title: EFTA-Tilsynsmyndighedens henstilling nr. 59/05/COL af  5. april 2005  om det samordnede kontrolprogram på foderstofområdet for 2005

text:
               25.5.2006

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 137/19

         EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS HENSTILLING

      Nr. 59/05/COL
   af 5. april 2005
   om det samordnede kontrolprogram på foderstofområdet for 2005
   EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN,
   som henviser til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), særlig artikel 109 og protokol 1,
   som henviser til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en Tilsynsmyndighed og en Domstol, særlig artikel 5, stk. 2, litra b), og protokol 1,
   som henviser til den retsakt, der er nævnt i punkt 31a i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (Rådets direktiv 95/53/EF af 25. oktober 1995 om principperne for tilrettelæggelse af offentlig kontrol på foderstofområdet
       (1), ændret og tilpasset EØS-aftalen ved dennes protokol 1, særlig artikel 22, stk. 3, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               I 2004 pegede EFTA-staterne på bestemte emner som værende egnede til at indgå i det samordnede kontrolprogram for 2005.

               (2)

               Skønt der i den retsakt, der er nævnt i punkt 33 i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF af 7. maj 2002 om uønskede stoffer i foderstoffer
                   (2), som ændret, er fastsat maksimumsindhold af aflatoksin B1 i foderstoffer, findes der ingen EØS-regler om andre mykotoksiner såsom ochratoksin A, zearalenon, deoxynivalenol og fumonisiner. Ved at indsamle oplysninger om forekomsten af disse mykotoksiner ved udtagning af stikprøver kunne der tilvejebringes nyttige data til en vurdering af situationen med henblik på videreudviklingen af lovgivningen. Dertil kommer, at bestemte fodermidler, f.eks. korn og oliefrø, i særlig grad er eksponeret for mykotoksinkontaminering som følge af omstændigheder i forbindelse med høst, opbevaring og transport. Da mykotoksinkoncentrationerne varierer fra år til år, bør der indsamles data fra flere på hinanden følgende år for alle de nævnte mykotoksiner.

               (3)

               Antibiotika, bortset fra coccidiostatika og histomonostatika, må kun markedsføres og anvendes som fodertilsætningsstoffer indtil den 31. december 2005. Tidligere kontrol af forekomsten af antibiotika og coccidiostatika i visse foderstoffer, hvor nogle af de pågældende stoffer ikke er tilladt, viser, at denne type overtrædelse stadig forekommer. Hyppigheden af sådanne fund og sagens følsomme karakter gør det begrundet at fortsætte kontrollen. Det er vigtigt at sikre, at restriktionerne vedrørende anvendelse af fodermaterialer af animalsk oprindelse i foderstoffer i henhold til de relevante EØS-bestemmelser håndhæves effektivt.

               (4)

               Norges og Islands deltagelse i programmerne under bilag II til denne henstilling om ikke-tilladte fodertilsætningsstoffer bør vurderes under hensyntagen til undtagelserne i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen og særlig den retsakt, der er angivet i punkt 1a i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer.

               (5)

               Islands deltagelse i programmerne under bilag III til denne henstilling vedrørende produktion og anvendelse af animalske fodermidler bør vurderes under hensyntagen til undtagelserne i kapitel I i bilag I til EØS-aftalen.

               (6)

               Det er hensigtsmæssigt at sikre, at indholdet af sporstofferne kobber og zink i foderblandinger til svin ikke overstiger det maksimumsindhold, der er fastlagt ved den retsakt, der er omtalt i punkt 1zq i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (Kommissionens forordning (EF) nr. 1334/2003 af 25. juli 2003 om ændring af godkendelsesbetingelserne for en række tilsætningsstoffer til foderstoffer, der tilhører gruppen »mikromineraler«
                   (3), som ændret. Norges deltagelse i programmerne under bilag IV til denne henstilling bør vurderes under hensyntagen til undtagelserne i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen.

               (7)

               De i denne henstilling fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra EFTA's Plante- og Foderstofudvalg, der bistår EFTA-Tilsynsmyndigheden,

         HENSTILLER:

               1)

               Det henstilles, at EFTA-staterne i 2005 gennemfører et samordnet kontrolprogram med det formål at kontrollere:

                           a)

                           koncentrationen af mykotoksiner (aflatoksin B1, ochratoksin A, zearalenon, deoxynivalenol og fumonisiner) i foderstoffer, idet de giver oplysninger om analysemetoder; prøveudtagningsmetoden bør omfatte både stikprøver og målrettet prøveudtagning. Ved den målrettede prøveudtagning bør der udtages prøver af fodermidler, der er mistænkt for at indeholde højere koncentrationer af mykotoksiner, f.eks. korn, oliefrø og olieholdige frugter samt produkter og biprodukter heraf, og fodermidler, der har været oplagret i lang tid eller er blevet transporteret ad søvejen over lange afstande; hvad angår aflatoxin B1, er det nødvendigt at være særlig opmærksom på foderblandinger til andre dyr, der anvendes til mælkeproduktion, end malkekvæg; der bør rapporteres om kontrolresultaterne ved hjælp af modellen i bilag I.

                           b)

                           antibiotika, coccidiostatika og/eller histomonostatika, uanset om de er tilladte eller ej som fodertilsætningsstoffer for bestemte dyrearter og -kategorier, der hyppigt forekommer i forblandinger og foderblandinger, der ikke må indeholde lægemidler; kontrollen bør målrettes mod lægemidler i forblandinger og foderblandinger, hvis der efter den kompetente myndigheds opfattelse er øget sandsynlighed for at finde uregelmæssigheder; der bør rapporteres om resultaterne af kontrollen ved hjælp af modellen i bilag II.

                           c)

                           håndhævelsen af restriktioner vedrørende produktion og anvendelse af animalske fodermidler, jf. bilag III.

                           d)

                           indholdet af kobber og zink i foderblandinger til svin, jf. bilag IV.

               2)

               Det henstilles, at EFTA-staterne medtager resultaterne af det samordnede kontrolprogram, jf. punkt 1, i et særskilt kapitel i den årlige rapport om kontrolaktiviteter, der skal indsendes til EFTA-Tilsynsmyndigheden senest 1. april 2006 i overensstemmelse med artikel 22, stk. 2, i den retsakt, der er nævnt i punkt 31a i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (Rådets direktiv 95/53/EF af 25. oktober 1995 om principperne for tilrettelæggelse af offentlig kontrol på foderstofområdet) og den seneste version af den harmoniserede rapportmodel.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 5. april 2005.

            På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

         Niels FENGER

            Direktør

         Bernd HAMMERMANN

            Medlem af Kollegiet

      (1)  EFT L 265 af 8.11.1995, s. 17. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/46/EF (EFT L 234 af 1.9.2001, s. 55).

      (2)  EFT L 140 af 30.5.2002, s. 10. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2003/100/EF (EUT L 285 af 1.11.2003, s. 33).

      (3)  EUT L 187 af 26.7.2003, s. 11.

      BILAG I
      Koncentrationen af visse mykotoksiner (aflatoksin B1, ochratoksin A, zearalenon, deoxynivalenol og fumonisiner) i foderstoffer
      Individuelle resultater af alle analyserede prøver; model til indberetning, jf. punkt 1, litra a)

                  Foderstoffer

                  Prøveudtagning
                  (stikprøver eller målrettet)

                  Type og koncentration af mykotoksiner (μg/kg foderstof, beregnet ved et vandindhold på 12 %)

                  Type:

                  Oprindelsesland

                  Aflatoksin B1

                  Ochratoksin A

                  Zearalenon

                  Deoxynivalenol

                  Fumonisiner (1)

            Den kompetente myndighed bør endvidere oplyse om følgende:

                  —

                  de foranstaltninger, der er truffet i tilfælde af overskridelse af grænseværdierne for aflatoksin B1

                  —

                  de analysemetoder, der er anvendt

                  —

                  detektionsgrænserne.

         (1)  Koncentrationen af fumonisiner omfatter det samlede indhold af fumonisin B1, B2 and B3.

      BILAG II
      Forekomst af bestemte lægemidler, der ikke er godkendt som fodertilsætningsstoffer
      Visse antibiotika, coccidiostatika og andre lægemidler kan lovligt forekomme som tilsætningsstoffer i forblandinger og foderblandinger til bestemte dyrearter og -kategorier, hvis de lever op til kravene i artikel 10 i den retsakt, der er nævnt i punkt 1a i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer
          (1).
      Hvis der forekommer ikke-tilladte lægemidler i foderstoffer er der tale om en overtrædelse.
      De lægemidler, der skal kontrolleres for, bør vælges blandt følgende:

                  1)

                  Lægemidler, der udelukkende er tilladt som fodertilsætningsstoffer til bestemte dyrearter og -kategorier:

                              avilamycin

                              decoquinat

                              diclazuril

                              flavophospholipol

                              halofuginonhydrobromid

                              lasalocid A-natrium

                              alphamaduramicinammonium

                              monensinnatrium

                              narasin

                              narasin — nicarbazin

                              robenidinhydrochlorid

                              salinomycinnatrium

                              semduramicinnatrium

                  2)

                  Lægemidler, der ikke længere er tilladt som fodertilsætningsstoffer:

                              amprolium

                              amprolium/etopabat

                              arprinocid

                              avoparcin

                              carbadox

                              dimetridazol

                              dinitolmid

                              ipronidazol

                              meticlorpindol

                              meticlorpindol/methylbenzoquat

                              nicarbazin

                              nifursol

                              olaquindox

                              ronidazol

                              spiramycin

                              tetracykliner

                              tylosinphosphat

                              virginiamycin

                              zincbacitracin

                              andre antimikrobielle stoffer

                  3)

                  Lægemidler, der aldrig har været tilladt som fodertilsætningsstoffer:

                              andre stoffer
                              Individuelle resultater af alle prøver, der ikke overholder reglerne; model til indberetning, jf. punkt 1, litra b)

                                          Type foderstof (dyreart og -kategori)

                                          Påvist stof

                                          Konstateret indhold

                                          Årsag til overtrædelsen (2)

                                          Foranstaltning

                                    Den kompetente myndighed bør endvidere oplyse om følgende:

                                          —

                                          samlet antal analyserede prøver

                                          —

                                          navnene på de stoffer, undersøgelserne har omfattet

                                          —

                                          de analysemetoder, der er anvendt

                                          —

                                          detektionsgrænserne.

         (1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

         (2)  Årsagen til, at det ikke-tilladte stof forekommer i foderstoffet, som fastlagt efter en undersøgelse foretaget af den kompetente myndighed.

      BILAG III
      Restriktioner vedrørende produktion og anvendelse af animalske fodermidler
      EFTA-staterne bør i 2005 gennemføre et samordnet program til kontrol af, om restriktioner vedrørende produktion og anvendelse af animalske fodermidler overholdes, jf. dog artikel 3 til 13 og artikel 15 i direktiv 95/53/EF.
      For at sikre at forbuddet mod at fodre bestemte dyr med forarbejdet animalsk protein, jf. bilag IV til den retsakt, der er nævnt i punkt 7.1.12 i kapitel I i bilag I til EØS-aftalen (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier
          (1), anvendes effektivt, bør EFTA-staterne navnlig gennemføre et særligt kontrolprogram baseret på målrettet kontrol. I henhold til artikel 4 i direktiv 95/53/EF bør kontrolprogrammet bygge på en risikobaseret strategi, der omfatter alle produktionstrin og alle typer af steder, hvor foder fremstilles, håndteres og gives. EFTA-staterne bør lægge særlig vægt på at definere kriterier, der kan relateres til en risiko. De enkelte kriterier bør vægtes i forhold til risikoen. Kontrolhyppigheden og antallet af analyserede prøver på stederne bør stå i forhold til den samlede vægtning, de pågældende steder tillægges.
      Ved udarbejdelsen af et kontrolprogram bør der tages hensyn til følgende vejledende lister over steder og kriterier:

                  Lokaler

                  Kriterium

                  Vægtning

                  Foderstofvirksomheder

                              —

                              Foderstofvirksomheder med to produktionskæder, der producerer såvel foderblandinger til drøvtyggere som foderblandinger til andre husdyr end drøvtyggere, der indeholder forarbejdede animalske proteiner, som er omfattet af en dispensation

                              —

                              Foderstofvirksomheder, hvor der tidligere er konstateret manglende overholdelse af reglerne, eller som er under mistanke for manglende overholdelse af reglerne

                              —

                              Foderstofvirksomheder, der anvender store mængder importerede foderstoffer med højt proteinindhold, f.eks. fiskemel, sojaskrå, majsglutenmel og proteinkoncentrater

                              —

                              Foderstofvirksomheder, der producerer store mængder foderblandinger

                              —

                              Risiko for krydskontaminering som følge af interne arbejdsgange (siloer med bestemt indhold, kontrol af, om produktionskæderne reelt er adskilt, kontrol af ingredienser, internt laboratorium og prøveudtagningsprocedurer)

                  Grænsekontrolsteder og andre EF-indgangssteder

                              —

                              Import af store/små mængder foderstoffer

                              —

                              Foderstoffer med højt proteinindhold

                  Landbrugsbedrifter

                              —

                              Hjemmeblandere, der anvender forarbejdede animalske proteiner, som er omfattet af en fravigelse

                              —

                              Bedrifter, der holder drøvtyggere og andre arter (risiko for krydsfodring)

                              —

                              Bedrifter, der køber foderstoffer i løs vægt

                  Forhandlere

                              —

                              Lagre, herunder midlertidige lagre, for foderstoffer med højt proteinindhold

                              —

                              Omfattende handel med foderstoffer i løs vægt

                              —

                              Forhandlere af udenlandsk producerede foderblandinger

                  Mobile blandere

                              —

                              Blandere, der fremstiller foder til såvel drøvtyggere som andre dyr end drøvtyggere

                              —

                              Blandere, hvor der tidligere er konstateret manglende overholdelse af reglerne, eller som er under mistanke for manglende overholdelse af reglerne

                              —

                              Blandere, der iblander foderstoffer med højt proteinindhold

                              —

                              Blandere med stor produktion af foderstoffer

                              —

                              Blandere, der betjener et stort antal bedrifter, herunder bedrifter med drøvtyggere

                  Transportmidler

                              —

                              Køretøjer, der anvendes til transport af forarbejdede animalske proteiner og foderstoffer

                              —

                              Køretøjer, hvor der tidligere er konstateret manglende overholdelse af reglerne, eller som er under mistanke for manglende overholdelse af reglerne

            Alternativt kan EFTA-staterne inden den 31. marts 2005 sende EFTA-Tilsynsmyndigheden deres egen risikovurdering.
      Prøveudtagningen bør målrettes mod partier eller tildragelser, hvor der er størst sandsynlighed for krydskontaminering med forbudte forarbejdede proteiner (første parti efter transport i løs vægt af foderstoffer, som indeholder animalske proteiner, der er forbudt i det pågældende parti, tekniske problemer eller ændringer i produktionskæderne og ændringer i lagre eller siloer til materiale i løs vægt).
      I 2005 bør EFTA-staterne fokusere på analyse af sukkerroesnitter og importerede fodermidler.
      I en EFTA-stat bør der mindst foretages 10 kontroller pr. år pr. 100 000 tons foderblanding, der fremstilles. I en EFTA-stat bør der mindst foretages 20 officielle stikprøver pr. år pr. 100 000 tons foderblanding, der fremstilles. Indtil alternative metoder er godkendt, bør prøverne analyseres ved identificering og skøn ved mikroskopi som beskrevet i den retsakt, der er nævnt i punkt 31i i kapitel II i bilag I til EØS-aftalen (Kommissionens direktiv 2003/126/EF om analysemetoder til bestemmelse af animalske bestanddele med henblik på officiel kontrol af foderstoffer
          (2)). Forekomst af forbudte bestanddele af animalsk oprindelse i foderstoffer bør betragtes som en overtrædelse af foderforbuddet.
      Resultaterne af kontrolprogrammerne meddeles EFTA-Tilsynsmyndigheden i følgende format.
      Oversigt over kontrollen af fodringsrestriktioner vedrørende foder af animalsk oprindelse (fodring med forbudte forarbejdede animalske proteiner)
      A.   Dokumenterede kontroller

                  Trin

                  Antal kontroller, herunder kontrol af forekomst af forarbejdede animalske proteiner

                  Antal overtrædelser, der er konstateret ved dokumentkontrol og lign. i stedet for laboratorieundersøgelser

                  Import af fodermidler

                  Opbevaring af fodermidler

                  Foderstofvirksomheder

                  Hjemmeblandere/mobile blandere

                  Foderstofmellemhandlere

                  Transportmiddel

                  Bedrifter med andre husdyr end drøvtyggere

                  Bedrifter med drøvtyggere

                  Andre ...

      B.   Prøveudtagning og undersøgelse af fodermidler og foderblandinger vedrørende forarbejdede animalske proteiner

                  Lokaler

                  Antal officielle prøver, der er undersøgt for forarbejdede animalske proteiner

                  Antal prøver, der ikke var i overensstemmelse med reglerne

                  Forekomst af forarbejdet animalsk protein af landdyr

                  Forekomst af forarbejdet animalsk protein af fisk

                  Fodermidler

                  Foderblandinger

                  Fodermidler

                  Foderblandinger

                  Fodermidler

                  Foderblandinger

                  til drøvtyggere

                  til andre dyr end drøvtyggere

                  til drøvtyggere

                  til andre dyr end drøvtyggere

                  til drøvtyggere

                  til andre dyr end drøvtyggere

                  Ved indførsel

                  Foderstofvirksomheder

                  Mellemhandlere/lager

                  Transportmiddel

                  Hjemmeblandere/mobile blandere

                  På bedrifter

                  Andet ...

      C.   Oversigt over forbudte forarbejdede animalske proteiner, der er fundet i prøver af foderstoffer bestemt til drøvtyggere

                  Måned (for prøveudtagning)

                  Kontamineringens art, omfang og oprindelse

                  Sanktioner (eller andre foranstaltninger)

                  1

                  2

                  3

                  4

                  5

                  …

         (1)  EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1993/2004 (EUT L 344 af 20.11.2004, s. 12).

         (2)  EUT L 339 af 24.12.2003, s. 78.

      BILAG IV
      Individuelle resultater af alle prøver (både prøver, der viser overensstemmelse med reglerne, og prøver, der ikke viser overensstemmelse med reglerne) vedrørende indholdet af kobber og zink i foderblandinger til svin

                  Type foderblanding
                  (dyreart og -kategori)

                  Sporstof
                  (kobber eller zink)

                  Konstateret indhold
                  (mg pr. kg fuldfoder)

                  Årsag til overskridelse af maksimumsindholdet (1)

                  Foranstaltning

         (1)  Som fastlagt efter en undersøgelse foretaget af den kompetente myndighed.


title: Rådets henstilling af 14. juli 2015 om Luxembourgs nationale reformprogram for 2015 og med Rådets udtalelse om Luxembourgs stabilitetsprogram for 2015

text:
               18.8.2015

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 272/73

         RÅDETS HENSTILLING
   af 14. juli 2015
   om Luxembourgs nationale reformprogram for 2015 og med Rådets udtalelse om Luxembourgs stabilitetsprogram for 2015
   (2015/C 272/19)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til beslutningerne fra Europa-Parlamentet,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker. Strategien fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 14. juli 2015 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker, og den 21. oktober 2010 vedtog det en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2). Disse udgør tilsammen de »integrerede retningslinjer«, som medlemsstaterne blev opfordret til at tage i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 8. juli 2014 vedtog Rådet en henstilling (3) om Luxembourgs nationale reformprogram for 2014 og afgav sin udtalelse om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram for 2014. Den 28. november 2014 fremlagde Kommissionen i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 (4) sin udtalelse om Luxembourgs udkast til budgetplan for 2015.

               (4)

               Den 28. november 2014 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker for 2015. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 (5) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Luxembourg ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (5)

               Den 18. december 2014 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne om at stimulere investeringer, intensivere strukturreformer og forfølge en ansvarlig vækstfremmende finanspolitisk konsolidering.

               (6)

               Den 26. februar 2015 offentliggjorde Kommissionen sin landerapport om Luxembourg for 2015. Den analyserede Luxembourgs fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget den 8. juli 2014.

               (7)

               Den 30. april 2015 forelagde Luxembourg sit nationale reformprogram for 2015 og sit stabilitetsprogram for 2015. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (8)

               Luxembourg er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I sit stabilitetsprogram for 2015 forudser regeringen, at overskuddet på den offentlige saldo vil falde fra 0,6 % af BNP i 2014 til 0,1 % af BNP i 2015. Derefter planlægger den at forøge det igen til 0,9 % af BNP i 2018. Regeringen forventer at forblive på det mellemfristede mål om et strukturelt overskud på 0,5 % af BNP i hele programperioden. Ifølge stabilitetsprogrammet vil regeringen søge at holde gælden i forhold til BNP et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Gældskvoten forventes at holde sig på omkring 24 % i programperioden, stige til lidt over 24 % i 2016 og falde til under 24 % af BNP i 2019. Det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger, er positivt for 2015 og realistisk derefter. Fra og med 2016 er der dog risici for gennemførelsen af de budgetmæssige foranstaltninger. Ifølge Kommissionens forårsprognose i 2015 vil den strukturelle saldo forblive på det mellemfristede mål i 2015 og 2016. På baggrund af vurderingen af stabilitetsprogrammet og Kommissionens forårsprognose i 2015 er Rådet af den opfattelse, at Luxembourg kan forventes at opfylde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Luxembourgs finanspolitiske rammer er blevet væsentligt styrket med vedtagelsen af den mellemfristede budgetramme og oprettelsen af det finanspolitiske råd. Der er dog en række betydelige svagheder, som bør tackles, hvad angår regelmæssig offentliggørelse af finanspolitiske statistikker inden for et år, som er et væsentligt element for realtidsovervågningen af budgetudviklingen.

               (9)

               Det forventede fald i indtægter fra forbrugsskat som følge af ændringerne i bestemmelserne om e-handel understreger, at i hvert fald en del af skatteindtægterne er skrøbelige. For at sikre bedre forudsigelighed kan der foretages en yderligere udvidelse af skattegrundlaget og harmonisering af beskatningen, navnlig ved at revidere den nuværende lave beskatning af boliger og gøre større brug af alternative kilder, herunder miljøafgifter. Der er iværksat forberedelser til en omfattende skattereform (der skal træde i kraft i 2017).

               (10)

               De offentlige finansers holdbarhed på lang sigt trues af de voksende pensionsudgifter, selv om systemet for nylig er blevet reformeret, og af den konstante stigning i udgifter til langtidspleje. Forsikringsordningen for langtidspleje forventes at være i underskud i 2015 (6), og dens reserver forventes at blive gradvis mindre med det resultat, at de allerede i 2017 vil falde til under det lovbestemte minimum på 10 % af udgifterne. I budgettet for 2015 (7) blev der vedtaget visse foranstaltninger, der potentielt kan give besparelser. Den planlagte reform af forsikringsordningen for langtidspleje, som tager sigte på at give personer med behov for langtidspleje et passende plejeniveau og sikre den dertil svarende finansiering, er dog endnu ikke blevet omsat til lovgivning. Reformen af pensionssystemet i 2012 var ikke tilstrækkeligt ambitiøs, da den kun delvis mindskede det store gab mellem den lovbestemte og den faktiske pensionsalder. Der er fortsat adskillige muligheder for tidlig pensionering. Andelen af ældre arbejdstagere på arbejdsmarkedet er stadig meget lav i forhold til andre medlemsstater. Der er udarbejdet udkast til lovgivning i forbindelse med pensionsreformen og til ændring af loven om arbejde (den såkaldte alderspagt). Der er bl.a. tale om en pakke foranstaltninger, som sigter mod at fastholde ældre arbejdstagere i beskæftigelse.

               (11)

               Den luxembourgske økonomi er kendetegnet af en betydelig forskel i produktiviteten mellem de økonomiske sektorer med en produktivitet i den finansielle sektor, der er næsten dobbelt så høj som i de ikkefinansielle sektorer. Det indebærer, at en større variation i sektorspecifikke reallønninger i overensstemmelse med sektorspecifik arbejdsproduktivitet vil kunne støtte omfordelingen af arbejdskraft til nye konkurrencedygtige sektorer eller sektorer, der lider under tab af omkostningskonkurrenceevne. Der består fortsat hindringer for de nødvendige sektorspecifikke løntilpasninger på lang sigt.

               (12)

               Trods generelt velfungerende arbejdsmarkeder og høje tal for gennemførelse af videregående uddannelse er beskæftigelsestallene forholdsvis lave for ældre arbejdstagere, kvinder og lavtuddannede unge. Der er stadig institutionelle hindringer for effektive aktiveringspolitikker. Inden for den offentlige arbejdsformidling er man ved at gennemføre en vigtig reform, der skal sikre jobsøgere individuel vejledning, og som regeringen agter at fuldføre inden udgangen af 2015. Udkastet til reform af erhvervsuddannelser og reformen af skoleuddannelse på sekundærtrinnet for at forbedre uddannelsesresultaterne, især for børn med en svag socioøkonomisk baggrund, er endnu ikke blevet vedtaget. De bebudede foranstaltninger vedrørende barselsorlov og uddannelsestillæg og den planlagte reform af forældreorlov kan forventes at bidrage til at øge kvindernes deltagelse på arbejdsmarkedet. Systemet med »sambeskatning« og socialsikringssystemets indretning afholder sekundære forsørgere fra at arbejde. Til trods for de høje tal for gennemførelse af videregående uddannelse er uddannelsesresultaterne stadig utilfredsstillende, og der er fortsat vanskeligheder med at lette situationen for personer med indvandrerbaggrund og lavtuddannede unge. Visse institutionelle aspekter og socialsikringssystemets indretning giver fortsat udfordringer vedrørende udbuddet på arbejdsmarkedet og problemer på arbejdsmarkedet.

               (13)

               Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Luxembourgs økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2015. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, som Luxembourg har truffet til opfølgning af de henstillinger, der blev rettet til landet de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Luxembourg, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Unionen ved på EU-plan at give input til kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1 til 3 nedenfor.

               (14)

               På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet og er af den opfattelse (8), at Luxembourg opfylder bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.

               (15)

               Inden for rammerne af det europæiske semester har Kommissionen også foretaget en analyse af den økonomiske politik i euroområdet som helhed. På dette grundlag har Rådet udstedt særlige henstillinger rettet til de medlemsstater, der har euroen som valuta (9). Som et land, der har euroen som valuta, bør Luxembourg også sikre fuld og rettidig gennemførelse af disse henstillinger —

         HENSTILLER, at Luxembourg i 2015 og 2016 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.

               Udvide skattegrundlaget, især for forbrug, løbende ejendomsbeskatning og miljøbeskatning.

               2.

               Mindske gabet mellem den lovbestemte og den effektive pensionsalder ved at begrænse tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet og knytte den lovbestemte pensionsalder til den forventede levetid.

               3.

               Reformere lønfastsættelsessystemet i samråd med arbejdsmarkedsparterne og i overensstemmelse med den nationale praksis for at sikre, at lønningerne udvikler sig i overensstemmelse med produktiviteten, især på sektorniveau.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juli 2015.

            På Rådets vegne

         P. GRAMEGNA

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Opretholdt ved Rådets afgørelse 2014/322/EU af 6. maj 2014 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker for 2014 (EUT L 165 af 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Rådets henstilling af 8. juli 2014 om Luxembourgs nationale reformprogram for 2014 og med Rådets udtalelse om Luxembourgs stabilitetsprogram for 2014 (EUT C 247 af 29.7.2014, s. 72).

      (4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11).

      (5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25).

      (6)  CNS, »Budget de l'Assurance Dépendance«, exercise 2015, kan findes på http://cns.lu/files/publications/Budget_AD_2015.pdf.

      (7)  Foranstaltning 255 og 256 i 2015-budgettet, kan findes på http://www.budget.public.lu/.

      (8)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

      (9)  EUT C 272 af 18.8.2015, s. 98.


title: Kommissionens henstilling af 30. maj 2008 om risikobegrænsende foranstaltninger for stofferne: trichlorethylen, benzen og 2 methoxy-2-methylbutan (TAME) (meddelt under nummer K(2008) 2271) (EØS-relevant tekst)

text:
               21.6.2008

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 162/34

      KOMMISSIONENS HENSTILLING

   af 30. maj 2008
   om risikobegrænsende foranstaltninger for stofferne: trichlorethylen, benzen og 2 methoxy-2-methylbutan (TAME)
   (meddelt under nummer K(2008) 2271)
   (EØS-relevant tekst)
   (2008/471/EF)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
   som henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 af 23. marts 1993 om vurdering af og kontrol med risikoen ved eksisterende stoffer (1), særlig artikel 11, stk. 2, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               På grundlag af forordning (EØF) nr. 793/93 er følgende stoffer blevet udpeget som prioriterede stoffer, der skal vurderes i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1179/94 (2) og (EF) nr. 2364/2000 (3) og (EF) nr. 2364/2000 om henholdsvis første og fjerde liste over prioriterede stoffer i medfør af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93:

                           —

                           trichlorethylen

                           —

                           benzen

                           —

                           2-methoxy-2-methylbutan (TAME).

               (2)

               De referentmedlemsstater, som er udpeget i henhold til de pågældende forordninger, har afsluttet deres vurdering af disse stoffers risiko for mennesker og miljø i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 af 28. juni 1994 om principperne for vurdering af risikoen for mennesker og miljø ved eksisterende stoffer, i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 (4), og har foreslået en strategi for risikobegrænsning i overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 793/93.

               (3)

               Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø og Den Videnskabelige Komité for Sundheds- og Miljørisici er blevet rådspurgt og har afgivet udtalelser om referentens risikovurderinger. Udtalelserne er blevet offentliggjort på de to videnskabelige komitéers websteder.

               (4)

               Risikovurderingens resultater og resultaterne af risikobegrænsningsstrategierne er gengivet i den tilknyttede meddelelse fra Kommissionen (5).

               (5)

               Det vil på grundlag af den vurdering være hensigtsmæssigt at anbefale visse risikobegrænsningsforanstaltninger for bestemte stoffer.

               (6)

               De anbefalede foranstaltninger til begrænsning af risikoen for arbejdstagere bør anskues inden for rammerne af gældende lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne, som anses som en tilfredsstillende ramme for den fornødne begrænsning af risiciene ved de pågældende stoffer.

               (7)

               De risikobegrænsende foranstaltninger i denne henstilling er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 793/93,

         HENSTILLER:
   AFDELING 1
   TRICHLORETHYLEN

         (CAS-nr. 79-01-6, Einecs-nr. 201-167-4)

   Risikobegrænsende foranstaltninger for arbejdstagerne (1)

               1)

               En frivillig aftale bør overvejes mellem Den Europæiske Sammenslutning af Producenter af Chloropløsningsmidler på vegne af de europæiske producenter af stoffet og deres distributører og kunder, som begrænser salget af stoffet til købere, der overholder charteret om sikker brug af trichlorethylen til rensning af metal. Ifølge charteret må brugerne kun anvende trichlorethylen til rensning af metal i lukkede eller indesluttede systemer, jf. del 4 i europæisk standard EN 12921, og overholdelsen heraf er underlagt tredjepartsovervågning.

         AFDELING 2
   BENZEN

         (CAS-NR. 71-43-2), Einecs-nr. 200-753-7)

   Risikobegrænsende foranstaltninger for miljøet (2, 3, 4, 5)

               2)

               For at eliminere potentielle risici for industrielle spildevandsrensningsanlæg på anlæg, hvor benzen fremstilles og/eller forarbejdes, henstilles følgende: De kompetente myndigheder i de berørte medlemsstater bør i godkendelser, der udstedes på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/1/EF (6) (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening — IPPC), fastsætte betingelser, emissionsgrænseværdier eller tilsvarende parametre eller tekniske foranstaltninger for benzen, således at driften finder sted på basis af bedste tilgængelige teknik (BAT) under hensyntagen til de berørte anlægs tekniske karakteristika, geografiske beliggenhed og de lokale miljøforhold.

               3)

               Medlemsstaterne bør omhyggeligt overvåge indførelsen af BAT for benzen og indberette alle vigtige udviklinger til Kommissionen inden for rammerne af informationsudvekslingen om BAT.

               4)

               For at lette udstedelse af tilladelser i henhold til direktiv 2008/1/EF (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening — IPPC) bør benzen inddrages under det igangværende arbejde om vejledning i, hvad der er »bedste tilgængelige teknik« (BAT).

               5)

               Eksponering af mikroorganismer i industrielle spildevandsanlæg bør om nødvendigt begrænses ved hjælp af nationale regler, således at der ikke forventes nogen risiko for mikroorganismerne og miljøet.

         AFDELING 3
   2-METHOXY-2-METHYLBUTAN (TAME)

         (CAS-nr. 994-05-8, Einecs-nr. 213-611-4)

   Risikobegrænsende foranstaltninger for miljøet (6-11)

               6)

               Forebyggelse af enhver form for menneskeskabte udledninger, herunder af TAME, i grundvandet er et af de centrale mål med gældende EU-lovgivning (7) Følgelig anbefales det, at der iværksættes overvågningsprogrammer, så forurening af grundvandet med TAME hurtigt kan påvises.

               7)

               Det anbefales videre, at de bedste tilgængelige teknikker bringes i anvendelse ved etablering og brug af nedgravede lagertanke og distributionsanlæg på tankstationer. Medlemsstaterne bør overveje at fastsætte obligatoriske krav herom, især for tankstationer, der er beliggende i et grundvandsopland.

               8)

               De kompetente myndigheder i de berørte medlemsstater bør i godkendelser, der udstedes på grundlag af direktiv 2008/1/EF, fastsætte betingelser, emissionsgrænseværdier eller tilsvarende parametre eller tekniske foranstaltninger for TAME, således at de berørte anlæg, under hensyntagen til deres tekniske karakteristika, geografiske beliggenhed og de lokale miljøforhold, kan arbejde efter BAT.

               9)

               Medlemsstaterne bør omhyggeligt overvåge indførelsen af BAT for benzen og indberette alle vigtige udviklinger til Kommissionen inden for rammerne af informationsudvekslingen om BAT.

               10)

               Lokale emissioner til overfladevand bør om nødvendigt begrænses ved hjælp af nationale regler, således at der ikke forventes nogen risiko for miljøet.

               11)

               De anbefalede foranstaltninger til begrænsning af risikoen for grundvandet anses for at yde tilstrækkelig beskyttelse af personer, der eksponeres via miljøet.

         AFDELING 4
   ADRESSATER

               12)

               Denne henstilling er rettet til alle sektorer, som importerer, producerer, transporterer, oplagrer, formulerer blandinger af eller på anden måde bearbejder, forarbejder, benytter, bortskaffer eller genvinder disse stoffer, og til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 30. maj 2008.

            På Kommissionens vegne

         Stavros DIMAS

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EFT L 84 af 5.4.1993, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

      (2)  EFT L 131 af 26.5.1994, s. 3.

      (3)  EFT L 273 af 26.10.2000, s. 5.

      (4)  EFT L 161 af 29.6.1994, s. 3.

      (5)  EUT C 157 af 21.6.2008, s. 1.

      (6)  EUT L 24 af 29.1.2008, s. 8.

      (7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).


Avis juridique important

|

32001H0206

Rådets henstilling af 12. marts 2001 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) for regnskabsåret 1999

EF-Tidende nr. L 073 af 15/03/2001 s. 0036 - 0036

Rådets henstillingaf 12. marts 2001om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) for regnskabsåret 1999(2001/206/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,som henviser til fjerde AVS-EF-konvention, undertegnet den 15. december 1989 i Lomé, og ændret ved aftalen undertegnet på Mauritius den 4. november 1995,som henviser til Rådets afgørelse 91/482/EØF af 25. juli 1991 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Økonomiske Fællesskab(1),som henviser til den interne aftale om finansiering og forvaltning af Fællesskabets bistand(2), undertegnet den 16. juli 1990 i Bruxelles, særlig artikel 33, stk. 3,som henviser til finansforordningen af 29. juli 1991 vedrørende Den Syvende Europæiske Udviklingsfond(3), særlig artikel 69-77,som har gennemgået forvaltningsregnskabet og status pr. 31. december 1999 vedrørende transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) samt Revisionsrettens beretning vedrørende regnskabsåret 1999 med Kommissionens tilhørende svar(4),som tager i betragtning, at Europa-Parlamentet i henhold til artikel 33, stk. 3, i den interne aftale meddeler Kommissionen decharge for den finansielle forvaltning af Den Europæiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) efter henstilling fra Rådet, ogsom tager i betragtning, at Kommissionens gennemførelse af alle transaktioner under Den Europæiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) i regnskabsåret 1999 har været tilfredsstillende,HENSTILLER til Europa-Parlamentet, at det meddeler Kommissionen decharge for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) for regnskabsåret 1999.Udfærdiget i Bruxelles, den 12. marts 2001.På Rådets vegneB. RingholmFormand(1) EFT L 263 af 19.9.1991, s. 1.(2) EFT L 229 af 17.8.1991, s. 288.(3) EFT L 266 af 21.9.1991, s. 1.(4) EFT C 342 af 1.12.2000, s. 205.


title: KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr. 3979/89/EKSF af 20. december 1989 om fællesskabstilsyn med importen af visse jern- og stålprodukter, som henhører under EKSF-Traktaten, og som har oprindelse i tredjelande #

text:
Avis juridique important

|

31989K3979

KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr. 3979/89/EKSF af 20. december 1989 om fællesskabstilsyn med importen af visse jern- og stålprodukter, som henhører under EKSF-Traktaten, og som har oprindelse i tredjelande  -

EF-Tidende nr. L 380 af 29/12/1989 s. 0017 - 0020

*****  KOMMISSIONENS  HENSTILLING Nr. 3979/89/EKSF  af 20. december 1989  om faellesskabstilsyn med importen af visse jern- og staalprodukter, som henhoerer under EKSF-Traktaten, og som har oprindelse i tredjelande  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER RETTER -  under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, saerlig artikel 74, og  ud fra foelgende betragtninger:  Ved henstilling nr. 256/89/EKSF (1) har Kommissionen indfoert faellesskabstilsyn med import til Faellesskabet af visse jern- og staalprodukter, som henhoerer under Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab;  de forhold, der oprindelig foranledigede Kommissionen til at traeffe saadanne foranstaltninger, er fortsat til stede; den paagaeldende tilsynsordning boer derfor viderefoeres og suppleres med det formaal at sikre et bedre kendskab til den forventede import og de betingelser, hvorunder denne import finder sted -  FOELGENDE HENSTILLING:  Artikel 1  1. Overgang til fri omsaetning inden for Faellesskabet af de jern- og staalprodukter henhoerende under EKSF-Traktaten, som er anfoert i bilag III, og som har oprindelse i tredjelande, er betinget af, at der udstedes et importdokument.  2. De i stk. 1 omhandlede produkter anses for at vaere af foerste kvalitet, indtil importoeren har bevist det modsatte.  3. Importdokumentet udstedes eller paategnes af medlemsstaterne uden omkostninger og for en hvilken som helst maengde, hvorom der indgives ansoegning, straks ved modtagelsen heraf og under alle omstaendigheder inden for en frist paa hoejst ti arbejdsdage efter indgivelse af ansoegningen i korrekt udfyldt stand, ledsaget af to kopier af den eller de koebekontrakter, der ligger til grund derfor, og af saelgerens ordrebekraeftelse(r). Originalen af disse dokumenter samt proformafakturaen skal fremlaegges, saafremt den bevillingsudstedende myndighed kraever det.  4. Anvendelsen af stk. 1 er ikke til hinder for opretholdelsen af de eksisterende kvantitative restriktioner, som medlemsstaterne anvender for visse jern- og staalprodukter over for en raekke tredjelande.  5. Gyldighedsperioden for importdokumentet fastsaettes til to maaneder, uden at dette i oevrigt foregriber en eventuel aendring af den gaeldende importordning.  Artikel 2  1. Importoerens ansoegning skal indeholde foelgende oplysninger:  a) importoerens navn, adresse og stilling samt telefon- og telexnummer  b) varebeskrivelse og position i henhold til Den Kombinerede Nomenklatur (KN-kode) (2)  c) oprindelsesland  d) eksportland  e) nettovaegt for hvert parti  f) valuta og fakturapris (cif)  g) tid og forventet sted for fortoldning  h) i givet fald, angivelse af de detaljerede kendetegn, der viser, at der er tale om varer af anden kvalitet eller deklasserede varer.  2. Importoeren skal ligeledes give foelgende supplerende oplysninger:  A. For produkter med oprindelse i og importeret direkte fra et af de i bilag I anfoerte lande (direkte import):  a) produkternes handelsbetegnelse, herunder noejagtige specifikationer og, i givet fald, angivelse af, at der er tale om varer af anden kvalitet, eller at varerne eventuelt er bestemt til skibsbygning, angivelse af eksportoer og leveringssted  b) prisen frit bestemmelsessted pr. ton eksklusive moms, med angivelse af tillaeg eller rabatter samt omkostninger til transport mellem det valgte paritetssted og leveringssted  c) angivelse af:  i) hvilket oprindelseslands producentprisliste, der er valgt til beregningen af prisen frit bestemmelsessted, med anfoerelse af datoen for denne prisliste, eller  ii) hvilken faellesskabsproducents prisliste, der er valgt til beregningen af prisen frit bestemmelsessted, med anfoerelse af datoen for denne prisliste, eller  iii) i givet fald det tilbud fra et tredjeland, som prisen er blevet bragt paa linje med, idet de oplysninger, der er noedvendige for at identificere dette tilbud, anfoeres, herunder datoen herfor.  B. For produkter med oprindelse i og importeret direkte fra et af de i bilag II anfoerte lande (direkte import):  a) produkternes handelsbetegnelse, herunder noejagtige specifikationer og, i givet fald, angivelse af, at der er tale om varer af anden kvalitet, eller at varerne eventuelt er bestemt til skibsbygning, angivelse af eksportoer og leveringssted  b) prisen frit bestemmelsessted pr. ton eksklusive moms, med angivelse af alle elementer, der er anvendt ved beregningen af prisen frit bestemmelsessted, isaer tillaeg, rabatter og transportomkostninger til leveringsstedet  c) angivelse af:  i) hvilken faellesskabsproducents prisliste der er valgt til beregningen af prisen frit bestemmelsessted med anfoerelse af datoen for denne prisliste, eller  ii) i givet fald det tilbud fra et tredjeland, som prisen er blevet bragt paa linje med, idet de oplysninger, der er noedvendige for at identificere dette tilbud, anfoeres med angivelse af datoen derfor.  d) for varer henhoerende under KN-kode 7201 angives navn og adresse paa den eventuelle endelige koeber for saa vidt denne kendes.  C. For produkter med oprindelse i et af de i bilag I og II anfoerte lande, men importeret fra ethvert andet tredjeland end oprindelseslandet (indirekte import), og for produkter med oprindelse i et tredjeland, der ikke er anfoert i bilag I eller II:  a) en fuldstaendig beskrivelse svarende til den, som er anfoert i listen over produkter, der er underkastet de gaeldende basispriser, samt angivelse af eksportoer og leveringssted  b) prisen cif Faellesskabets graense pr. ton i kontraktens valuta, forhoejet med told samt udgifter til losning  c) for varer henhoerende under KN-kode 7201 angives navn og adresse paa den eventuelle endelige koeber, for saa vidt denne kendes.  3. Importoeren skal erklaere, at der i forbindelse med den paagaeldende transaktion hverken ydes ham eller koeberen nogen form for prisnedslag, rabat eller anden godtgoerelse, som ikke er anfoert i kontrakten vedroerende den paagaeldende transaktion, og at dette heller ikke vil ske senere.  4. Importoeren skal attestere, at oplysningerne i ansoegningen og importdokumenter er korrekte.  5. Importoeren skal angive, om ansoegningen vedroerer en levering, for hvilken der allerede tidligere er indgivet ansoegning om importdokument.  Artikel 3  1. Naar medlemsstaterne udsteder et importdokument for varer med oprindelse i de i bilag I og II anfoerte lande, meddeler de Kommissionen forskellen mellem:  - prisen frit bestemmelsessted, jf. anvendelsen af referenceprislisten, og  - prisen frit bestemmelsessted beregnet paa grundlag af kontrakten eller proformafakturaen.  Medlemsstaterne fremsender ligeledes alle noedvendige dokumenter, bl.a. kopier af ansoegninger om importdokumenter, af koebekontrakter og saelgerens ordebekraeftelser, hver gang den konstaterede prisforskel er vaesentlig eller vedroerer betydelige maengder.  2. Naar medlemsstaterne udsteder et importdokument for varer med oprindelse i:  - andre tredjelande end de i bilag I og II anfoerte  - et af de i bilag I og II naevnte lande, men importeret fra et andet tredjeland end oprindelseslandet (indirekte import)  meddeler de Kommissionen forskellen i ecu pr. ton mellem:  - den i De Europaeiske Faellesskabers Tidende offentliggjorte basispris, og  - prisen cif Faellesskabets graense, herunder told samt udgifter til losning.  3. Inden for de foerste ti dage i hver maaned giver medlemsstaterne Kommissionen underretning om de maengder og de beloeb (beregnet paa grundlag af cif-prisen), for hvilke der den foregaaende maaned er udstedt importdokumenter.  4. Medlemsstaternes meddelelser skal indeholde:  a) opdeling paa oprindelsesland  b) for hvert oprindelsesland, opdeling paa produkter i henhold til Den Kombinerede Nomenklatur  c) for hvert oprindelsesland, saerskilt angivelse af maengder af varer af anden kvalitet eller deklasserede varer  d) saerskilt angivelse under de samlede tal for hvert oprindelsesland og hvert produkt af de maengder, der ikke er importeret direkte fra det paagaeldende oprindelsesland, og i saa fald angivelse af eksportlandet. 5. Inden for de foerste ti dage i hver maaned giver medlemsstaterne Kommissionen underretning om:  a) de maengder og de beloeb, beregnet paa grundlag af cif-prisen, for hvilke importdokumenterne er udloebet den foregaaende maaned uden at vaere blevet helt eller delvis benyttet  b) de maengder og de beloeb, beregnet paa grundlag af cif-prisen, for hvilke de tidligere udstedte importdokumenter er blevet helt eller delvis fornyet den foregaaende maaned.  Artikel 4  Denne henstilling gaelder fra 1. januar til 31. december 1990.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 20. december 1989.  Paa Kommissionens vegne  Frans ANDRIESSEN  Naestformand  (1) EFT nr. L 30 af 1. 2. 1989, s. 49.  (2) EFT nr. L 256 af 7. 9. 1987.  BILAG I  Finland  Norge  Sverige  OEstrig  BILAG II  1.2 // Brasilien   // Rumaenien   // Bulgarien  // Tjekkoslovakiet   // Polen   // Ungarn  BILAG III  1.2.3.4.5.6 //  //  //  //  //  //  // 7201 10 11 7201 10 19 7201 10 30 7201 10 90 7201 20 00 7201 30 10 7201 30 90 7201 40 00 7202 11 10 7202 11 90 7202 99 11 7203 90 00 7204 50 10 7204 50 90 7206 10 00 7206 90 00 7207 11 11 7207 11 19 7207 12 11 7207 12 19 7207 19 11 7207 19 15 7207 19 31 7207 20 11 7207 20 15 7207 20 17 7207 20 31 7207 20 33 7207 20 51 7207 20 55 7207 20 57 7207 20 71 7208 11 00 7208 12 10 7208 12 91 7208 12 99 7208 13 10 7208 13 91 7208 13 99 7208 14 10 7208 14 90 7208 21 10 7208 21 90 7208 22 10 7208 22 91  // 7208 22 99 7208 23 10 7208 23 91 7208 23 99 7208 24 10 7208 24 90 7208 31 00 7208 32 10 7208 32 30 7208 32 51 7208 32 59 7208 32 91 7208 32 99 7208 33 10 7208 33 91 7208 33 99 7208 34 10 7208 34 90 7208 35 10 7208 35 91 7208 35 93 7208 35 99 7208 41 00 7208 42 10 7208 42 30 7208 42 51 7208 42 59 7208 42 91 7208 42 99 7208 43 10 7208 43 91 7208 43 99 7208 44 10 7208 44 90 7208 45 10 7208 45 91 7208 45 93 7208 45 99 7208 90 10 7209 11 00 7209 12 10 7209 12 90 7209 13 10 7209 13 90 7209 14 10 7209 14 90 7209 21 00 7209 22 10 7209 22 90 7209 23 10  // 7209 23 90 7209 24 10 7209 24 91 7209 24 99 7209 31 00 7209 32 10 7209 32 90 7209 33 10 7209 33 90 7209 34 10 7209 34 90 7209 41 00 7209 42 10 7209 42 90 7209 43 10 7209 43 90 7209 44 10 7209 44 90 7209 90 10 7210 11 10 7210 12 11 7210 12 19 7210 20 10 7210 31 10 7210 39 10 7210 41 10 7210 49 10 7210 50 10 7210 60 11 7210 60 19 7210 70 11 7210 70 19 7210 90 31 7210 90 33 7210 90 35 7210 90 39 7211 11 00 7211 12 10 7211 12 90 7211 19 10 7211 19 91 7211 19 99 7211 21 00 7211 22 10 7211 22 90 7211 29 10 7211 29 91 7211 29 99 7211 30 10  // 7211 41 10 7211 41 91 7211 49 10 7211 90 11 7212 10 10 7212 10 91 7212 21 11 7212 29 11 7212 30 11 7212 40 10 7212 40 91 7212 50 31 7212 50 51 7212 60 11 7212 60 91 7213 10 00 7213 20 00 7213 31 00 7213 39 00 7213 41 00 7213 49 00 7213 50 00 7214 20 00 7214 30 00 7214 40 10 7214 40 91 7214 40 99 7214 50 10 7214 50 91 7214 50 99 7214 60 00 7215 90 10 7216 10 00 7216 21 00 7216 22 00 7216 31 00 7216 32 00 7216 33 00 7216 40 10 7216 40 90 7216 50 10 7216 50 90 7216 90 10 7218 10 00 7218 90 11  // 7218 90 13 7218 90 15 7218 90 19 7218 90 50 7219 11 10 7219 11 90 7219 12 10 7219 12 90 7219 13 10 7219 13 90 7219 14 10 7219 14 90 7219 21 10 7219 21 90 7219 22 10 7219 22 90 7219 23 10 7219 23 90 7219 24 10 7219 24 90 7219 31 10 7219 31 90 7219 32 10 7219 32 90 7219 33 10 7219 33 90 7219 34 10 7219 34 90 7219 35 10 7219 35 90 7219 90 11 7219 90 19 7220 11 00 7220 12 00 7220 20 10 7220 90 11 7220 90 31 7221 00 10 7221 00 90 7222 10 11 7222 10 19 7222 10 91 7222 10 99 7222 30 10 7222 40 11 7222 40 19 7222 40 30  // 7224 10 00 7224 90 11 7224 90 30 7225 10 10 7225 10 91 7225 10 99 7225 20 11 7225 20 19 7225 20 30 7225 30 00 7225 40 10 7225 40 30 7225 40 50 7225 40 70 7225 40 90 7225 50 00 7225 90 10 7226 10 10 7226 10 30 7226 20 10 7226 20 31 7226 20 51 7226 20 71 7226 91 00 7226 92 10 7226 99 11 7226 99 31 7227 10 00 7227 20 00 7227 90 10 7227 90 90 7228 10 10 7228 10 30 7228 20 11 7228 20 19 7228 20 30 7228 30 10 7228 30 90 7228 60 10 7228 70 10 7228 70 31 7228 80 10 7228 80 90 7301 10 0091  7211 49 10  7211 90 11   7212 10 10  7212 10 91  7212 21 11  7212 29 11  7212 30 11  7212 40 10  7212 40 91  7212 50 31  7212 50 51  7212 60 11  7212 60 91   7213 10 00  7213 20 00  7213 31 00  7213 39 00  7213 41 00  7213 49 00  7213 50 00   7214 20 00  7214 30 00  7214 40 10  7214 40 91  7214 40 99  7214 50 10  7214 50 91  7214 50 99  7214 60 00   7215 90 10   7216 10 00  7216 21 00  7216 22 00  7216 31 00  7216 32 00  7216 33 00  7216 40 10  7216 40 90  7216 50 10  7216 50 90  7216 90 10   7218 10 00  7218 90 11   7218 90 13  7218  90 15  7218 90 19  7218 90 50   7219 11 10  7219 11 90  7219 12 10  7219 12 90  7219 13 10  7219 13 90  7219 14 10  7219 14 90  7219 21 10  7219 21 90  7219 22 10  7219 22 90  7219 23 10  7219 23 90  7219 24 10  7219 24 90  7219 31 10  7219 31 90  7219 32 10  7219 32 90  7219 33 10  7219 33 90  7219 34 10  7219 34 90  7219 35 10  7219 35 90  7219 90 11  7219 90 19   7220 11 00  7220 12 00  7220 20 10  7220 90 11  7220 90 31   7221 00 10  7221 00 90   7222 10 11  7222 10 19  7222 10 91  7222 10 99  7222 30 10  7222 40 11  7222 40 19  7222 40 30   7224 10 00  7224  90 11  7224 90 30   7225 10 10  7225 10 91  7225 10 99  7225 20 11  7225 20 19  7225 20 30  7225 30 00  7225 40 10  7225 40 30  7225 40 50  7225 40 70  7225 40 90  7225 50 00  7225 90 10   7226 10 10  7226 10 30  7226 20 10  7226 20 31  7226 20 51  7226 20 71  7226 91 00  7226 92 10  7226 99 11  7226 99 31   7227 10 00  7227 20 00  7227 90 10  7227 90 90   7228 10 10  7228 10 30  7228 20 11  7228 20 19  7228 20 30  7228 30 10  7228 30 90  7228 60 10  7228 70 10  7228 70 31  7228 80 10  7228 80 90   7301 10 00


Avis juridique important

|

31968H0158

68/158/CEE: Recommandation de la Commission, du 19 mars 1968, adressée au Royaume de Belgique sur le projet de loi rendant le certificat de classification obligatoire pour tout transport qui est soumis aux dispositions de l'arrêté - loi du 12 décembre 1944, créant un Office régulateur de la navigation intérieure (Kun den nederlandske udgave er autentisk) /* Den danske udgave er ikke til rådighed*/

EF-Tidende nr. L 075 af 27/03/1968 s. 0005 - 0006

 /* Der findes ingen dansk version af dette dokument, da det ikke er indeholdt i den danske Specialudgave. Kriterierne for at udelade retsakter var foelgende:  - akter, som ikke laengere havde virkning paa tidspunktet for Danmarks indtraeden i Faellesskabet (1. jan. 1973)  - akter, hvis virkning automatisk ophoerte paa indtraedelsestidspunktet (f.eks. visse aftaler mellem Faellesskabet og Det Forenede Kongerige, Irland eller Danmark)  - akter, som kun er bindende for dem, de er rettet til, og som derfor kun er autentiske paa originalsproget  - ikke-bindende akter  - akter, som ikke skoennedes tilstraekkeligt betydningsfulde til at blive medtaget  - visse akter, som tilbagekaldtes under udarbejdelsen af specialudgaven.  oknoda73 */


Avis juridique important

|

31979H0535

79/535/EØF: Kommissionens henstilling af 23. maj 1979 til medlemsstaterne vedrørende de regionale udviklingsprogrammer

EF-Tidende nr. L 143 af 12/06/1979 s. 0009 - 0011 den spanske specialudgave: Kapitel 14 bind 1 s. 0018  den portugisiske specialudgave: Kapitel 14 bind 1 s. 0018

++++   ( 1 ) EFT nr . L 73 af 21 . 3 . 1975 , s . 1 .   ( 2 ) EFT nr . L 35 af 9 . 2 . 1979 , s . 1 .   ( 3 ) EFT nr . C 36 af 9 . 2 . 1979 , s . 10 .  KOMMISSIONENS HENSTILLING  af 23 . maj 1979  til medlemsstaterne vedroerende de regionale udviklingsprogrammer   ( 79/535/EOEF )  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER _  som henviser til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 155 ,  som henviser til Raadets forordning ( EOEF ) nr . 724/75 af 18 . marts 1975 om oprettelse af en europaeisk fond for regionaludvikling ( EFRU ) ( 1 ) , aendret ved forordning ( EOEF ) nr . 214/79 ( 2 ) ,  som henviser til Raadets resolution af 6 . februar 1979 om retningslinjerne for Faellesskabets regionalpolitik ( 3 ) ,  som henviser til Kommissionens udtalelse af 23 . maj 1979 om de regionaludviklingsprogrammer , som medlemsstaterne har givet meddelelse om i henhold til artikel 6 i forordning ( EOEF ) nr . 724/75 , og  som tager foelgende i betragtning :  Regionaludviklingsprogrammerne boer tjene som referenceinstrument for de projekter , der er berettiget til stoette fra EFRU , og de udgoer envidere i henhold til naevnte resolution den bedst egnede ramme for ivaerksaettelsen af en samordning af saavel de enkelte landes som Faellesskabets regionalpolitik ;  en saadan samordning forudsaetter , at medlemsstaterne og Kommissionen har tilstraekkeligt kendskab til de enkelte landes politik og saaledes kan sikre en bedre territorial fordeling af den oekonomiske aktivitet , herunder de eventuelle saerlige foranstaltninger , der er truffet med henblik herpaa i de regioner , der ikke modtager stoette fra EFRU ;  saafremt medlemsstaterne godtager en ensartet loebetid for regionalprogrammerne , giver dette et bedre sammenligningsgrundlag mellem programmerne , og vil saaledes lette disses sammenhaeng med programmet for den oekonomiske politik paa mellemlang sigt , der er under udarbejdelse paa faellesskabsplan ;  i analysen af den oekonomiske og sociale situation paa regionalt plan er der , som det fremgaar af de gennemgaaede programmer , ikke taget tilstraekkelig hensyn til den generelle oekonomiske situation og de regionale virkninger af det enkelte lands eller Faellesskabets politik inden for de forskellige sektorer ;  for saa vidt angaar isaer faellesskabspolitikken har Kommissionen og Raadet i naevnte resolution givet udtryk for , at de har i sinde i hoejere grad at tage hensyn til de regionale virkninger af politikken paa disse omraader , og at ivaerksaetelsen af de i artikel 13 i forordning ( EOEF ) nr . 724/75 omhandlede saerlige faellesskabsforanstaltninger ligeledes afhaenger af en noejagtig bedoemmelse af indvirkningen paa regionalt plan af politikken paa de naevnte omraader samt faellesskabsforanstaltningerne ;  en effektiv samordning af de beroerte medlemsstaters regionaludviklingsforanstaltninger kan i hoej grad medvirke til loesningen af de saerlige problemer , der bestaar i en raekke graenseregioner ;  en fastsaettelse af udviklingsmaal angivet i tal for hver af de paagaeldende regioner frembyder forskellige problemer , nanvnlig hvad angaar oprettelesen af nye arbejsdspladser , og Kommissionen vil derfor prioritere undersoegelsen af opgoerelser over arbejdskraft paa regionalt plan , saaledes som udvalget for regionalpolitik har opfordret den til ;  i forordning ( EOEF ) nr . 724/75 i sin seneste udgave er begrebet infrastrukturer videre end det , der gjaldt tidligere ( direkte forbundet med investeringer i industri - og servicesektoren ) , men i artikel 4 , stk . 2 , litra b ) , praeciseres det , at investeringerne af disse projekter kun kan finansieres af EFRU , saafremt det kan dokumenteres i regionaludviklingsprogrammerne , at de bidrager til udviklingen af regionen ;  parallelt med le egentlige regionalpolitiske foranstaltninger som f.eks . stoetteordningerne paa regionalt plan eller infrastrukturinvesteringerne med henblik paa regionaludvikling ivaersaetter medlemsstaterne foranstaltninger paa saavel regionalt som ikke-regionalt plan , der hoerer under andere omraader inden for det enkelte lands eller Faellesskabets politik , og som er af indirekte , men afgoerende betydning for den regionale udvikling , og for hvilke de gennemgaaede programmer i giver faa noejagtige oplysninger ;  de regionalpolitiske foranstaltninger , der anses for prioriteter med henblik paa udviklingen , fremtraeder ikke altid tilstraekkelig tydeligt i de gennemgaaede regionaludviklingsprogrammer , og hvad angaar EFRU's interventioner fastsaettes det desuden i forordning ( EOEF ) nr . 724/75 , at det er Kommissionen , der fastsaetter de prioriterede interventionsomraader paa grundlag af disse programmer ;  selv om de gennemgaaede regionaludviklignsprogrammer i almindelighed anfoerer statens finansielle forpligtelser med henblik paa regionaludvikling , naevnes kun sjaeldent overfoersler mellem de forskellige administrative niveauer eller finansieringer , der afholdes af regionen eller af underregionen , og det er vaesentligt at have at tilstraekkeligt kendskab til disse omraader for at faa et bedre sammenligningsgrundlag for de enkelte landes regionalpolitik ;  i nogle regionaludviklingsprogrammer er der ikke fastsat noget fleraarigt finansieringsprogram med hensyn til infrastrukturinvesteringer eller de investeringer , der skal foretages af statslige selskaber eller stoerre private virksomheder inden for rammerne af programproceduren i form af kontrakt ;  en effektiv samordning af de enkelte landes regionalpolitik samt Faellesskabets regionalpolitik forudsaetter et kendskab til medlemsstaternes hensigter , naar det drejer sig om den fremtidige anvendelse paa regionalt plan af de finansielle ressourcer , der stammer fra Faellesskabets forskellige finansielle instrumenter med strukturelt sigte ;  de indsendte programmer indeholder i almindelighed tilstraekkelige oplysninger vedroerende deres ivaerksaettelse , men for en dels vedkommende angives der ingen oplysninger om tidsplanen for gennemfoerelsen af projekterne og om de systematiske analyser af virkningerne af de ivaerksatte foranstaltninger _  HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE :  1 . At de traeffer de noedvendige foranstaltninger for , at de udvilingsprogrammer , som bliver meddelt Kommissionen som referenceinstrumenter for de projekter , der er berettiget til stoette fra EFRU , afspejler alle de nationale regionalpolitiske aspekter , og derfor ligeledes vil vaere velegnet som ramme for samordningen af de forskellige omraader inden for Faellesskaabets politik .  2 . At de foruden de regionale udviklingsprogrammer for de regioner , der er berettiget til stoette fra EFRU , samt for eventuelle regionalpolitiske foranstaltninger i andre regioner meddeeler Kommissionen de vaesentligste bestemmelser , der er fastsat for at opnaa en bedre regional ligevaegt inden for hele landet , bl.a . indeholdende de saakaldte haemmende foranstaltninger enten i form af programmer eller paa anden maade .  3 . At de ved udarbejdelsen af de naeste regionaludviklingsprogrammer vedtager en loebetid for programmet , der falder sammen med den , der er vedtaget for det femte program for oekonomisk politik paa mellemlang sigt ( 1981-1985 ) ; for saa vidt angaar den oekonomiske del af dette femaarige program kan der fastsaettes to perioder .  4 . At de i analysen af den oekonomiske og sociale situation i den enkelte region tager stoerre hensyn dels til virkningerne af national politik eller af nationale foranstaltninger , der er truffet inden for omraade som industriel omstrukturering , transport , energi - , landbrugs - , fiskeri - og miljoepolitik samt lands - og egnsplanlaegning , visse socio-kulturelle foranstaltninger og erhvervsuddannelse , og dels til de vigtigste virkninger af Faellesskabets politik eller foranstaltninger isaer inden for landbrugsomraadet , de ydre handelsmaessige forbindelser og de industrielle omstruktureringsforanstaltninger inden for visse sektorer .  5 . At de , naar det drejer sig om graenseregioner , i naevnte analyse inkluderer de saerlige elementer , der er en foelge af den saerlige geografiske situation .  6 . At de for saa vidt angaar fastsaettelsen af udviklingsmaal vedroerende beskaeftigelse foretager en talmaessig evaluering af beskaeftigelsesunderskuddet pr . region for aarene 1981 og 1985 og i denne forbindelse tager stoerre hensyn til tjenesteydelsessektoren , navnlig turismen samt til landbrugssektoren .  7 . At de ved fastsaettelsen af maalene med henblik paa investeringer i infrastruktur i hoejere grad fremhaever den forbindelse , der skal vaere mellem disse og regionens udviklingsvilkaar , og saaledes goer det muligt at foretage en bedre bedoemmelse af behovet for denne type investering samt prioriteringerne i forbindelse hermed , og navnlig ikke blot medtager de infrastrukturinvesteringer , der har en ren regional karakter , men ogsaa de nationale infrastrukturprojekter , der har vaesentlig betydning paa regionalt plan .  8 . At de foruden de direkte regionalpolitiske foranstaltninger , der goer det muligt at gennemfoere udviklingsmaalene , ligeledes gradvist indfoejer foranstaltninger , der henhoerer under andre omraader for national - , eller faellesskabspolitik , opdelt regionalt eller som har en vaesentlig regional indvirkning . Disse foranstaltninger kan vedroere de under punkt 4 naevnte omraader .  9 . At de i regionaludviklingsprogrammerne mere noejagtigt anfoerer de prioriterede omraader inden for den nationale regionalpolitik , hvadenten det drejer sig om geografisk prioriterede omraader eller om hvilke typer prioriterede foranstaltninger , der skal invaerksaettes .  10 . At de goer den finansielle del af regionaludviklingsprogrammerne mere transparent ved at supplere de finansielle oplysninger med oplysninger om de finansielle overfoersler mellem de forskellige administrative niveauer og de finansieringer , der afholdes af regionen eller af underregionen .  11 . At de udarbejder et fleraarigt oekonomisk program vedroerende infrastrukturinvesteringer , saafremt et saadant ikke allerede foreligger , og af de angiver beloebet ( saafremt dette kendes ) af de investeringer , der i programmets loebetid ( i form af kontrakter ) skal foretages af det offentlige eller store private virksomheder inden for rammerne af den eventuelle programprocedure .  12 . At de i de fremtidige regionaludviklingsprogrammer foruden mere noejagtige oplysninger om hensigten med den fremtidige anvendelse af EFRU's ressourcer ligeledes anfoerer Faellesskabets oevrige finansielle instrumenter , og saaledes goer det muligt paa regionalt plan at opnaa en stoerre sammenhaeng mellem Faellesskabets forskellige finansielle interventioner med strukturelt sigte .  13 . At de i forbindelse med ivaerksaettelsen af regionaludviklingsprogrammerne anfoerer en tidsplan for den planlagte gennemfoerelse samt en mere systematisk analyse af virkningerne af de forskellige regionalpolitiske foranstaltninger , isaer paa beskaeftigelsen .  Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 23 . maj 1979 .  Paa Kommissionens vegne  Antonio GIOLITTI  Medlem af Kommissionen


Avis juridique important

|

52004SC0009

Henstilling med henblik på Rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Østrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2003-2007  /* SEK/2004/0009 endelig udg. */

Henstilling med henblik på RÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Østrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2003-2007(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSERådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker [1] fastsatte, at lande, der deltager i den fælles valuta, skulle forelægge stabilitetsprogrammer for Rådet og Kommissionen senest den 1. marts 1999. I overensstemmelse med artikel 5 i forordningen skulle Rådet undersøge hvert enkelt stabilitetsprogram på grundlag af vurderinger foretaget af Kommissionen og det ved traktatens artikel 114 (tidligere artikel 109 C) nedsatte udvalg (fra 1. januar 1999 Det Økonomiske og Finansielle Udvalg). Kommissionen vedtog en henstilling om hvert enkelt program. På grundlag af denne henstilling og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg afgav Rådet udtalelse efter at have undersøgt programmet.[1]  EFT L 209 af 2.8.1997. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på følgende websted http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.Østrigs første stabilitetsprogram for perioden 1998-2002 blev forelagt den 30. november 1998 og vurderet af Rådet den 18. januar 1999 [2].[2]  EFT C 42 af 17.2.1999, s. 5.Østrig forelagde sit femte og seneste opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2003-2007 den 18. november 2003. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en teknisk gennemgang af dette opdaterede program under hensyntagen til de oplysninger, der er afgivet i overensstemmelse med adfærdskodeksen [3], efterårets prognoser samt efterfølgende evalueringer, den almindeligt anerkendte metode til vurdering af konjunkturjusterede balancer, henstillingerne i de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik og principperne i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet af 27. november 2002 om bedre samordning af finanspolitikken [4]. Dette giver grundlag for følgende vurdering:[3]  Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs reviderede udtalelse om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, dokument EFC/ECFIN/404/01 - REV 1 af 27.6.2001, som godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.[4]  KOM(2002) 668 endelig af 27.11.2002Det opdaterede stabilitetsprogram er stort set i overensstemmelse med den reviderede "adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form". For så vidt angår indholdet, er de fleste foranstaltninger beskrevet tilstrækkelig detaljeret. Med hensyn til den mangelfulde præsentation i det forrige program er der imidlertid ikke sket de store forbedringer. Helt konkret er der et detaljeret kendskab til de foranstaltninger, der er indeholdt i det dobbelte budget 2003/2004, og det ville have været både nyttigt og muligt at medtage konkrete overslag over deres budgetmæssige virkninger. I de alternative vækstscenarier, der præsenteres i opdateringen, anvendes der endvidere implicitte budgetelasticiteter, som varierer fra det ene år til det andet, hvilket er en økonomisk usandsynlig antagelse, og fra det ene scenario til det andet. Selv om der blev peget på overslagsteknikkerne i den sidste vurdering, er de ikke blevet ændret i tilstrækkelig grad.Budgetfremskrivningerne i programmet er baseret på et makroøkonomisk scenario, hvor det forventes, at der igen kommer gang i den økonomiske aktivitet efter den nuværende konjunktursvækkelse. Prognfoserne for væksten i det reale BNP indtil 2005 svarer til Kommissionens prognose fra efteråret 2003, mens væksten i det nominelle BNP og beskæftigelsesforventningerne i opdateringen er betydeligt højere. I det store og hele ser det makroøkonomiske scenario i opdateringen troværdigt ud, om end det hælder til den optimistiske side. Stigningen i væksten i beskæftigelsen til 0,6 % (ESA95-definition) i 2004 forekommer ret voldsom, da det normalt varer et stykke tid, før efterspørgslen på arbejdskraft reagerer på et konjunkturbestemt opsving i aktiviteten. Selv om væksten i det reale BNP for 2006 og 2007 skulle ligge over potentialet, forekommer den implicitte indsnævring af produktionsgabet efter en periode med langsom vækst ikke usandsynlig som følge af den positive virkning af de seneste og de igangværende strukturreformer og udvidelsen, eftersom der ikke findes makroøkonomiske ubalancer i den østrigske økonomi.I det opdaterede stabilitetsprogram fastholdes budgetmålene fra det foregående program. Underskuddene fremskrives over hele programperioden og vil i tre ud af fem år overstige 1 % af BNP med et gennemsnit på 1 % af BNP i hele fremskrivningsperioden 2003-2007. Prognoserne for underskuddet er baseret på en uændret budgetstrategi, hvor der planlægges betydelige strukturelle besparelser kombineret med store skattesænkninger, som tager sigte på at reducere skattebyrden fra højdepunktet på 45,4 % i 2001 til 43 % af BNP inden 2006.For 2002 er der sket en betydelig justering af de budgetmæssige data og nationalregnskabsdataene. De offentlige finanser svækkedes, men forblev tæt på balance i modsætning til tidligere tal, der viste en betydelig udvidelse af underskuddet. Fra et overskud på 0,3 % af BNP i 2001 forværredes budgetstillingen til et mindre underskud på 0,1 % af BNP (opjusteret fra 0,6 %). Tre faktorer ligger til grund for denne nedjustering på 0,5 procentpoint: offentliggørelse af nationalregnskabstal, som i betydelig grad opjusterer væksten i det reale BNP i 2002, statistiske faktorer og større overskud på lavere administrativt plan. Den konjunkturjusterede balance, som er beregnet af Kommissionen, faldt med 0,4 procentpoint til -0,1 % af BNP.Ifølge fremskrivningerne i opdateringen vil det offentlige underskud vokse betydeligt til 1,3 % i 2003. I konjunkturjusterede termer svarer dette til en stigning i underskuddet på 0,8 procentpoint i forhold til en stigning på 0,5 procentpoint i det foregående program. Mens den mindre forværring, der forventedes i det foregående program, kunne tilskrives de budgetmæssige virkninger af oversvømmelseskatastrofen i sommeren 2002, nedjusteres den oversvømmelsesrelaterede indvirkning på budgettet for 2003 i de seneste overslag med næsten 0,3 procentpoint. På den baggrund kunne det synes rimeligt at forvente et bedre budgetresultat i konjunkturjusterede termer, men alligevel forventes der i opdateringen en betydelig større stigning, uden at der gives nogen forklaring. Kommissionens tjenestegrene forventede i deres prognose fra efteråret 2003 et bedre end forventet underskud på 1 % af BNP, som kunne blive endnu lavere i lyset af de tilgængelige tal ved udgangen af november. Efter et midlertidigt fald i 2004 vil underskuddet stige markant til 1,5 % i 2005 som følge af store indkomstskattesænkninger. Skønt det derefter vil falde, vil de offentlige finanser først nå en stilling tæt på balance i 2007, når det konjunkturjusterede underskud falder med det fornødne halve procentpoint til 0,5 % af BNP.På baggrund af den konstaterede forholdsvis lave elasticitet i budgetresultatet i forhold til konjunkturerne i Østrig skulle den forventede udvikling i de offentlige finanser kunne give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen til at forhindre, at underskuddet overstiger referenceværdien på 3 % af BNP i tilfælde af en normal konjunkturnedgang. Risikoen for et makroøkonomisk fald synes at gå lige op med sandsynligheden for et bedre end forventet budgetresultat i 2003 med afsmittende virkninger på de efterfølgende år. Underskudsprognoserne afhænger imidlertid i høj grad af en vellykket gennemførelse af de planlagte besparingsforanstaltninger. Derfor udgør en asymmetrisk gennemførelse af foranstaltningerne på udgifts- og indtægtssiden den største risiko for regeringens strategi. Hvis de planlagte besparelser kun skulle kunne blive delvis realiseret, og hvis skattelempelserne skulle blive implementeret fuldt ud, vil Østrig ikke have et tilstrækkeligt budgetmæssigt spillerum i 2005 til at lade de automatiske stabilisatorer få fuld virkning i tilfælde af en normal konjunkturnedgang.Den offentlige bruttogæld blev kraftigt opjusteret i 2001 og 2002 og bevægede sig i små sæt op til 66,7 % af BNP i 2002. Det forventede fald i gældskvoten til marginalt under referenceværdien på 60 % i 2007 vil derfor indtræffe på et meget senere tidspunkt. Denne forudsigelse er stærkt afhængig af optimistiske antagelser om væksten i det nominelle BNP og især af store indtægter fra planlagte privatiseringer. Skulle nogen af disse faktorer ikke opfylde forventningerne, selv i mindre grad, vil gældskvoten fortsat ligge over referenceværdien på 60 % også i 2007. I et scenario, hvor underskuddet i 2003 viser sig at være lavere end officielt forventet, lig med eller lidt under 1 % af BNP, vil den offentlige gæld ligeledes fortsat ligge over 60 % i tilfælde af en lidt lavere vækst.Strategien indebærer en betydelig indkomstskattelettelse på i alt 1,3 % af BNP, som ikke vil blive kompenseret af tilsvarende udgiftsnedskæringer. Tidligere erfaringer har vist, at skattesænkninger uden tilsvarende udgiftsbegrænsninger er en risikabel strategi. Det er problematisk med anden fase af skattelettelsen i 2005, som forventes at øge det konjunkturjusterede underskud markant med et helt procentpoint. Mens en betydelig reduktion af den høje samlede skattebyrde [5] principielt er velkommen, vil det være hensigtsmæssigt med mere afgørende udgiftssænkninger, hvis det skal lykkes at forhindre underskuddet i at vokse. Det forventede konjunkturopsving, hvorefter den østrigske økonomi vil ekspandere hurtigere end potentialet inden 2005 med en indsnævring af produktionsgabet, bekræfter behovet for en yderligere udgiftsbegrænsning, som vil være den bedst egnede metode til at forhindre procykliske virkninger. Selv om skattereformen vil forbedre vækstbetingelserne på udbudssiden, vil forhøjelsen af skattefradragene eller indførelsen af særligt gunstige skatteordninger måske modvirke den seneste tids bestræbelser på at udvide skattegrundlaget og bidrage til at komplicere skattesystemet yderligere.[5]  De overordnede retningslinjer for den økonomiske politik (2003) - Landespecifik henstilling: "[...] henstiller det til Østrig, at: 1. gennemføre foranstaltninger, der fører til strukturelle besparelser, også på lavere administrativt plan, således at det høje skattetryk sænkes, mens der sikres et konjunkturjusteret budget, som er tæt på at udvise balance (GR 1)".Hvad angår den mellemfristede målsætning, er det kun i 2004 og 2007, at de offentlige regnskaber i konjunkturjusterede termer forventes at ligge tæt på balance. I de øvrige år af programmet udvides det konjunkturjusterede underskud enten med en betydelig margen, eller det forbedres ikke med mindst 0,5 % af BNP. Ifølge mere realistiske antagelser om væksten i det nominelle BNP er det endvidere højst sandsynligt, at selv om den offentlige gæld falder i alle år i fremskrivningsperioden, vil den fortsat ligge over referenceværdien på 60 % af BNP selv i 2007.For så vidt angår den seneste politiske udvikling er den mest bemærkelsesværdige begivenhed den gennemgribende revision af pensionssystemet, som blev vedtaget i juni 2003. Foranstaltningerne vil forbedre den aktuarmæssige rimelighed af ordningen med løbende indbetalinger og hæve den faktiske pensionsalder samt øge ældre arbejdstageres deltagelse i arbejdsstyrken.Når der tages højde for virkningen af pensionsreformen for 2003, mener Kommissionen med hensyn til holdbarheden på langt sigt, at Østrig ser ud til at være i en situation, hvor det uden større problemer kan afholde de budgetomkostninger, der er forbundet med befolkningens aldring. Den budgetstrategi, der er beskrevet i programmet, er forenelig med en forbedring af holdbarheden af de offentlige finanser. Ifølge Kommissionens vurdering vil gældskvoten også på længere sigt forblive under 60 %, når først dette niveau er nået, såfremt de aldersrelaterede udgifter udvikler sig som forventet. Pensionsreformen fra 2003 vil korrigere udviklingen i pensionsudgifterne og reducere toppunktet med omkring 1,5 % af BNP i forhold til tidligere prognoser. De forventede resultater bør imidlertid tages med et vist forbehold. For det første øger 10 %-loftet på reformrelaterede pensionsydelsestab indtil 2032 usikkerheden omkring reelle besparelser i de næste 30 år. For det andet er resultaterne stærkt afhængige af den antagne stigning i beskæftigelsesgraden blandt ældre arbejdstagere som følge af pensionsreformen. Eftersom det opdaterede programs strategi hovedsagelig er baseret på gennemførelsen af pensionsreformen og dens indvirkning på adfærden på arbejdsmarkedet, er en streng overvågning af udviklingen i pensionsudgifterne og et bedre kendskab til faktorerne bag de planlagte besparelser af altafgørende betydning. Derfor må visse aspekter af pensionsreformen, såsom 10 %-loftet og en alt for lang overgangsperiode for afskaffelse af førtidspensionering, revideres for at skabe mere sikkerhed omkring udsigterne på lang sigt.Den økonomiske politik som den afspejles i opdateringen er kun delvis i overensstemmelse med henstillingerne i de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik. Henstillingen om "et konjunkturjusteret budget, som er tæt på at udvise balance", overholdes således kun delvis. Endvidere overholdes den generelle retningslinje om at "undgå procykliske politikker" ikke i 2005. Selv om den planlagte reduktion af den høje skattebyrde principielt er et passende skridt til at gøre vilkårene på udbudssiden mere vækstfremmende, bør indtægtssænkningerne ledsages af en tilsvarende udgiftstilbageholdenhed. For så vidt angår Länder og kommuner siger opdateringen intet om "strukturelle besparelser, (også) på lavere administrativt plan", som er nødvendige for at opnå permanente overskud, hvilket er en af forpligtelserne i en national stabilitetspagt.På grundlag af denne vurdering har Kommissionen vedtaget vedlagte henstilling med henblik på Rådets udtalelse om Østrigs opdaterede stabilitetsprogram og fremsender den hermed til Rådet.Henstilling med henblik på RÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3,  Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Østrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2003-2007RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker [6], særlig artikel 5, stk. 3,[6]  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på følgende websted http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.under henvisning til Kommissionens henstilling,efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:Den [20. januar 2004] gennemgik Rådet Østrigs opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2003-2007. Programmet blev forelagt den 18. november 2003 og er stort set i overensstemmelse med den reviderede "adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form" [7]. Det ville imidlertid have været nyttigt med flere kvantitative oplysninger, som indeholdt i dobbeltbudgettet 2003/2004, med detaljerede overslag over de enkelte budgetforanstaltninger, og disse oplysninger burde have været medtaget.[7]  Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs reviderede udtalelse om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Dokument EFC/ECFIN/404/01 - REV 1 af 27.6.2001 som godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.Budgetstrategien i det opdaterede program forbliver uændret, med særlig fokus på den langsigtede strategi. Samtidig med at store strukturelle besparelser kombineret med betydelige skattesænkninger medfører en midlertidig vækst i det konjunkturjusterede underskud i 2005, vil de føre til et støt fald i udgifts- og indtægtskvoterne og i gældskvoten.I det store og hele ser det makroøkonomiske scenario i opdateringen troværdigt ud, om end det hælder til den optimistiske side. Stigningen i væksten i beskæftigelsen til 0,6 % (ESA95-definition) i 2004 forekommer ret voldsom, da det normalt varer et stykke tid, før efterspørgslen på arbejdskraft reagerer på et konjunkturbestemt opsving i aktiviteten. Endvidere vil væksten i det reale BNP for 2006 og 2007 ligge over potentialet. Den implicitte indsnævring af produktionsgabet forekommer imidlertid ikke usandsynlig efter en periode med langsom vækst som følge af den positive virkning af de seneste og de igangværende strukturreformer og udvidelsen, eftersom der ikke findes makroøkonomiske ubalancer i den østrigske økonomi.I opdateringen fastholdes budgetmålene fra det foregående program. Den konjunkturjusterede balance, som er baseret på Kommissionens beregninger i henhold til den almindeligt anerkendte metode, vil forværres med 0,9 procentpoint til 1,0 % af BNP i 2003 og, efter en midlertidig forbedring, med 1,0 procentpoint til 1,4 % af BNP i 2005 som følge af nedskæringer i de direkte skatter. Til trods for en efterfølgende indsnævring vil det konjunkturjusterede underskud først falde til 0,5 % af BNP i 2007. Det konjunkturjusterede underskud ligger således kun tæt på balance i årene 2004 og 2007.Budgetstillingen i det opdaterede program skulle give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen til at forhindre, at underskuddet overstiger loftet på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske svingninger. Ifølge plausible makroøkonomiske og budgetmæssige antagelser vil det mellemfristede mål om en budgetstilling tæt på balance måske ikke blive nået i løbet af programperioden. Selv om risikoen for en makroøkonomisk forværring synes at gå lige op med sandsynligheden for et bedre end forventet budgetresultat i 2003 med afsmittende virkninger på de efterfølgende år, er risikoen i forbindelse med de forventede besparelser og overskud på lavere administrativt plan ikke uvæsentlig. Hvis de bebudede udgiftsbesparelser endvidere kun skulle blive delvis realiseret eller ikke realiseret som ønsket, kan den planlagte midlertidige afvigelse fra det mellemfristede mål vise sig at blive permanent. Den offentlige bruttogæld forventes at falde støt fra 66,7 % af BNP i 2002 til lige under 60 % i 2007. Denne prognose er stærkt afhængig af optimistiske antagelser om væksten i det nominelle BNP og store indtægter fra planlagte privatiseringer. Skulle nogen af disse faktorer ikke opfylde forventningerne, selv i mindre grad, vil gældskvoten fortsat ligge over referenceværdien på 60 % også i 2007.Efter pensionsreformen fra 2003 ser det ud til, at Østrig langt bedre end tidligere vil være i stand til at afholde budgetomkostningerne i forbindelse med en aldrende befolkning. Denne vurdering skal imidlertid bekræftes af den faktiske udvikling. For det første antages det i prognoserne, at reformen vil resultere i en stærk stigning i beskæftigelsesgraden. For det andet betyder 10 %-loftet på ydelsestab i forhold til status quo ante, at de langsigtede budgetvirkninger er ret usikre. Desuden forsinkes de aflastende virkninger for de offentlige finanser unødigt som følge af en uforholdsmæssig lang overgangsperiode for afskaffelse af førtidspensionen indtil 2017.Den økonomiske politik, som den afspejles i opdateringen er kun delvis i overensstemmelse med henstillingerne i de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik. Henstillingen om "et konjunkturjusteret budget, som er tæt på at udvise balance", overholdes således kun delvis. Endvidere overholdes den generelle retningslinje om at "undgå procykliske politikker" ikke i 2005. Selv om den planlagte reduktion af den høje skattebyrde principielt er et passende skridt til at gøre vilkårene på udbudssiden mere vækstfremmende, bør indtægtssænkningerne ledsages af en tilsvarende udgiftstilbageholdenhed. For så vidt angår Länder og kommuner siger opdateringen intet om "strukturelle besparelser, (også) på lavere administrativt plan", som er nødvendige for at opnå permanente overskud, hvilket er en af forpligtelserne i en national stabilitetspagt.