor der anvendes hydraulisk højvolumenfrakturering, hvis de ikke ønsker det, og indebærer heller ikke, at medlemsstaterne forhindres i at opretholde eller indføre mere detaljerede foranstaltninger, der er afpasset efter specifikke nationale, regionale eller lokale forhold.

               (10)

               Der ikke er nogen erfaringer med tilladelser til produktion af kulbrinter ved hjælp af hydraulisk højvolumenfrakturering, og der er begrænsede erfaringer med tilladelse til efterforskning i Unionen. Det er derfor nødvendigt at overvåge anvendelsen af EU-lovgivningen og af denne henstilling i medlemsstaterne. Det kan være nødvendigt med en ajourføring af denne henstilling eller udvikling af retligt bindende bestemmelser på baggrund af den tekniske udvikling, på grund af behov for at håndtere risici og virkninger af efterforskning og produktion af kulbrinter under anvendelse af andre teknikker end hydraulisk højvolumenfrakturering, uventede problemstillinger i forbindelse med anvendelsen af EU-lovgivningen eller i forbindelse med offshore efterforskning og produktion af kulbrinter ved hjælp af hydraulisk højvolumenfrakturering.

               (11)

               Denne henstilling om minimumsprincipper, som bør anvendes som et fælles grundlag for efterforskning eller produktion af kulbrinter ved hjælp af hydraulisk højvolumenfrakturering, er derfor nødvendig på dette tidspunkt. Den supplerer gældende EU-lovgivning vedrørende projekter, der omfatter hydraulisk højvolumenfrakturering, og bør gennemføres af medlemsstaterne inden for 6 måneder.

               (12)

               Denne henstilling respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, herunder navnlig retten til livet og retten til respekt for menneskets integritet, ytrings- og informationsfrihed, retten til at oprette og drive egen virksomhed, ejendomsretten og et højt niveau for sundheds- og miljøbeskyttelse. Denne henstilling bør gennemføres i overensstemmelse med disse rettigheder og principper —

         VEDTAGET DENNE HENSTILLING:
   1.   FORMÅL OG GENSTAND

               1.1.

               Denne henstilling fastsætter de minimumsprincipper, der er nødvendige for at støtte medlemsstater, der ønsker at udføre efterforskning og produktion af kulbrinter ved hjælp af hydraulisk højvolumenfrakturering, samtidig med at det sikres, at den offentlige sundhed, klimaet og miljøet beskyttes, at ressourcer anvendes effektivt og at offentligheden orienteres.

               1.2.

               Medlemsstaterne opfordres til, når de anvender eller tilpasser deres eksisterende bestemmelser til gennemførelse af den relevante EU-lovgivning til de behov og særlige forhold, der kendetegner efterforskning og produktion af kulbrinter ved hjælp af hydraulisk højvolumenfrakturering, at anvende principperne, som vedrører planlægning, vurdering af anlæg, tilladelser, operationelle og miljømæssige resultater og nedlukning samt inddragelse af offentligheden og formidling af oplysninger.

         2.   DEFINITIONER

   I denne henstilling forstås ved:

               a)

               »hydraulisk højvolumenfrakturering«: indsprøjtning i en borebrønd af mindst 1 000 m3 vand pr. fraktureringsetape eller mindst 10 000 m3 vand i løbet af hele fraktureringsprocessen

               b)

               »anlæg«: omfatter også alle forbundne underjordiske strukturer beregnet til efterforskning og produktion af kulbrinter ved hjælp af hydraulisk højvolumenfrakturering.

         3.   STRATEGISK PLANLÆGNING OG VURDERING AF VIRKNINGERNE PÅ MILJØET

               3.1.

               Før der udstedes licenser til efterforskning og/eller produktion af kulbrinter, som kan føre til anvendelse af hydraulisk højvolumenfrakturering, bør medlemsstaterne udarbejde en strategisk miljøvurdering for at forebygge, styre og mindske virkninger og risici for menneskers sundhed og miljøet. Denne vurdering bør foretages på grundlag af kravene i direktiv 2001/42/EF.

               3.2.

               Medlemsstaterne bør fastlægge klare regler for eventuelle aktivitetsbegrænsninger, f.eks. i beskyttede, oversvømmelsestruede eller jordskælvstruede områder, og for mindsteafstande mellem tilladte aktiviteter og bolig- og vandbeskyttelsesområder. De bør også fastsætte krav til mindsteafstanden mellem et fraktureringsområde og grundvand.

               3.3.

               Medlemsstaterne bør træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at der gennemføres en miljøkonsekvensvurdering i henhold til kravene i direktiv 2011/92/EU.

               3.4.

               Medlemsstaterne bør på et tidligt tidpunkt og på en effektiv måde give den berørte offentlighed mulighed for at deltage i udviklingen af den strategi, der er omhandlet i punkt 3.1, og den konsekvensvurdering, der er omhandlet i punkt 3.3.

         4.   EFTERFORSKNINGS- OG PRODUKTIONSTILLADELSER

   Medlemsstaterne bør sikre, at betingelserne og procedurerne for at opnå tilladelse i overensstemmelse med den gældende EU-lovgivning er fuldstændig samordnede, hvis:

               a)

               der er mere end én kompetent myndighed, der er ansvarlig for den eller de nødvendige tilladelser

               b)

               der er mere end én operatør involveret

               c)

               der er brug for mere end én tilladelse til en bestemt projektfase

               d)

               der er brug for mere end én tilladelse i henhold til national lovgivning eller EU-lovgivning.

         5.   UDVÆLGELSE AF EFTERFORSKNINGS- OG PRODUKTIONSSTEDET

               5.1.

               Medlemsstaterne bør træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at stedets geologiske formation er egnet til efterforskning eller produktion af kulbrinter ved hjælp af hydraulisk højvolumenfrakturering. De bør sikre, at operatørerne gennemfører en karakterisering og risikovurdering for det potentielle efterforsknings- og produktionssted samt for det omgivende område over og under jorden.

               5.2.

               Risikovurderingen bør baseres på tilstrækkelige data, der gør det muligt at karakterisere det potentielle efterforsknings- og produktionsområde og at identificere alle potentielle eksponeringsveje. Det vil gøre det muligt at vurdere risikoen for udsivning eller migration af borevæsker, væsker til hydraulisk frakturering, naturligt forekommende materialer, kulbrinter og gasser fra brønden eller målformationen såvel som for induceret seismicitet.

               5.3.

               Risikovurderingen bør:

                           a)

                           være baseret på de bedste tilgængelige teknikker og tage hensyn til de relevante resultater af en informationsudveksling mellem medlemsstater, berørte brancher og ikke-statslige miljøorganisationer, som tilrettelægges af Kommissionen

                           b)

                           anticipere ændrede forhold i målformationen, geologiske lag, som skiller reservoiret fra grundvand og bestående brønde eller andre menneskeskabte konstruktioner, og som udsættes for det høje injektionstryk, der anvendes ved hydraulisk højvolumenfrakturering, og de mængder væske, der injiceres

                           c)

                           respektere en mindste lodret separationsafstand mellem den zone, der skal fraktureres, og grundvand

                           d)

                           ajourføres under driftsperioden, så snart der foreligger nye oplysninger.

               5.4.

               Et efterforsknings- og produktionssted bør kun udpeges, hvis den risikovurdering, der gennemføres i henhold til punkt 5.1, 5.2 og 5.3 viser, at hydraulisk højvolumenfrakturering ikke vil medføre en direkte udledning af forurenende stoffer til grundvand, og at der ikke sker skade på andre aktiviteter rundt om anlægget.

         6.   BASISLINJEUNDERSØGELSE

               6.1.

               Før hydraulisk højvolumenfrakturering påbegyndes, bør medlemsstaterne sikre:

                           a)

                           at operatøren bestemmer den miljømæssige status (basislinjen) for anlægsområdet og det omgivende område over og under jorden, som potentielt kan blive påvirket af aktiviteterne

                           b)

                           at en tilstrækkelig beskrivelse af basislinjen indberettes til den kompetente myndighed, før aktiviteterne påbegyndes.

               6.2.

               Der bør bestemmes en basislinje for:

                           a)

                           kvalitets- og strømningsegenskaber for overfladevand og grundvand

                           b)

                           vandkvalitet ved drikkevandsudvindingspunkter

                           c)

                           luftkvalitet

                           d)

                           jordbundstilstand

                           e)

                           tilstedeværelse af methan og andre flygtige organiske forbindelser i vandet

                           f)

                           seismicitet

                           g)

                           arealanvendelse

                           h)

                           biodiversitet

                           i)

                           tilstand af infrastruktur og bygninger

                           j)

                           bestående brønde og nedlukkede konstruktioner.

         7.   UDFORMNING OG KONSTRUKTION AF ANLÆG

   Medlemsstaterne bør sikre, at anlæg konstrueres på en måde, der forhindrer mulige udsivninger til jordoverfladen og udledninger til jord, vand eller luft.
   8.   INFRASTRUKTUREN I ET PRODUKTIONSOMRÅDE

   Medlemsstaterne bør sikre, at:

               a)

               operatører eller grupper af operatører anvender en integreret tilgang til udviklingen af et produktionsområde, som har til formål at forebygge og mindske miljø- og sundhedsrisici og -påvirkninger for både arbejdstagere og den brede offentlighed

               b)

               der inden produktionsstart fastlægges tilstrækkelige krav til infrastruktur, som betjener anlægget. Hvis et anlægs primære formål er at producere olie ved hjælp af hydraulisk højvolumenfrakturering, skal der installeres særlig infrastruktur, som opsamler og transporterer den tilhørende naturgas.

         9.   DRIFTSKRAV

               9.1.

               Medlemsstaterne bør sikre, at operatører anvender de bedste tilgængelige teknikker under hensyntagen til de relevante resultater af informationsudvekslingen mellem medlemsstater, berørte brancher og ikke-statslige miljøorganisationer, som tilrettelægges af Kommissionen, samt god praksis i branchen med henblik på at forebygge, styre og mindske påvirkninger og risici i forbindelse med efterforskning og produktion af kulbrinter.

               9.2.

               Medlemsstaterne bør sikre, at operatører:

                           a)

                           udvikler projektspecifikke vandforvaltningsplaner for at sikre, at vand anvendes effektivt i hele projektperioden. Operatørerne bør sikre sporbarheden af vandstrømme. Vandforvaltningsplanen bør tage højde for sæsonbetingede udsving i adgangen til vand og undgå at benytte vandressourcer, som er under pres

                           b)

                           udvikler transportforvaltningsplaner, som minimerer udledninger til luften i almindelighed og virkningerne på lokalsamfund og biodiversiteten i særdeleshed

                           c)

                           opsamler gas til senere anvendelse, minimerer afbrænding og undgår udledning. Operatørerne bør navnlig gennemføre foranstaltninger, som sikrer, at udledninger til luft i efterforsknings- og produktionsfasen afbødes ved hjælp af opsamling og senere anvendelse af gas. Udledning af methan og andre luftforurenende stoffer bør begrænses til sikkerhedsudledninger i helt ekstraordinære driftssituationer

                           d)

                           gennemfører højvolumenfrakturering på en kontrolleret måde med passende styring af trykket for at begrænse frakturer i reservoiret og undgå induceret seismicitet

                           e)

                           sikrer brøndintegritet gennem brøndens udformning og konstruktion og ved hjælp af integritetsprøvning. Resultaterne af integritetsprøvninger bør gennemgås af en uafhængig og sagkyndig tredjepart for at sikre brøndens præstationer under drift samt dens miljø- og sundhedsmæssige sikkerhed i alle faser af projektudviklingen og efter dens nedlukning

                           f)

                           udarbejder risikostyringsplaner og de nødvendige foranstaltninger til at forhindre og/eller afbøde virkningerne samt de nødvendige beredskabsplaner

                           g)

                           standser driften og omgående træffer de nødvendige afhjælpende foranstaltninger ved tab af brøndintegritet, eller hvis der sker en utilsigtet udledning af forurenende stoffer til grundvand

                           h)

                           umiddelbart indberetter eventuelle hændelser eller ulykker, som kan påvirke den offentlige sundhed eller miljøet, til den kompetente myndighed. Indberetningen bør angive årsagerne til en hændelse eller ulykke, konsekvenser heraf og de afhjælpende foranstaltninger, der er truffet. Den basislinjeundersøgelse, der kræves i henhold til punkt 6.1 og 6.2 bør anvendes som reference.

               9.3.

               Medlemsstaterne bør fremme en forsvarlig anvendelse af vandressourcer ved hydraulisk højvolumenfrakturering.

         10.   BRUG AF KEMISKE STOFFER OG VAND VED HYDRAULISK HØJVOLUMENFRAKTURERING

               10.1.

               Medlemsstaterne bør sikre, at:

                           a)

                           fabrikanter, importører og downstream-brugere af kemiske stoffer, som anvendes til hydraulisk frakturering, henviser til »hydraulisk frakturering«, når de opfylder deres forpligtelser i henhold til forordning (EF) nr. 1907/2006

                           b)

                           anvendelsen af kemiske stoffer ved hydraulisk højvolumenfrakturering minimeres

                           c)

                           mulighederne for at behandle væsker, som kommer op til jordoverfladen efter hydraulisk højvolumenfrakturering, tages i betragtning ved valget af de kemiske stoffer, der anvendes.

               10.2.

               Medlemsstaterne bør tilskynde operatørerne til at anvende fraktureringsteknikker, som minimerer vandforbruget og affaldsstrømmene, og til ikke at anvende farlige kemiske stoffer i de tilfælde, hvor det er teknisk muligt at undgå dem og fornuftigt ud fra et sundheds-, miljø- og klimaperspektiv.

         11.   OVERVÅGNINGSKRAV

               11.1.

               Medlemsstaterne bør sikre, at operatøren jævnligt overvåger anlægget og de omgivende områder over og under jorden, som potentielt kan blive påvirket af aktiviteterne i efterforsknings- og produktionsfasen, og navnlig før, under og efter hydraulisk højvolumenfrakturering.

               11.2.

               Den basislinjeundersøgelse, der kræves i henhold til punkt 6.1 og 6.2 bør anvendes som reference i forbindelse med den efterfølgende overvågning.

               11.3.

               Ud over de miljøparametre, der er fastlagt i basislinjeundersøgelsen, bør medlemsstaterne sikre, at operatøren overvåger følgene operationelle parametre:

                           a)

                           den nøjagtige sammensætning af den fraktureringsvæske, der anvendes til hver enkelt brønd

                           b)

                           den vandmængde, der anvendes til frakturering for hver enkelt brønd

                           c)

                           det tryk, der anvendes under højvolumenfrakturering

                           d)

                           de væsker, der kommer op til jordoverfladen efter hydraulisk højvolumenfrakturering: tilbagestrømning, mængder, egenskaber, genanvendte mængder og/eller behandlede mængder for hver enkelt brønd

                           e)

                           udledninger til luft af methan, andre flygtige organiske forbindelser og andre gasser, som sandsynligvis er skadelige for menneskers sundhed og/eller for miljøet.

               11.4.

               Medlemsstaterne bør sikre, at operatører overvåger virkningerne af hydraulisk højvolumenfrakturering på integriteten af brønde og andre menneskeskabte konstruktioner i det omgivende område over og under jorden, som potentielt kan blive påvirket af aktiviteterne.

               11.5.

               Medlemsstaterne bør sikre, at resultaterne af overvågningen indberettes til de kompetente myndigheder.

         12.   MILJØANSVAR OG FINANSIEL GARANTI

               12.1.

               Medlemsstaterne bør anvende bestemmelserne om miljøansvar på alle aktiviteter, der finder sted i et anlægsområde, herunder også dem, som ikke aktuelt er omfattet af direktiv 2004/35/EF.

               12.2.

               Medlemsstaterne bør sikre, at operatøren stiller en finansiel garanti eller tilsvarende, som dækker tilladelsens bestemmelser og potentielle forpligtelser for miljøskader, inden påbegyndelsen af aktiviteter, som involverer hydraulisk højvolumenfrakturering.

         13.   ADMINISTRATIV KAPACITET

               13.1.

               Medlemsstaterne bør sikre, at de nationale tilsynsmyndigheder råder over tilstrækkelige menneskelige, tekniske og finansielle ressourcer til at udføre deres opgaver.

               13.2.

               Medlemsstater bør forhindre interessekonflikter mellem de kompetente myndigheders reguleringsmæssige funktion og deres funktion i forbindelse med den økonomiske udvikling af ressourcerne.

         14.   FORPLIGTELSER VED NEDLUKNING

   Medlemsstaterne bør sikre, at der gennemføres en undersøgelse efter hvert anlægs nedlukning for at sammenligne miljøtilstanden for anlægsområdet og det omgivende område over og under jorden, som potentielt kan være påvirket af aktiviteterne, med tilstanden før aktiviteternes start i henhold til basislinjeundersøgelsen.
   15.   FORMIDLING AF INFORMATION

   Medlemsstaterne bør sikre, at:

               a)

               operatøren offentliggør oplysninger om de kemiske stoffer og de mængder vand, der påtænkes anvendt, og de mængder, der i sidste ende blev anvendt til hydraulisk højvolumenfrakturering for hver enkelt brønd. Oplysningerne bør omfatte en liste over navne og CAS-numre (Chemical Abstracts Service) for alle stoffer og inkludere et sikkerhedsdatablad, hvis et sådant foreligger, samt stoffets maksimale koncentration i fraktureringsvæsken

               b)

               de kompetente myndigheder bør offentliggøre følgende oplysninger på et offentligt tilgængeligt websted inden 6 måneder efter denne henstillings offentliggørelse og derefter mindst hver 12. måned:

                           i)

                           antallet af færdiggjorte brønde og planlagte projekter, der involverer hydraulisk højvolumenfrakturering

                           ii)

                           antallet af udstedte tilladelser, navnene på de involverede operatører og tilladelsernes betingelser

                           iii)

                           basislinjeundersøgelsen, jf. punkt 6.1 og 6.2, og overvågningsresultaterne, jf. punkt 11.1, 11.2 og 11.3, litra b)-e)

               c)

               de kompetente myndigheder bør også hurtigst muligt informere offentligheden om:

                           i)

                           hændelser og ulykker, jf. punkt 9.2, litra f)

                           ii)

                           resultaterne af inspektioner, manglende overholdelse og sanktioner.

         16.   REVISION

               16.1.

               Medlemsstater, som har valgt at efterforske eller udvinde kulbrinter ved hjælp af hydraulisk højvolumenfrakturering, opfordres til at gennemføre minimumsprincipperne i denne henstilling senest den 28. juli 2014 samt til hvert år og første gang senest i december 2014 at underrette Kommissionen om de foranstaltninger, de har truffet som svar på denne henstilling.

               16.2.

               Kommissionen vil nøje overvåge anvendelsen af henstillingen ved at sammenligne situationen i medlemsstaterne på grundlag af en offentligt tilgængelig resultattavle.

               16.3.

               Kommissionen vil gennemgå henstillingens effektivitet 18 måneder efter offentliggørelsen.

               16.4.

               Revisionen vil omfatte en vurdering af henstillingens anvendelse, en overvejelse af, hvordan informationsudvekslingen vedrørende de bedste tilgængelige teknikker forløber, og anvendelsen af de relevante BAT-referencedokumenter samt eventuelle behov for at ajourføre henstillingens bestemmelser. Kommissionen træffer beslutning om, hvorvidt det er nødvendigt at fremsætte lovgivning med retligt bindende bestemmelser om efterforskning og produktion af kulbrinter ved hjælp af hydraulisk højvolumenfrakturering.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 22. januar 2014.

            På Kommissionens vegne

         Janez POTOČNIK

            Medlem af Kommissionen

      (1)  COM(2014) 23.

      (2)  Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1).

      (3)  Rådets direktiv 92/91/EØF af 3. november 1992 om minimumsforskrifter for forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed i den boringsrelaterede udvindingsindustri (ellevte særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (EFT L 348 af 28.11.1992, s. 9).

      (4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (EFT L 164 af 30.6.1994, s. 3).

      (5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23.10.2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

      (6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF af 27. juni 2001 om vurdering af bestemte planers og programmers indvirkning på miljøet (EFT L 197 af 21.7.2001, s. 30).

      (7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (EUT L 143 af 30.4.2004, s. 56).

      (8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/21/EF af 15. marts 2006 om håndtering af affald fra udvindingsindustrien og om ændring af direktiv 2004/35/EF (EUT L 102 af 11.4.2006, s. 15).

      (9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/118/EF af 12. december 2006 om beskyttelse af grundvandet mod forurening og forringelse (EUT L 372 af 27.12.2006, s. 19).

      (10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1).

      (11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter (EUT L 167 af 27.6.2012, s. 1).

      (12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).

      (13)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 af 21. maj 2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og rapportering af andre oplysninger vedrørende klimaændringer på nationalt plan og EU-plan og om ophævelse af beslutning nr. 280/2004/EF (EUT L 165 af 18.6.2013, s. 13).

      (14)  Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 406/2009/EF af 23. april 2009 om medlemsstaternes indsats for at reducere deres drivhusgasemissioner med henblik på at opfylde Fællesskabets forpligtelser til at reducere drivhusgasemissionerne frem til 2020 (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 136).

      (15)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17).

      (16)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU af 13. december 2011 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (EUT L 26 af 28.1.2012, s. 1).

      (17)  Rådets direktiv 96/82/EF af 9. december 1996 om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer (EFT L 10 af 14.1.1997, s. 13).

      (18)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/18/EU af 4. juli 2012 om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer og om ændring og efterfølgende ophævelse af Rådets direktiv 96/82/EF (EUT L 197 af 24.7.2012, s. 1).


Avis juridique important

|

31989H0049

89/49/EØF: Rådets henstilling af 21. december 1988 om statsborgere fra medlemsstaterne, der er indehavere af et eksamensbevis udstedt i et tredjeland

EF-Tidende nr. L 019 af 24/01/1989 s. 0024 - 0024

*****  RAADETS HENSTILLING  af 21. december 1988  om statsborgere fra medlemsstaterne, der er indehavere af et eksamensbevis udstedt i et tredjeland  (89/49/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER -  som godkender Raadets direktiv nr. 89/48/EOEF af 21. december 1988 om indfoerelse af en generel ordning for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser for erhvervskompetencegivende videregaaende uddannelser af mindst tre aars varighed (1);  som konstaterer, at ordlyden af dette direktiv alene har sigte paa eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser udstedt i medlemsstaterne til medlemsstaternes statsborgere;  som imidlertid tilstraeber at tage hensyn til den saerlige situation for statsborgere i medlemsstaterne, der er indehavere af et eksamensbevis, et certifikat eller et andet kvalifikationsbevis, der er udstedt i et tredjeland, og som befinder sig i en situation, der svarer til en af de i artikel 3 i direktivet omhandlede -  HENSTILLER  til regeringerne for medlemsstaterne at lette ovennaevnte personer adgangen til at udoeve lovregulerede erhverv i Faellesskabet ved at anerkende disse eksamensbeviser, certifikater eller andre kvalifikationsbeviser paa deres omraade.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 21. december 1988.  Paa Raadets vegne  V. PAPANDREOU  Formand  (1) Se side 16 i denne Tidende.


Avis juridique important

|

31978K0811

Kommissionens henstillling nr. 811/78/EKSF af 21. april 1978 om indførelse af en endelig antidumpingtold for visse bånd eller plader af jern og stål med oprindelse i Bulgarien, Den tyske demokratiske Republik og Rumænien

EF-Tidende nr. L 108 af 22/04/1978 s. 0026 - 0028 den spanske specialudgave: Kapitel 11 bind 28 s. 0003  den portugisiske specialudgave: Kapitel 11 bind 28 s. 0003

++++   ( 1 ) EFT nr . L 114 af 5 . 5 . 1977 , s . 6 .   ( 2 ) EFT nr . L 352 af 31 . 12 . 1977 , s . 13 .   ( 3 ) EFT nr . C 19 af 24 . 1 . 1978 , s . 7 .   ( 4 ) EFT nr . L 19 af 24 . 1 . 1978 , s . 9 og EFT nr . L 23 af 28 . 1 . 1978 , s . 33 .   ( 5 ) Jf . Kommissionens meddelelse af 31 . december 1977 om basispriserne paa visse jern - og staalprodukter . EFT nr . L 353 af 31 . 12 . 1977 , s . 1 .   ( 6 ) EFT nr . L 114 af 5 . 5 . 1977 , s . 1 ; EFT nr . C 174 af 22 . 7 . 1977 og EFT nr . L 352 af 31 . 12 . 1977 , s . 17 .  KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr . 811/78/EKSF  af 21 . april 1978  om indfoerelse af en endelig antidumpingtold for visse baand eller plader af jern og staal med oprindelse i Bulgarien . Den tyske demokratiske Republik og Rumaenien  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER RETTER _  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab , saerlig artikel 74 og 86 ,  under henvisning til Kommissionens henstilling 77/329/EKSF om beskyttelse mod dumping , praemier eller subventioner fra lande , der ikke tilhoerer Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab ( 1 ) , som aendret ved henstilling nr . 3004/77/EKSF ( 2 ) , saerlig artikel 17 og 19 ,  under henvisning til udtalelse fra Det raadgivende Udvalg nedsat i henhold til henstilling 77/329/EKSF , og  ud fra foelgende betragtninger :  Kommissionen har modtaget en klage , der er indgivet paa den beroerte faellesskabsindustris vegne , og som indeholder beviser for forekomsten af dumping af visse baand eller plader af jern og staal med oprindelse i Bulgarien , Den tyske demokratiske Republik og Rumaenien og visse andre lande samt beviser for en deraf foelgende betydelig skade ;  da det fremgik af de modtagne oplysninger , at klagen kunne antages til behandling , og at det kunne blive noedvendigt at traeffe beskyttelsesforanstaltninger , underrettede Kommissionen officielt de beroerte importoerer og eksportoerer herom ; den offentliggjorde en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende af 24 . januar 1978 om , at en undersoegelse vedroerende den paagaeldende import ( 3 ) ville blive begyndt ; herefter indledtes en undersoegelse af sagen i samarbejde med medlemsstaterne :  da den foreloebige undersoegelse viste , at der forelaa dumping , samt at der forelaa tilstraekkeligt bevis for skade , og da der i Faellesskabets interesser kraevedes omgaaende handling , indfoerte Kommissionen ved henstilling nr . 121/78/EKSF og nr . 160/78/EKSF ( 4 ) en midlertidig antidumpingtold paa importen af de paagaeldende produkter ;  efter begyndelsen af undersoegelsen , som blev tilendebragt efter fastsaettelsen af den midlertidige antidumpingtold , gav Kommissionen de beroerte parter lejlighed til skriftligt af fremlaegge deres synspunkter , hoerte de beroerte parter og gav de direkte implicerede parter som anmodede herom , lejlighed til mundtligt at fremlaegge deres synspunkter ;  for saa vidt de beroerte parter imidlertid ikke benyttede sig af lejligheden til at fremlaegge deres synspunkter eller fremfoere deres argumenter , maatte Kommissionen drage sine konklusioner paa grundlag af de foreliggende kendsgerninger ;  ved fastlaeggelse af omfanget af denne dumping har Kommissionen maattet tage hensyn til , at handelen med disse varer foregaar paa monopolistiske eller monopollignende betingelser , at priserne fastsaettes af staten , og at det derfor ikke er hensigtsmaessigt at foretage en noeje sammenligning mellem dette produkts eksportpris til Faellesskabet og dets hjemmemarkedspris ;  derfor har Kommissionen besluttet at basere sine dumpingberegninger paa grundlag af produktionsomkostningerne i et land , der anses for at vaere en af de mest effektive producenter af det paagaeldende produkt ifoelge de seneste foreliggende offentliggjorte oplysninger ;  beregningerne af disse produktionsomkostninger er foretaget under skyldig hensyntagen til bl.a . : raavarer ( jernmalm , sinter , pellets , skrot , ferrolegeringer og andre jernholdige materialer og sintringsstoffer ) , energiomkostninger ( koks , braendselsolie , elektricitet ) , loenomkostninger , herunder ogsaa til social sikring , andre driftsomkostninger ( f.eks . vedligeholdelsesomkostninger og transportomkostninger ) og kapitalomkostninger , hvortil medregnedes et rimeligt beloeb for administration , salgsomkostninger og eventuelle andre omkostninger samt avance ;  denne beregning har bekraeftet , at de af Kommissionen offentliggjorte basispriser er rimelige ( 5 ) ,  priserne paa de i Faellesskabet importerede produkter , som er genstand for klagen , er blevet sammenlignet med disse basispriser ;  denne prissammenligning skete paa basis af prisen franko Faellesskabets graense , fortoldet ;  undersoegelsen har vist , at de paagaeldende produkter blev tilbudt i Faellesskabet til importpriser , der laa under basispriserne , og at der har fundet dumping sted med en margen svarende til denne prisforskel ;  hvad angaar skaden for den beroerte industrigren , viser de for Kommissionen forelagte oplysninger , at den samlede import i Faellesskabet af de paagaeldende produkter er oeget fra 1 155 000 tons i 1974 til 903 000 tons i loebet af de foerste 6 maaneder af 1977 , medens importen med oprindelse i Bulgarien , Den tyske demokratiske Republik og Rumaenien er steget fra 167 000 tons til 108 000 tons i loebet af samme periode , saaledes at importen har kunnet opnaa en samlet markedsandel i Faellesskabet paa 19 % og en andel paa 12 % i Faellesskabet , for saa vidt angaar importen med oprindelse i Bulgarien , Den tyske demokratiske Republik og Rumaenien samt importen med oprindelse i Oestrig , Tjekkoslovakiet , Finland , Japan , Polen , Spanien og Sverige med hensyn til hvilken , der allerede er truffet beskyttelsesforanstaltninger eller indgaaet aftaler med Kul - og Staalfaellesskabet ;  Faellesskabets jern - og staalindustri befinder sig i en krisesituation praeget af et fald i produktionen af de paagaeldende produkter paa ca . 40 % i loebet af perioden 1974/1977 i Faellesskabet , og af en nedgang i beskaeftigelsen fra 780 000 til 720 000 i loebet af perioden 1974/1977 samt af forskellige arbejdsfordelingsordninger , hvorfor Faellesskabets jern - og staalindustri har haft faldende overskud eller alvorlige tab i de fleste af de beroerte virksomheder ;  for at boede paa denne situation har Kommissionen isaer indfoert et system med vejledende priser ( 6 ) for salg inden for Faellesskabet af visse jern - og staalprodukter fremstillet af den europaeiske jern - og staalindustri ;  importpriserne i Faellesskabet paa produkter med oprindelse i Bulgarien , Den tyske demokratiske Republik og Rumaenien er betydelig lavere end de naevnte vejledende priser og forhindrer de europaeiske producenter i at opnaa de vejledende priser og bringer ligevaegten i det samlede prissystem i fare og forvolder eller truer med at forvolde betydelig skade for Faellesskabets industri eller for en stor del af denne ;  importpriserne paa leverancer med oprindelse i Bulgarien , Den tyske demokratiske Republik og Rumaenien er betydelig lavere end Faellesskabets producenters allerede lave priser og forstaerker saaledes prisafmatningen i Faellesskabet ;  det fremgaar af den endelige konstatering af de faktiske forhold , at faellesskabsindustrien har lidt betydelig skade , eller at den , hvis der ikke var truffet midlertidige foranstaltninger , ville have lidt betydelig skade paa grund af importen af varer med oprindelse i Bulgarien , Den tyske demokratiske Republik og Rumaenien sammen med importen af varer fra Oestrig , Tjekkoslovakiet , Finland , Japan , Polen , Spanien og Sverige , som ogsaa er genstand for beskyttelsesforanstaltninger eller , som er omfattet af aftaler om staal indgaaet med Faellesskabet ;  i betragtning af den alvorlige situation , som Faellesskabets jern - og staalindustri befinder sig i , er det i Faellesskabets interesse noedvendigt at indfoere en endelig antidumpingtold og definitivt at opkraeve det beloeb , der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig told ;  beloebet for den endelige told boer svare til forskellen mellem den af Kommissionen , offentliggjorte basispris for det paagaeldende produkt og dets importpris i Faellesskabet under skyldig hensyntagen til en eventuel lavere vaerdi , som importoererne maatte paaberaabe sig og paa tilfredsstillende maade paavise over for de kompetente nationale myndigheder _  FOELGENDE HENSTILLING :  Artikel 1  1 . Der indfoeres en endelig antidumpingtold paa foelgende produkter med oprindelse i Bulgarien , Den tyske demokratiske Republik og Rumaenien :   _ Baand eller plader , af jern eller staal , andre end elektriske , kun varmtvalsede , med en tykkelse paa 2 mm eller derover ,   _ position i den faelles toldtarif : 73.13 B I a ) ,   _ NIMEXE 73.13-17 , 19 , 21 , 23 og 26 .  2 . Toldbeloebet er lig med forskellen mellem den faktiske pris ( basispris plus tillaeg ) ifoelge kontrakt , franko graense , fortoldet , og den af Kommissionen seneste offentliggjorte faktiske pris ( basispris plus tillaeg ) for dette produkt , fastsat paa tidspunktet for dets overgang til fri omsaetning i Faellesskabet .  3 . Toldbeloebet nedsaettes forholdsmaessigt , for saa vidt importoeren over for de kompetente nationale myndigheder godtgoer , at den i stk . 2 ovenfor naevnte prisforskel skyldes en lavere vaerdi som foelge af , at varernes kvalitet er ringere end den ringeste kvalitet , der er beskrevet i Kommissionens seneste offentliggoerelse af basispriser .  4 . Denne told skal opkraeves paa samme basis som toldafgifter .  Artikel 2  De beloeb , der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig told i henhold til bestemmelserne i henstilling nr . 121/78/EKSF og nr . 160/78/EKSF for produkter med oprindelse i Bulgarien , Den tyske demokratiske Republik og Rumaenien opkraeves definitivt i det omfang , de ikke overstiger den i denne henstilling fastsatte toldsats .  Artikel 3  Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne .  Den traeder i kraft for hver enkelt medlemsstats vedkommende paa datoen for offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 21 . april 1978 .  Paa Kommissionens vegne  Antonio GIOLITTI  Medlem af Kommissionen


title: 2004/384/EF:Kommissionens henstilling af 27. april 2004 om visse oplysningselementer i det forenklede prospekt omhandlet i skema C i bilag I til Rådets direktiv 85/611/EØF (EØS-relevant tekst.) (meddelt under nummer K(2004) 1541/2)

text:
30.4.2004        DA                    Den Europæiske Unions Tidende                                L 144/45
                              KOMMISSIONENS HENSTILLING
                                            af 27. april 2004
 om visse oplysningselementer i det forenklede prospekt omhandlet i skema C i bilag I til
                                      Rådets direktiv 85/611/EØF
                             (meddelt under nummer K(2004) 1541/2)
                                         (EØS-relevant tekst)
                                             (2004/384/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,
som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211,
andet led, og
som tager følgende i betragtning:
(1)     For at forbedre investoroplysningen blev der med Rådets og Europa-Parlamentets
        direktiv 2001/107/EF1 indført en række bestemmelser om det forenklede prospekt i
        Rådets direktiv 85/611/EØF om samordning af love og administrative bestemmelser
        om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter)2.
        Det forenklede prospekt er udformet, så det giver investor de væsentligste oplysninger,
        han har brug for inden investering i en fond, og så det er let forståeligt for en
        gennemsnitlig individuel investor. Det forenklede prospekt er også udformet, så det
        letter grænseoverskridende markedsføring af andele i investeringsinstitutter og kan
        benyttes som markedsføringsværktøj overalt i Fællesskabet. Disse bestemmelser
        understreger, at værtslandene ikke kan stille krav om yderligere oplysninger eller
        ændringer bortset fra oversættelse.
(2)     Det drejer sig således om et centralt element i investorbeskyttelsen, og for at sikre
        effektiviteten er det ønskeligt at præcisere indholdet og præsentationen af nogle af de
        oplysningselementer, der skal indgå i det forenklede prospekt som omhandlet i bilag I,
        skema C, i direktiv 85/611/EØF. Dette er en forudsætning for at sikre en fælles
        udlægning af indholdet i skema C og bør ske på den mest hensigtsmæssige vis og
        rettidige måde under hensyntagen til den nylige gennemførelse i medlemsstaterne og
        behovet for en vellykket iværksættelse.
(3)     Til dette formål vil en simpel forklaring af definitioner i forbindelse med indholdet i
        de forskellige led i skema C ikke være tilstrækkelig til at skabe den nødvendige grad
1
        EFT L 41 af 13.2.2001, s. 20.
2
        EFT L 375 af 31.12.1985, s. 3. Direktivet er senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
        2001/108/EF (EFT L 41 af 13.2.2001, s. 35).
 ---pagebreak--- L 144/46          DA                  Den Europæiske Unions Tidende                         30.4.2004
         af harmonisering, som i særlig høj grad reelt er knyttet til valg og definition af nogle af
         de nøgletal, der anvendes for økonomiske oplysninger (dvs. omkostninger og
         porteføljeomsætning). Fastlæggelse af sådanne nøgletal er af største betydning for
         investoroplysningen, men henhører ikke under Kommissionens beføjelser efter
         artikel 53a i direktiv 85/611/EØF. Siden de gennemførelsesbeføjelser, direktivet
         tillægger Kommissionen, ikke omfatter valg og struktur af nøgletal, er en henstilling
         fra Kommissionen for øjeblikket eneste mulige instrument for at understøtte en fælles,
         uddybet udlægning af de relevante indholdselementer i skema C.
(4)      Beskrivelsen af investeringsinstituttets investeringsformål bør oplyse investorerne om
         de investeringsmål, som investeringsinstituttet agter at forfølge. Det er således
         ønskeligt, at det forenklede prospekt indeholder en koncis og hensigtsmæssig
         beskrivelse af de resultater, der søges opnået med investeringen, oplysninger om
         eventuelle tredjemandsgarantier, der beskytter investorerne mod f.eks. kursfald, eller
         om mindsteforøgelse af investeringsværdien samt oplysninger om mål for
         indeksbasering.
(5)      I overensstemmelse med kravene i artikel 24a, stk. 1 og 2, i direktiv 85/611/EØF skal
         beskrivelsen af investeringsinstituttets investeringspolitik sætte en gennemsnits-
         investor i stand til at forstå, hvordan og efter hvilken fremgangsmåde investerings-
         målet forventes opfyldt, ligesom den skal gøre investoren opmærksom på
         investeringsinstituttets relevante karakteristika. Det er derfor ønskeligt, at det
         forenklede prospekt kort redegør for de vigtigste af de instrumenter, der kan komme
         på tale, investeringsinstituttets strategi for porteføljeforvaltningen - ved at gøre
         opmærksom på mulige eventuelle risikokoncentrationsprofiler - og de centrale
         kendetegn ved de obligationer, som investeringsinstituttet investerer i. Det er også
         ønskeligt, at det forenklede prospekt indeholder oplysninger om finansielle afledte
         instrumenter, forvaltningsform og strategi med henblik på at nå indeksbasering for
         indeksfondes vedkommende.
(6)      I overensstemmelse med sikkerhedsbestemmelserne i artikel 24a, stk. 1 og 3, i direktiv
         85/611/EØF bør gennemsnitsinvestoren kunne forstå investeringsinstituttets
         risikoprofil og på behørig vis oplyses om relevante risici. Det er derfor ønskeligt, at
         det forenklede prospekt indeholder en kort og let forståelig, kommenterende
         beskrivelse af samtlige relevante og væsentlige risici i tilknytning til
         investeringsinstituttet. Det er også tilrådeligt at opfordre medlemsstaterne til, når de
         skønner det relevant i forhold til traditionel oplysningspraksis og eksisterende
         standarder for investorbeskyttelse, at kræve oplysningerne suppleret med en
         kvantitativ risikoindikator baseret på investeringsinstituttets volatilitet, idet der dog
         fortsat bør gøres en indsats for at skabe yderligere konvergens for sådanne
         risikoindikatorer.
(7)      For at undgå vildledende oplysninger om hidtidig indtjening og fremme
         sammenligneligheden af investeringsinstitutter for investorerne i EU er det nødvendigt
         at præcisere, hvordan hidtidig indtjening bør præsenteres.
(8)      Af hensyn til klarhed og præcision er det ønskeligt, at det forenklede prospekts
         oplysninger om skatteregler begrænses til de skatteregler, der finder anvendelse på
         investeringsinstituttet i hjemlandet. For at fremme behørig investoroplysning vil det
         dog være hensigtsmæssig at supplere disse oplysninger med en advarsel om, at der for
 ---pagebreak--- 30.4.2004        DA                  Den Europæiske Unions Tidende                         L 144/47
        de enkelte investorer kan blive tale om yderligere beskatning, da beskatningen af de
        enkelte investorer afhænger af den skattelovgiving, de personligt er underlagt.
(9)     For at sikre effektiv investorbeskyttelse og øge investorernes tillid til fondssektoren er
        det ønskeligt, at der i det forenklede prospekt er fuld gennemsigtighed med hensyn til
        alle de omkostninger, som investorerne rent faktisk skal afholde i forhold til deres
        investering. I denne henseende er det nødvendigt at oplyse et samlet nøgletal for
        udgifterne (Total Expense Ratio (TER)) beregnet som en indikator for fondens
        samlede driftsudgifter. Det er derfor også nødvendigt at præcisere, hvordan TER bør
        beregnes. Da indtrædelses- og udtrædelsesprovision og øvrige udgifter, der direkte
        afholdes af investor, ikke indgår i TER, er det ønskeligt, at sådanne angives særskilt
        tillige med alle øvrige udgifter, der ikke indgår i TER, herunder oplysning om
        transaktionsomkostninger, når disse af hjemlandsmyndighederne anses for at være
        tilgængelige. Under alle omstændigheder er det ønskeligt at oplyse
        porteføljeomsætningsgraden efter en standardberegning som en yderligere indikator
        for transaktionsomkostningernes omfang.
(10)    I betragtning af de aktuelle forskelle i markedspraksis vedrørende gebyrdelingsaftaler
        og lignende ordninger er det hensigtsmæssigt, at investor får behørig oplysning om
        sådanne. For at øge gennemsigtigheden for investorerne er det derfor nødvendigt, at
        det forenklede prospekt angiver forekomsten af sådanne aftaler eller ordninger. Det er
        også tilrådeligt, at investorerne henvises til det fuldstændige prospekt for nærmere
        oplysninger om sådanne former for ordninger, så investor kan forstå, hvem udgifterne
        betales til, og om mulige interessekonflikter vil kunne løses i investors interesse.
(11)    Der bør skabes større forståelse for investors behov for produktoplysning og
        sammenlignelighed på tværs af grænserne, også under hensyntagen til
        forbrugerundersøgelser på de nationale markeder for at understøtte virkeliggørelsen af
        et egentligt, investorvenligt indre marked for investeringsinstitutter. Medlemsstaterne
        bør derfor så vidt muligt yderligere afprøve foranstaltninger på området, navnlig på
        grundlag af denne henstilling, og indberette herom til Kommissionen. Kommissionen
        vil, når tiden er inde, vurdere behovet for at foreslå lovgivning på baggrund af de
        indhøstede erfaringer og medlemsstaternes tilbagemeldinger om denne henstillings
        gennemførelse,
HENSTILLER:
1. For de investeringsoplysninger, der er omhandlet under overskrift 2 i skema C i
bilag I i direktiv 85/611/EØF, henstilles det, at medlemsstaterne anvender følgende
fortolkninger:
1.1. Fortolkning af "kort beskrivelse af investeringsinstituttets formål"
Vedrørende første led henstilles det til medlemsstaterne ved "kort beskrivelse af
investeringsinstituttets formål" at forstå følgende oplysninger:
          a)    en koncis og hensigtsmæssig beskrivelse af de resultater, der søges opnået med
                investeringen i investeringsinstituttet
          b)    en klar angivelse af eventuelle garantier fra tredjemand for at beskytte
                investorerne og eventuelle restriktioner på sådanne garantier
 ---pagebreak--- L 144/48           DA                   Den Europæiske Unions Tidende                       30.4.2004
          c)     i givet fald en angivelse af, at investeringsinstituttet skal baseres på et
                 indeks/indekser, og tilstrækkelige oplysninger, der sætter investorerne i stand
                 til både at identificere den/de pågældende indeks/indekser og at forstå
                 omfanget eller graden til den tilsigtede basering.
1.2. Fortolkning af "investeringsfondens eller investeringsselskabets investeringspolitik"
Vedrørende andet led henstilles det til medlemsstaterne ved "investeringsfondens eller
investeringsselskabets investeringspolitik" at forstå følgende oplysninger, hvis de er
væsentlige og relevante:
          a)     de vigtigste kategorier af finansielle instrumenter, der indgår i investeringen
          b)     hvorvidt investeringsinstituttet har en særlig strategi i forhold til eventuelle
                 industrielle, geografiske eller andre markedsspecifikke sektorer eller i forhold
                 til specifikke kategorier af aktiver, f.eks. investeringer i finansielle
                 instrumenter fra nye vækstlande
          c)     i givet fald, en advarsel om, at selv om den faktiske porteføljesammensætning
                 skal overholde lovregler og retsforskrifter samt fastsatte grænser i vid forstand,
                 kan der forekomme risikokoncentration i forhold til visse snævrere kategorier
                 af aktiver eller økonomiske og geografiske sektorer
          d)     hvis investeringsinstituttet investerer i obligationer, en angivelse af, hvorvidt
                 det drejer sig om privat- eller statsobligationer, deres løbetid og krav til
                 finansiel vurdering
          e)     hvis investeringsinstituttet benytter finansielle afledte instrumenter, en
                 angivelse af, hvorvidt denne benyttelse forfølger investeringsinstituttets mål
                 eller kun tjener til risikoafdækning
          f)     hvorvidt der i investeringsinstituttets forvaltningsform indgår en form for
                 benchmarking, og navnlig hvorvidt investeringsinstituttet har sat sig et mål for
                 "indeksbasering" med angivelse af den strategi, der følges i denne henseende
          g)     hvorvidt investeringsinstituttets forvaltningsform er baseret på en taktisk
                 allokering af aktiver med hyppig porteføljetilpasning.
1.3. Fælles præsentation af investeringsinstituttets formål og investeringspolitik
Det henstilles til hjemlandene at skabe mulighed for, at oplysningerne under punkt 1.1 og 1.2
opstilles som et enkelt punkt i det forenklede prospekt (f.eks. oplysninger om indeksbasering),
forudsat at sådanne kombinerede oplysninger ikke forvirrer med hensyn til
investeringsinstituttets mål og investeringspolitik. Oplysningspunkternes rækkefølge kan
tilpasses for at afspejle investeringsinstituttets specifikke investeringsformål og -politik.
1.4. Fortolkning af "en kort redegørelse for fondens risikoprofil"
Vedrørende andet led henstilles det til medlemsstaterne ved "en kort redegørelse for fondens
risikoprofil" at forstå følgende oplysninger:
1.4.1. Overordnet oplysningsstruktur
 ---pagebreak--- 30.4.2004         DA                  Den Europæiske Unions Tidende                         L 144/49
          a)    en angivelse af, om investeringsværdien kan falde såvel som stige, og om
                investorerne kan få mindre udbetalt end deres indskud
          b)    en angivelse af, at det fuldstændige prospekt indeholder nærmere oplysninger
                om samtlige risici nævnt i det forenklede prospekt
          c)    en tekstuel beskrivelse af samtlige risici forbundet med investorernes
                investering – men kun hvor sådanne risici er relevante og væsentlige under
                hensyntagen til risikoeksponering og sandsynlighed.
1.4.2. Præcisering af den tekstuelle beskrivelse af risici
1.4.2.1. Specifikke risici
Den beskrivelse, der er omhandlet i punkt 1.4.1.c), bør omfatte en kort og let forståelig
forklaring på enhver specifik risiko forbundet med bestemte investeringspolitikker eller
-strategier eller forbundet med specifikke markeder eller aktiver i forhold til
investeringsinstituttet, såsom:
          a)    risikoen for, at hele markedet for en kategori af aktiver vil falde og dermed
                påvirke aktivernes pris og værdi (markedsrisiko)
          b)    risikoen for misligholdelse fra en udsteders eller en modparts side (kreditrisiko)
          c)    kun hvis strengt nødvendigt, risikoen for at en afvikling i et overførselssystem
                ikke finder sted som forventet, fordi en modpart ikke betaler eller leverer til
                tiden eller som forventet (afviklingsrisiko)
          d)    risikoen for, at en stilling ikke kan realiseres i tide og til en rimelig pris
                (likviditetsrisiko)
          e)    risikoen for, at investeringens værdi påvirkes af ændringer i vekselkurser (kurs-
                eller valutarisiko)
          f)    kun hvis strengt nødvendigt, risikoen for tab af deponerede aktiver som følge
                af insolvens, forsømmelig eller svigagtig adfærd fra den depotansvarliges eller
                dennes medarbejders side (depotrisiko)
          g)    risici i forbindelse med koncentration af aktiver eller markeder.
1.4.2.2. Horisontale risikofaktorer
Den beskrivelse, der er omhandlet i punkt 1.4.1.c), bør også, hvis det er relevant og
væsentligt, angive følgende faktorer, som kan påvirke produktet:
          a)    indtjeningsrisiko, herunder varierende risikograder afhængig af de enkelte
                fondsudvalg, og tilstedeværelse, fravær eller begrænsning af garantier fra
                tredjemand
          b)    kapitalrisici,    herunder      potentiel       erosionsrisiko   som   følge      af
                inddragelse/mortifikation       af     andele       og    udlodning  større     end
                investeringsindtjening
 ---pagebreak--- L 144/50         DA                  Den Europæiske Unions Tidende                          30.4.2004
         c)     eksponering for udbyders/tredjemandsgarants indtjening, hvor investeringer i
                produktet indebærer direkte investering i udbyder snarere end i udbyders
                beholdning af aktiver
         d)     manglende fleksibilitet både produktinternt (herunder risiko for tidlig afståelse)
                og begrænsninger med hensyn til skift til andre udbydere
         e)     inflationsrisiko
         f)     mangel på sikkerhed for, at miljøfaktorer, såsom skatteordning, vil bestå.
1.4.2.3. Mulighed for prioriteret opstilling af oplysninger
For at undgå at give et vildledende billede af de relevante risici henstilles det også til
medlemsstaterne at overveje krav om opstilling af oplysningspunkter i prioriteret rækkefølge
efter omfang og væsentlighed, således at risiciene bedre understreger investeringsinstituttets
individuelle risikoprofil.
1.4.3. Yderligere angivelse af en syntetisk risikoindikator.
Når investeringsinstituttet er oprettet mindst et år tidligere, opfordres hjemlandene også til
som en mulighed at overveje krav om, at beskrivelsen som omhandlet i punkt 1.4.1.c)
suppleres af en syntetisk risikoindikator bare med et enkelt tal eller ord baseret på
investeringsinstituttets porteføljevolatilitet, og i så fald:
         a)     bør investeringsinstituttets porteføljevolatilitet        udtrykke    et  mål     for
                investeringsinstituttets udbyttespredning
         b)     bør investeringsinstituttets udbytte beregnes under hensyntagen til
                investeringsinstituttets samlede aktivers nettoværdier (NAVs) i perioden, f.eks.
                daglige NAVs, hvor dette er sædvanlig NAV-beregningshyppighed som
                godkendt af investeringsinstituttets kompetente myndigheder.
1.5. Fortolkning af "investeringsfondens/investeringsselskabets hidtidige indtjening (hvis
relevant)"
Vedrørende tredje led henstilles det til medlemsstaterne ved "investerings-
fondens/investeringsselskabets hidtidige indtjening (hvis relevant)" og "en advarsel om at
drage slutninger heraf om den kommende indtjening" at forstå følgende oplysninger:
1.5.1 Oplysning om hidtidig indtjening:
         a)     investeringsinstituttets tidligere indtjening opstillet i et søjlediagram, der viser
                årligt udbytte for de seneste ti hele på hinanden følgende år. Hvis
                investeringsinstituttet har eksisteret i færre end ti år, men mindst i et år,
                henstilles det, at årligt udbytte, beregnet før skat og afgifter, angives for så
                mange år, der foreligger
         b)     hvis investeringsinstituttet forvaltes i henhold til et benchmark, eller hvis
                omkostningsstrukturen omfatter et udbyttegebyr afhængig af et benchmark, bør
                oplysninger om investeringsinstituttets hidtidige indtjening omfatte en
                sammenligning med hidtidig indtjening for dette benchmark, som
 ---pagebreak--- 30.4.2004        DA                  Den Europæiske Unions Tidende                          L 144/51
                investeringsinstituttet forvaltes eller udbyttegebyret beregnes i forhold til. Det
                henstilles til medlemsstaterne at kræve, at sammenligningen foretages ved at
                opstille hidtidig indtjening for benchmark og for investeringsinstituttet på
                samme søjlediagram og/eller særskilt.
1.5.2. Oplysning om kumuleret (gennemsnitlig) indtjening
Endvidere henstilles det til medlemsstaterne at overveje krav om oplysning enten af
kumuleret indtjening eller kumuleret gennemsnitlig indtjening for fonden over bestemte
tidsrum (såsom 3, 5 og 10 år). Hvis en af disse muligheder benyttes, henstilles det til
medlemsstaterne også at kræve sammenligning med kumuleret indtjening eller kumuleret
gennemsnitlig indtjening (hvis relevant) for et benchmark, når der er behov for
sammenligning med et benchmark i overensstemmelse med punkt 1.5.1.(b).
1.5.3. Udelukkelse af tegnings- og indløsningsgebyrer, som normalt skal oplyses
Under hensyntagen til eksisterende forskriftsmæssige standarder henstilles det til
medlemsstaterne at overveje, hvorvidt der skal være et krav om, at tegnings- og
indløsningsgebyrer skal indgå i beregningen af fondsindtjeningen. Medlemsstaterne bør dog
kræve, at en påtegning gør opmærksom på udelukkelse af sådanne oplysninger (hvis
relevant). Det henstilles også til medlemsstaterne at opfordre deres kompetente myndigheder
til at sikre gradvis overgang til standarder, der er i overensstemmelse med bedste praksis for
indtjeningsberegning.
1.5.4. Oplysning om benchmark
Medlemsstaterne opfordres endvidere til at overveje muligheden af oplysning om benchmark
for alle investeringsinstitutter, der er godkendt på deres område, uanset om
investeringsinstituttets investeringsformål ikke udtrykkeligt henviser til et benchmark.
2. For de økonomiske oplysninger, der er omhandlet under overskrift 3 i skema C i
bilag I i direktiv 85/611/EØF, henstilles det, at medlemsstaterne anvender følgende
fortolkninger:
2.1. Fortolkning af "beskatningsregler"
Vedrørende første led henstilles det til medlemsstaterne ved "beskatningsregler" at forstå
følgende oplysninger:
          a)    de beskatningsregler, der gælder for investeringsinstituttet i dets hjemland
          b)    en angivelse af, at regler for beskatning af indkomst eller kapitaludbytte for
                den enkelte investor afhænger af den skattelovgivning, som finder anvendelse
                på de enkelte investorers personlige forhold og/eller det sted, hvor kapitalen
                investeres, og at investorer, der er i tvivl om deres skattemæssige stilling, bør
                søge faglig rådgivning eller i givet fald oplysninger fra lokale organisationer.
2.2 Fortolkning af "indtrædelses- og udtrædelsesprovision" og "andre eventuelle udgifter
eller gebyrer"
2.2.1. Overordnet indhold i oplysningerne
 ---pagebreak--- L 144/52          DA                   Den Europæiske Unions Tidende                        30.4.2004
Vedrørende andet og tredje led henstilles det til medlemsstaterne ved "indtrædelses- og
udtrædelsesprovision" og "andre eventuelle udgifter eller gebyrer; der sondres mellem
udgifter eller gebyrer, der skal betales af deltageren, og udgifter og gebyrer, der betales af
investeringsfonden eller investeringsselskabets aktiver" at forstå følgende oplysninger:
          a)     oplysning af et samlet nøgletal for udgifterne (Total Expense Ratio (TER)),
                 beregnet som anført i bilag I, bortset fra nyetablerede investeringsinstitutter,
                 hvor der endnu ikke kan beregnes et TER
          b)     på ex-ante basis, oplysning om den forventede omkostningsstruktur, dvs.
                 angivelse af alle foreliggende omkostninger i overensstemmelse med listen i
                 bilag I, så investorerne så vidt muligt kan danne sig et rimeligt skøn over
                 forventede omkostninger
          c)     alle indtrædelses- og udtrædelsesgebyrer og andre udgifter, der afholdes direkte
                 af investor
          d)     en angivelse af alle øvrige omkostninger, der ikke indgår i TER, herunder
                 oplysning om transaktionsomkostninger, når disse af hjemlandsmyndighederne
                 anses for at være tilgængelige.
          e)     som en yderligere indikator for transaktionsomkostningernes omfang angives
                 porteføljeomsætningsgraden beregnet som anvist i bilag II
          f)     en angivelse af tilstedeværelsen af gebyrdelingsaftaler og bløde provisioner.
Kravet i punkt f) i første afsnit bør ikke fortolkes som en generel validering af eventuelle
individuelle aftalers eller provisioners overensstemmelse med direktiv 85/611/EØF, navnlig
artikel 5f, stk. 1, litra b), eller med nationale forskrifter. Medlemsstaterne opfordres således til
under hensyntagen til gældende markedspraksis at kræve, at investeringsinstituttet overvejer,
hvorvidt eksisterende gebyrdelingsaftaler og lignende gebyrordninger udelukkende er til
fordel for investeringsinstituttet.
Det henstilles til medlemsstaterne at kræve, at der i det forenklede prospekt henvises til det
fuldstændige prospekt for nærmere oplysninger om denne form for ordninger, så investor kan
forstå, hvem udgifterne betales til, og om mulige interessekonflikter vil kunne løses i
investors interesse. Det henstilles derfor til medlemsstaterne at sikre, at oplysningerne i det
forenklede prospekt forbliver koncise.
2.2.2 Præcisering af begreberne "gebyrdelingsaftaler" og "bløde provisioner"
2.2.2.1 Identificering af "gebyrdelingsaftaler"
Det henstilles til medlemsstaterne at identificere og kategorisere som gebyrdelingsaftaler alle
aftaler, hvorefter en part, der får et afkast, direkte eller indirekte, over et investeringsinstituts
aktiver aftaler at dele dette afkast med en anden part, og som fører til, at denne anden part
som led i gebyrdelingsaftalen afholder udgifter, som normalt afholdes enten direkte eller
indirekte over investeringsinstituttets aktiver.
Endvidere henstilles det til medlemsstaterne at anse følgende som gebyrdelingsaftaler som
omhandlet ovenfor:
 ---pagebreak--- 30.4.2004         DA                 Den Europæiske Unions Tidende                         L 144/53
          a)    gebyrdelingsaftaler vedrørende transaktionsomkostninger mellem et
                investeringsinstituts administrationsselskab og en mægler, hvorved mægleren
                indvilliger i at dele de transaktionsgebyrer, som investeringsinstituttet betaler
                til mægleren for udførelsen af transaktioner på investeringsinstituttets vegne
          b)    gebyrdelingsaftaler vedrørende andele i andre investeringsinstitutter (funds-of-
                funds) mellem et investeringsinstituts administrationsselskab og en anden fond
                (eller dennes administrationsselskab), hvorved - hvis investeringsinstituttet
                investerer i fonden, en del af de gebyrer, der skal afholdes af investerings-
                instituttet (enten direkte - tegnings- og indløsningsgebyrer - eller indirekte -
                TER) på grund af denne investering, skal betales af målfonden (eller dennes
                administrationsselskab) til investeringsinstituttets administrationsselskab.
2.2.2.2. Identificering af "bløde provisioner"
Det henstilles til medlemsstaterne, at de som bløde provisioner identificerer enhver
økonomisk gevinst, bortset fra clearing- og ekspeditionsydelser, som en administrator af
aktiver modtager i forbindelse med fondens betaling af provisioner for transaktioner, der
involverer fondens værdipapirportefølje. Bløde provisioner opnås typisk fra eller gennem den
mægler, der forestår transaktionen.
2.2.3. Præsentation af TER og porteføljeomsætningsgraden
Medlemsstaterne opfordres til at tillade, at både TER og porteføljeomsætningsgraden enten
indgår i eller vedlægges det forenklede prospekt under samme afsnit som oplysningerne om
hidtidig indtjening.
3. Medlemsstaterne anmodes om så hurtigt som muligt inden den 30. september 2004 at
underrette Kommissionen om de foranstaltninger, de træffer i henhold til denne henstilling, og
om muligt informere Kommissionen om de første resultater af gennemførelsen senest den
28. februar 2005.
4. Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. april 2004.
                                               På Kommissionens vegne
                                               Frederik BOLKESTEIN
                                               Medlem af Kommissionen
                                           ___________
 ---pagebreak--- L 144/54             DA                     Den Europæiske Unions Tidende                             30.4.2004
                                                      BILAG I
                     Samlet nøgletal for udgifterne (Total Expense Ratio (TER))
1. Definition af TER:
Det samlede nøgletal for udgifterne (Total Expense Ratio (TER)) for et
investeringsinstitut er lig med investeringsinstituttets samlede driftsomkostninger i forhold til
dets gennemsnitlige nettoaktiver beregnet som anvist i punkt 3 nedenfor.
2. Medtagne/udelukkede omkostninger:
2.1 De samlede driftsomkostninger er alle de udgifter, der skal fratrækkes
investeringsinstituttets aktiver. Disse omkostninger fremgår sædvanligvis af
investeringsinstituttets driftsopgørelse for det pågældende regnskabsår. De vurderes
"inklusive alle skatter", hvilket betyder, at udgifternes bruttoværdi benyttes.
2.2 De omfatter alle investeringsinstituttets legitime udgifter uanset beregningsgrundlag
(f.eks. fast gebyr, aktivbaseret, transaktionsbaseret3), såsom:
- forvaltningsudgifter inkl. udbyttegebyrer
- administrationsomkostninger
- gebyrer i tilknytning til deponeringsafgifter
- revisionsgebyrer
- betaling for udbydere af aktionærydelser, herunder betalinger til investeringsinstituttets
transferagent og betalinger til mæglere/handlere, der registrerer indehaverne af
investeringsinstituttets aktier og forestår underleverancer af regnskabsydelser for de omfattede
ejere af investeringsinstituttets aktier
- advokatsalærer
- eventuelle udgifter til udlodning eller mortifikation af andele afholdt af fonden
- registreringsgebyrer, lovbestemte gebyrer og lignende
- eventuelle yderligere vederlag til administrationsselskabet (eller tredjemand) i tilknytning til
visse gebyrdelingsaftaler i overensstemmelse med punkt 4 nedenfor.
2.3 De samlede driftsomkostninger omfatter ikke:
- transaktionsomkostninger, som investeringsinstituttets skal afholde i forbindelse med
transaktioner for porteføljen. De omfatter mæglergebyrer, afgifter og dertil knyttede
3
         Denne ikke-udtømmende typologi vedrørende beregningsgrundlag afspejler forskellig nylig
         kommerciel praksis i medlemsstaterne (dvs. ved udgangen af 2003) og bør ikke fortolkes som en
         generel validering af eventuelle individuelle aftalers eller provisioners overensstemmelse med direktiv
         85/611/EØF, som senest ændret ved direktiv 2001/107/EF og direktiv 2001/108/EF, navnlig artikel 5f,
         stk. 1, litra b), vedrørende interessekonflikter, eller med nationale forskrifter.
 ---pagebreak--- 30.4.2004        DA                  Den Europæiske Unions Tidende                         L 144/55
betalinger samt transaktionens markedspåvirkning under hensyntagen til mæglers vederlag og
de pågældende aktivers likviditet
- renter på optagne lån
- betalinger som følge af finansielle afledte instrumenter
- indtrædelses-/udtrædelsesprovision eller eventuelle andre gebyrer, der direkte afholdes af
investor
- bløde provisioner i overensstemmelse med punkt 4 nedenfor.
3. Beregningsmetode og oplysning:
3.1 TER beregnes ex-post mindst en gang årligt, generelt på grundlag af
investeringsinstituttets regnskabsår. Til særlige formål kan TER også beregnes for andre
perioder. Det forenklede prospekt bør under alle omstændigheder indeholde en klar
henvisning til oplysningens kilde (f.eks. fondens netsted), hvor investor kan finde TER-tal for
tidligere år/perioder.
3.2 De gennemsnitlige nettoaktiver beregnes ud fra tal, der er baseret på
investeringsinstituttets nettoaktiver ved hver beregning af aktivernes nettoværdi (NAV), f.eks.
daglige NAVs, hvor dette er sædvanlig NAV-beregningshyppighed som godkendt af
investeringsinstituttets kompetente myndigheder. Yderligere omstændigheder eller
begivenheder, som kan føre til vildledende tal, bør ligeledes tages i betragtning.
Skattelempelser bør ikke tages i betragtning.
Metoden til beregning af TER skal valideres af investeringsinstituttets revisorer og/eller
kompetente myndigheder.
4. Gebyrdelingsaftaler og bløde provisioner:
Det følger sædvanligvis af gebyrdelingsaftaler om udgifter, der generelt ikke er omfattet af
TER, at administrationsselskabet eller tredjemand faktisk helt eller delvis afholder
driftsomkostninger, der normalt ville skulle indgå i TER. De bør derfor tages i betragtning
ved beregningen af TER ved at lægge eventuelle vederlag til administrationsselskabet (eller
tredjemand), der følger af sådanne gebyrdelingsaftaler, til tallet for de samlede driftsudgifter.
Det er ikke nødvendigt at tage gebyrdelingsaftaler om udgifter, der allerede er omfattet af
TER, i betragtning. Bløde provisioner bør også udelukkes fra beregningsgrundlaget for TER.
Det vil sige:
          –     Vederlag til et administrationsselskab gennem en gebyrdelingsaftale med en
                mægler om transaktionsomkostninger og med andre fondsadministrations-
                selskaber ved andele i andre investeringsinstitutter (funds-of-funds) (hvis dette
                vederlag ikke allerede er taget i betragtning i den syntetiske TER eller gennem
                andre udgifter, der allerede er påløbet fonden og dermed direkte indgår i TER)
                bør under alle omstændigheder indgå i TER.
 ---pagebreak--- L 144/56            DA                 Den Europæiske Unions Tidende                        30.4.2004
           –      Omvendt bør vederlag til et administrationsselskab gennem en gebyr-
                  delingsaftale med en fond (bortset fra vederlag specifikt i forbindelse med
                  funds-of-funds som omhandlet ovenfor) ikke tages i betragtning.
5. Udbyttegebyrer:
Udbyttegebyrer bør indgå i TER og bør også oplyses særskilt som en procentdel af aktivernes
gennemsnitlige nettoværdi.
6. Investeringsinstitutter,       der     investerer     i    investeringsinstitutter eller    ikke-
investeringsinstitutter:
Når et investeringsinstitut investerer mindst 10 % af sine aktivers nettoværdi i andre
investeringsinstitutter eller ikke-investeringsinstitutter, som offentliggør TER i
overensstemmelse med dette bilag, bør der offentliggøres en syntetisk TER svarende til den
investering.
Det syntetiske TER er lig med:
– investeringsinstituttets samlede driftsomkostninger udtrykt i TER og investerings-
    instituttets samlede udgifter i tilknytning til beholdningen af de underliggende fonde (dvs.
    dem, der udtrykkes i TER for den underliggende fond vægtet på basis af
    investeringsinstituttets investeringsandel) plus tegnings- og indløsningsgebyrer for disse
    underliggende fonde, divideret med
– fondens gennemsnitlige nettoaktiver.
Som nævnt i foregående underafsnit bør tegnings- og indløsningsgebyrer for den
underliggende fond indgå i TER. Når den underliggende fond tilhører samme gruppe som
omhandlet i artikel 24, stk. 3, i direktiv 85/611/EØF, forekommer tegnings- og
indløsningsgebyrer måske slet ikke.
Når nogle af de underliggende ikke-investeringsinstitutter ikke offentliggør TER i
overensstemmelse med dette bilag, bør oplysningerne om omkostninger tilpasses som følger:
- umuligheden af at beregne syntetisk TER for denne andel af investeringen skal oplyses
- den maksimale andel af administrationsgebyrer, der tilskrives den/de underliggende fonde,
skal oplyses i det forenklede prospekt
- et syntetisk tal for de samlede forventede omkostninger gennem beregning af:
           –      et trunkeret, syntetisk TER, der omfatter TER for hver af disse underliggende
                  fonde, for hvilke TER beregnes i overensstemmelse med dette bilag, vægtet på
                  basis af investeringsinstituttets investeringsandel
           –      og ved for hvert af de underliggende fonde at tilføje tegnings- og
                  indløsningsgebyrer plus et optimalt, højt sat skøn over de omkostninger, der
                  bør indgå i TER. Heri bør indgå maksimalt administrationsgebyr og senest
                  tilgængeligt udbyttegebyr for den pågældende fond, vægtet på basis af
                  investeringsinstituttets investeringsandel.
 ---pagebreak--- 30.4.2004       DA                 Den Europæiske Unions Tidende                       L 144/57
6. Paraplyfonde/multiklassefonde:
For paraplyfonde bør TER beregnes for hver enkelt underfond. Hvis TER i forbindelse med
multiklassefonde er forskellig fra den ene aktieklasse til den anden, bør der beregnes og
oplyses et særskilt TER for hver aktieklasse. I overensstemmelse med princippet om
investorlighed, når der er forskelle i klassernes gebyrer og udgifter, bør disse forskellige
gebyrer/udgifter endvidere oplyses særskilt i det forenklede prospekt. En yderligere påtegning
bør angive, at de objektive kriterier (f.eks. tegningsbeløb), der ligger til grund for disse
forskelle, er nærmere beskrevet i det fuldstændige prospekt.
 ---pagebreak--- L 144/58         DA                 Den Europæiske Unions Tidende                  30.4.2004
                                             BILAG II
                                   Porteføljeomsætningsgrad
En fonds eller i givet fald en investeringsafdelings porteføljeomsætningsgrad bør beregnes
som følger:
         Køb af værdipapirer = X       Salg af værdipapirer = Y
                Total 1 = transaktioner med værdipapirer i alt = X + Y
         Udstedelser/tegninger af andele i fonden = S
         Mortifikationer/indløsninger af andele i fonden = T
                Total 2 = transaktioner med andele i fonden i alt = S + T
         Reference for aktivernes samlede, gennemsnitlige nettoværdi = M
         Omsætning = [(Total 1 - Total 2)/M]*100
Referencen for aktivernes samlede, gennemsnitlige nettoværdi svarer til aktivernes
gennemsnitlige nettoværdi beregnet med samme hyppighed som under bilag I, punkt 3.2. Den
oplyste omsætningsgrad bør tilsvare den/de samme perioder som det oplyste TER. Det
forenklede prospekt bør under alle omstændigheder indeholde en klar henvisning til
oplysningens kilde (f.eks. fondens netsted), hvor investor kan finde portefølje-
omsætningsgrader for tidligere perioder.


Avis juridique important

|

31976H0492

76/492/EØF: Rådets henstilling af 4. maj 1976 om rationel energiudnyttelse ved forbedret varmeisolation af bygninger

EF-Tidende nr. L 140 af 28/05/1976 s. 0011 - 0011 den græske specialudgave: Kapitel 12 bind 1 s. 0128  den spanske specialudgave: Kapitel 12 bind 2 s. 0114  den portugisiske specialudgave: Kapitel 12 bind 2 s. 0114

++++  RAADETS HENSTILLING  af 4 . maj 1976  om rationel energiudnyttelse ved forbedret varmeisolation af bygninger   ( 76/492/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HENSTILLER -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ,  under henvisning til udkast fra Kommissionen , og  ud fra foelgende betragtninger :  Raadet har i sin resolution af 17 . september 1974 om ny strategi for Faellesskabets energipolitik ( 1 ) godkendt foelgende maal : " Nedsaettelse af vaekstraten for energiforbruget i de enkelte stater ved foranstaltninger , der tilsigter rationel anvendelse af og besparelser for energi , uden at maalsaetningerne for den oekonomiske og samfundsmaessige udvikling herved saettes paa spil " ;  Raadet har i sin resolution af 17 . december 1974 om handlingsprogram for Faellesskabet vedroerende den rationelle udnyttelse af energi ( 2 ) taget til efterretning , at Kommissionen i sin meddelelse til Raadet med titlen " Rationel energiudnyttelse " har udarbejdet et handlingsprogram for Faellesskabet paa dette omraade ;  til dette formaal boer der tilvejebringes loebende information , der er egnet til at orientere offentligheden om de mest hensigtsmaessige midler til forbedring af varmeisolationen af bygninger og fremme af den rationelle energiudnyttelse ;  de foreslaaede foranstaltninger kan sikre tilstraekkelige energibesparelser til at garantere de noedvendige investeringers rentabilitet -  TIL MEDLEMSSTATERNE :  1 . at foranstalte eller stoette saerskilte oplysningskampagner , som kan goere offentligheden interesseret i at forbedre utilstraekkelig eller daarlig varmeisolation af boliger ; dette skal navnlig ske ved oprettelse , omdannelse eller opretholdelse af oplysnings - og raadgivningsagenturer eller -kontorer , der kan give konkret vejledning tilpasset det enkelte tilfaelde ;  2 . med henblik paa at goere de ovenfor under pkt . 1 beskrevne foranstaltninger saa effektive som muligt :  2.1 . at vurdere , isaer gennem stikproeveundersoegelser , gennemsnitsniveauet for varmeisolationen i eksisterende boliger og at soege metoder , der vil kunne forbedre den ,  2.2 . at foranstalte konkurrencer eller udarbejde udviklingsprogrammer med henblik paa at centralisere de bedste originale ideer til forbedring af isolationen i eksisterende boliger , idet der laegges vaegt paa vurderingen af de fornoedne investeringer og paa deres rentabilitet i forhold til energibesparelsen ;  3 . naar de er blevet udarbejdet , at vedtage retningsgivende normer for varmeisolation , der er harmoniseret paa faellesskabsniveau , med henblik paa ivaerksaettelse af ved lov eller administrativt fastsatte foranstaltninger , isaer for :  3.1 . at vurderingskriterierne kan vaere ens i alle Faellesskabets lande , og  3.2 . at bygge - og anlaegsmaterialer og -elementer skal kunne omsaettes uhindret paa Faellesskabets interne marked .  Disse normer boer anvendes etapevis og efter bygningstype , begyndende med kontorbygninger og offentlige lokaler fra 1980 .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 4 . maj 1976 .  Paa Raadets vegne  G . THORN  Formand  ( 1 ) EFT nr . C 153 af 9 . 7 . 1975 , s . 1 .  ( 2 ) EFT nr . C 153 af 9 . 7 . 1975 , s . 5 .


title: RÅDETS HENSTILLING af 16. marts 1992 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1979) (femte EUF) for regnskabsåret 1990 (92/172/EØF) #

text:
Vigtig juridisk meddelelse

|

31992H0172

RÅDETS HENSTILLING af 16. marts 1992 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1979) (femte EUF) for regnskabsåret 1990 (92/172/EØF)  -

EF-Tidende nr. L 075 af 21/03/1992 s. 0054 - 0054

RAADETS HENSTILLING  af 16. marts 1992  om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemfoerelsen af transaktionerne under Den Europaeiske Udviklingsfond (1979) (femte EUF) for regnskabsaaret 1990  (92/172/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER -  som henviser til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 206b,  som henviser til anden AVS/EOEF-konvention, undertegnet i Lomé den 31. oktober 1979,  som henviser til Raadets afgoerelse 80/1186/EOEF af 16. december 1980 om de oversoeiske landes og territoriers associering med Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab (1),  som henviser til den interne aftale af 1979 om finansiering og forvaltning af Faellesskabets bistand (2), undertegnet den 20. november 1979, saerlig artikel 29, stk. 3,  som henviser til finansforordningen af 17. marts 1981 vedroerende Den Femte Europaeiske Udviklingsfond (3), saerlig artikel 66 til 70,  som har gennemgaaet forvaltningsregnskabet og status pr. 31. december 1989 vedroerende transaktionerne under Den Europaeiske Udviklingsfond (1979) (femte EUF) samt Revisionsrettens beretning vedroerende regnskabsaaret 1990 med Kommissionens tilhoerende svar  (4),  som tager i betragtning, at der i henhold til artikel 29, stk. 3, i den interne aftale meddeles Kommissionen decharge for den finansielle forvaltning af Den Europaeiske Udviklingsfond (1979) (femte EUF) af Europa-Parlamentet efter henstilling fra Raadet,  og  som tager i betragtning, at Kommissionens gennemfoerelse af alle transaktioner under Den Europaeiske Udviklingsfond (1979) (femte EUF) i regnskabsaaret 1990 har vaeret tilfredsstillende -  HENSTILLER til Europa-Parlamentet, at det meddeler Kommissionen decharge for gennemfoerelsen af transaktionerne under Den Europaeiske Udviklingsfond (1979) (femte EUF) for regnskabsaaret 1990. Udfaerdiget i Bruxelles, den 16. marts 1992. Paa Raadets vegne  Jorge BRAGA DE MACEDO  Formand   (1) EFT nr. L 361 af 31. 12. 1980, s. 1. (2) EFT nr. L 347 af 22. 12. 1980, s. 210. (3) EFT nr. L 101 af 11. 4. 1981, s. 12. (4) EFT nr. C 324 af 13. 12. 1991, s. 194 til 209 og 305 til 316.