title: Rådets henstilling af 9. juli 2013 om Bulgariens nationale reformprogram 2013 og om Rådets udtalelse om Bulgariens konvergensprogram for 2012-2016

text:
               30.7.2013

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 217/10

      RÅDETS HENSTILLING

   af 9. juli 2013
   om Bulgariens nationale reformprogram 2013 og om Rådets udtalelse om Bulgariens konvergensprogram for 2012-2016
   2013/C 217/03
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,
   som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 vedtog det en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 29. juni 2012 vedtog medlemsstaternes stats- og regeringschefer en vækst- og beskæftigelsespagt, som udgør en sammenhængende ramme for indsatsen på nationalt plan og på EU-plan samt i euroområdet under anvendelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter og politikker. De traf beslutning om tiltag, der skal iværksættes af medlemsstaterne, og forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa 2020-strategien og gennemføre de landespecifikke henstillinger.

               (4)

               Den 10. juli 2012 vedtog Rådet en henstilling (4) om Bulgariens nationale reformprogram for 2012 og afgav sin udtalelse om Bulgariens konvergensprogram for 2012-2015.

               (5)

               Den 28. november 2012 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker i 2013. Den 28. november 2012 vedtog Kommissionen ligeledes på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Bulgarien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

               (6)

               Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 7. februar 2013 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2013 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2013.

               (7)

               Den 14. marts 2013 tilsluttede det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

               (8)

               Den 10. april 2013 offentliggjorde Kommissionen resultaterne af sin dybdegående undersøgelse for Bulgarien, jf. artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionens analyse førte til den konklusion, at Bulgarien oplever makroøkonomiske ubalancer, som fortjener overvågning og politiske foranstaltninger. Særligt gældsnedbringelsen i erhvervslivet samt den fortsatte tilpasning af balancerne over for udlandet, konkurrenceevnen og arbejdsmarkedet fortjener fortsat opmærksomhed.

               (9)

               Den 19. april 2013 forelagde Bulgarien sit nationale reformprogram for 2013 og sit konvergensprogram for perioden 2012-2016. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (10)

               Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at Bulgarien overordnet set har haft sunde offentlige finanser. Den mellemfristede budgetmålsætning blev nået i 2012. Det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk for perioden 2013-2014, hvor den årlige vækst forventes at nå 1,0 % i 2013 og 1,8 % i 2014. Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 forudser en vækst i BNP på 0,9 % i 2013 og 1,7 % i 2014. Målsætningen med konvergensprogrammets budgetstrategi er at holde den strukturelle budgetsaldo tæt på den mellemfristede budgetmålsætning i hele programperioden. Konvergensprogrammet bekræfter den forrige mellemfristede budgetmålsætning på -0,5 % af BNP, hvilket er mere ambitiøst end det, der kræves i stabilitets- og vækstpagten. På grundlag af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo, som vurderes at ville blive svækket en smule fra et underskud på 0,4 % af BNP i 2012 til mellem 0,7 % og 0,8 % af BNP i perioden 2013-2016, kommer Bulgarien til at ligge marginalt under sin mellemfristede budgetmålsætning i konvergensprogramperioden. I 2013-2015 vil vækstraten i de offentlige udgifter, hvorunder de diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden er indregnet, overholde benchmarket for udgifter i stabilitets- og vækstpagten, men den vil overskride det i 2016. Gældskvoten ligger under 60 % af BNP og forventes ifølge konvergensprogrammet at toppe ved 20,4 % af BNP i 2014 for derefter at falde resten af programperioden. Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 forudser på lignende måde en gældskvote på 20,3 % af BNP i 2014.

               (11)

               Bulgarien har styrket de finanspolitiske rammer væsentligt de seneste år, hvilket har bidraget til at opretholde den finanspolitiske disciplin og øge den finanspolitiske troværdighed. Den nye lov om offentlige finanser, som træder i kraft i 2014, viderefører de eksisterende numeriske finanspolitiske regler, introducerer nye af slagsen og udvider sit anvendelsesområde til at dække alle offentlige delsektorer, strammer kravene på kommunalt niveau yderligere og reformerer den treårige mellemfristede budgetramme. Det er vigtigt, at myndighederne opretholder reformtempoet og forbereder gennemførelsen af den nye lov om offentlige finanser, især ved at oprette den planlagte uafhængige skattemyndighed og give den et klart mandat, funktionel autonomi og tilstrækkelige ressourcer. Der er betydelig plads til forbedring med hensyn til overholdelse af skattereglerne, og fremskridt inden for dette område vil gøre det muligt for Bulgarien at afholde større vækstfremmende udgifter. Bulgarien har taget mærkbare skridt til at reducere omkostningerne ved at overholde reglerne og til at forbedre inddrivelsen af skatter, men skattesystemet er fortsat kendetegnet ved skatteunddragelse i betydeligt omfang og lav administrativ effektivitet. De administrative omkostninger til skatteinddrivelse er høje, og det samme gælder de omkostninger, der for virksomhederne er forbundet med at betale skat. På trods af de foranstaltninger, der er truffet for at øge overholdelsen af skattereglerne, er den sorte økonomi fortsat stor, og det vil kræve en langsigtet indsats at begrænse den.

               (12)

               Det er fortsat en central udfordring at reducere den tidlige tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, hvis pensionssystemets holdbarhed og udbuddet af arbejdskraft skal øges. Beskæftigelsesgraden blandt ældre arbejdstagere, især ældre kvinder, er under EU-gennemsnittet og medfører, at en stor del af modtagernes pensioner er utilstrækkelige. Selvom der allerede er iværksat vigtige reformer inden for dette område, er de resterende særordninger for visse professioner blandt de faktorer, der bidrager til at nedbringe den faktiske pensionsalder. For at fortsætte de fremskridt, der er opnået ved at hæve pensionsalderen, bør Bulgarien også forberede og fastsætte en dato for indførelsen af den samme lovbestemte pensionsalder for mænd og kvinder, der har bidraget hele deres arbejdsliv. En revision af kriterierne for og kontrollen af tildelingen af invalidepensioner (såsom indførelsen af uarbejdsdygtighed som et kriterium) vil kunne bidrage effektivt til at begrænse misbruget.

               (13)

               Bulgarien lider under en faldende beskæftigelse, der ligger under gennemsnittet, og store forskelle i arbejdsløsheden mellem regioner og befolkningsgrupper. Krisens påvirkning har været særligt stor blandt lavt kvalificerede arbejdstagere, og den har medført en betydelig stigning i ungdomsarbejdsløsheden. Antallet af langtidsledige er højere end EU-gennemsnittet. En reformeret arbejdsformidling vil potentielt kunne spille en vigtig rolle ved at afstemme udbud og efterspørgsel på det bulgarske arbejdsmarked gennem en mere effektiv rådgivning, målrettede beskæftigelsesforanstaltninger og bedre identificering af fremtidige kompetencekrav. En tidlig evaluering af det igangværende ungdomsbeskæftigelsesinitiativ kunne bidrage til at sikre, at de tiltag, som har den største jobskabende effekt, tilføres ressourcer. Det er fortsat en udfordring at sikre, at systemet med minimumsgrænser for socialsikringsbidrag bidrager til at reducere den sorte økonomi, uden at lavt kvalificerede arbejdere bliver udkonkurreret. Bulgarske borgere har den største risiko for fattigdom eller social udstødelse i Unionen. Gennemførelsen af den nationale strategi for bekæmpelse af fattigdom og fremme af social integration bør prioriteres højt. Der er behov for at forbedre tilgængeligheden og effektiviteten af sociale ydelser og øge effektiviteten af og adgangen til sociale tjenesteydelser, især for børn og ældre. Handlingsplanen for den nationale strategi for integration af romaer bør indikere specifikke foranstaltninger, passende midler og etableringen af en overvågningsmekanisme til at måle tiltagenes virkning.

               (14)

               Bulgarien står over for den udfordring at skulle forbedre den generelle kvalitet og effektivitet i sit uddannelsessystem. Den endelige vedtagelse af loven om skole- og førskoleuddannelse inden udgangen af 2013 vil kunne etablere en ramme, der kan levere fremskridt med hensyn til de nødvendige reformer, herunder modernisering af læseplaner og gennemførelse af forbedringer af lærernes uddannelse og deres incitamenter til at nå resultater. Inden for de højere uddannelser har reformerne skabt meget begrænsede fremskridt. Et betydeligt misforhold mellem resultaterne af de videregående uddannelser og arbejdsmarkedets behov forværrer den strukturelle arbejdsløshed og hæmmer udviklingen af innovative højværdisektorer. De videregående uddannelsers dårlige resultater er forbundet med manglende incitamenter på institutionelt niveau, men også de enkelte forskeres og underviseres standard. Det har længe været en af Bulgariens store udfordringer at forbedre sundhedsvæsenets kvalitet og dækning. Øget gennemsigtighed i finansieringen af sundhedsvæsenet vil kunne bidrage til vækst og konkurrence inden for sektoren. Den ambulante behandlings andel af sundhedsudgifterne er lav, hvilket begrænser adgangen til omkostningseffektive sundhedsydelser. Visse dele af befolkningen udelukkes reelt fra sundhedsydelser på grund af den store andel af egenbetaling. Bulgarien står over for væsentlige udfordringer med hensyn til rationalisering og ledelse af sygehusvæsenet.

               (15)

               Bulgarske virksomheders konkurrenceevne og evnen til at tiltrække udenlandske investeringer kunne drage stor nytte af forbedringer af Bulgariens erhvervsmiljø, herunder mere effektive offentlige tjenester. Der er et betragteligt potentiale i en hurtig og systematisk indførelse af elektronisk forvaltning, og det kan bl.a. reducere virksomhedernes omkostninger til overholdelse af reglerne og deres administrative byrder. Derudover vil fuld gennemførelse og håndhævelse af selskabslovgivningen, herunder procedurerne for forsinket betaling og insolvenser, kunne forbedre rammebetingelserne betragteligt, ikke mindst for små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Utilstrækkelig adgang til finansiering udgør fortsat en hindring for SMV'ers udvikling. Der er fortsat plads til betydelige forbedringer i brugen af EU-støttede bistandsprogrammer. Et velfungerende og uafhængigt retssystem er en forudsætning for en bæredygtig økonomisk udvikling. Bulgarien har i de seneste år gjort fremskridt med hensyn til at reformere det juridiske system, især ved at modernisere de retlige og institutionelle rammer. Der er dog stadig et betragteligt potentiale for at udnytte disse rammer fuldt ud, således at resultaternes bæredygtighed sikres, og ejerskabet til reformerne øges på alle niveauer. En øget indsats i bekæmpelsen af korruption vil ligeledes bidrage positivt til at forbedre erhvervsmiljøet.

               (16)

               Effektiv anvendelse af EU-midler er fortsat afgørende i forbindelse med nødvendige offentlige investeringer. Reformen af lovgivningen på udbudsområdet fra 2011 var et vigtigt skridt i retning af at forbedre overvågning, forebyggelse og straf i forbindelse med uregelmæssigheder. Nye regler er trådt i kraft, der bl.a. omfatter EU-finansierede projekter, men det vil øge effektiviteten af den forudgående kontrol yderligere, hvis agenturet for offentlige indkøb får mere omfattende beføjelser.

               (17)

               Myndighedernes kapacitet og uafhængighed inden for vigtige økonomiske sektorer udgør vigtige rammebetingelser for konkurrenceevnen. Der er foretaget opgraderinger af Bulgariens transportinfrastruktur i de seneste år, mens der fortsat er et betydeligt potentiale for at gøre tjenesteydelser og vedligeholdelse tilstrækkeligt effektive. Bulgarien mangler endnu fuldt ud at gennemføre sine forpligtelser med hensyn til det indre marked for energi. Der er fortsat betydelige udfordringer på både engros- og detailsalgsniveau. Vedvarende hindringer for markedsadgang, aftaler om garanterede fortjenester og priskontrol udgør sammen med manglen på et engrosmarked for elektricitet og naturgas særligt problematiske områder. Eftersom Bulgarien er meget afhængig af en enkelt energiforsyningsrute, er der en høj risiko for betydelige forsyningschok. Gennemførelsen af samkøringslinjeprojekter for elektricitet og gas bør fremskyndes for at øge spredningen af energikilderne og forsyningssikkerheden. Lav energieffektivitet udgør fortsat en betydelig økonomisk byrde for virksomhederne og de private forbrugere. Der er især et stort potentiale for forbedring af både offentlige og private bygningers energieffektivitet.

               (18)

               Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Bulgariens økonomiske politik. Den har vurderet det nationale reformprogram og konvergensprogrammet og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Bulgarien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester er afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor.

               (19)

               På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået Bulgariens konvergensprogram, og Rådets udtalelse (5) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (20)

               På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og konvergensprogrammet. Dets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 3, 4 og 5 nedenfor,

         HENSTILLER, at Bulgarien i perioden 2013-2014 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.

               Opretholde en sund finanspolitisk position ved at sikre opfyldelse af den mellemfristede målsætning og føre en vækstvenlig finanspolitik som fastlagt i konvergensprogrammet. Gennemføre en omfattende skattestrategi, der styrker alle dele af skattelovgivningen og inddrivelsesprocedurerne, med henblik på at øge skatteprovenuet, især ved at forbedre skatteinddrivelsen, bekæmpe den sorte økonomi og reducere omkostningerne ved overholdelse af reglerne. Oprette en uafhængig institution, som skal overvåge finanspolitikken og bidrage med analyser og rådgivning.

               2.

               Udfase mulighederne for tidlig tilbagetrækning, indføre samme lovbestemte pensionsalder for mænd og kvinder og gennemføre en aktiv arbejdsmarkedspolitik, som gør det muligt for ældre arbejdstagere at blive længere tid på arbejdsmarkedet. Stramme kriterierne for og kontrollen af tildeling af invalidepensioner for effektivt at begrænse misbrug

               3.

               Fremskynde det nationale ungdomsbeskæftigelsesinitiativ, f.eks. ved hjælp af en ungdomsgaranti (6). Styrke arbejdsformidlingens kapacitet yderligere med henblik på at give de jobsøgende en effektiv rådgivning og udvikle kapaciteten til at identificere og afstemme krav til kompetencer. Styrke den aktive arbejdsmarkedspolitik, især med hensyn til nationale beskæftigelsesordninger. Foretage en undersøgelse af minimumsgrænserne for socialsikringsbidrag med henblik på at sikre, at systemet ikke bevirker, at de lavt kvalificerede udkonkurreres på arbejdsmarkedet. Sikre, at den nationale strategi for bekæmpelse af fattigdom og fremme af social integration og den nationale strategi for integration af romaer leverer konkrete resultater. Forbedre tilgængeligheden og effektiviteten af sociale ydelser og tjenesteydelser, især for børn og ældre

               4.

               Vedtage loven om skoleuddannelse og fortsætte reformerne af de højere uddannelser, især ved bedre at tilpasse resultaterne til arbejdsmarkedets behov og styrke samarbejdet mellem uddannelse, forskning og erhvervsliv. Forbedre adgangen til inklusiv uddannelse for vanskeligt stillede børn, især romaer. Sikre effektiv adgang til sundhedsydelser og forbedre prissætningen af sundhedstjenester ved at knytte sygehusfinansieringen til resultater og udvikle den ambulante behandling

               5.

               Forbedre Bulgariens erhvervsmiljø yderligere ved at reducere bureaukratiet, indføre en strategi for elektronisk forvaltning og gennemføre lovgivningen om forsinket betaling. Øge kvaliteten og uafhængigheden af det juridiske system og bekæmpe korruption mere effektivt. Forbedre SMV’ers og nystartede virksomheders adgang til finansiering

               6.

               Fremskynde absorptionen af EU-midler. Sikre hensigtsmæssig gennemførelse af lovgivningen på udbudsområdet ved at udvide agenturet for offentlige udbuds forudgående kontrol med henblik på at forhindre uregelmæssigheder

               7.

               Styrke uafhængigheden af de nationale tilsynsmyndigheder og den administrative kapacitet, især i energisektoren og transportsektoren og inden for forvaltningen af affald og vandressourcer. Fjerne hindringer for markedsadgang, kvoter, territoriale begrænsninger og regulerede priser og gennemføre struktureringen af markedet ved at etablere et gennemsigtigt marked for elektricitet og naturgas. Fremskynde samkøringslinjeprojekter for elektricitet og gas og øge kapaciteten til at håndtere afbrydelser. Øge indsatsen for at forbedre energieffektiviteten.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 9. juli 2013.

            På Rådets vegne

         R. ŠADŽIUS

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Bibeholdt for 2013 ved Rådets afgørelse 2013/208/EU af 22. april 2013 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 118 af 30.4.2013, s. 21).

      (4)  EUT C 219 af 24.7.2012, s. 9.

      (5)  I henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

      (6)  Fastlagt ved Rådets henstilling af 22. april 2013 (EUT C 120 af 26.4.2013, s. 1).


Avis juridique important

|

31978K2739

Kommissionens henstillling nr. 2739/78/EKSF af 23. november 1978 om suspension af den endelige antidumpingtold for pladeemner i ruller, af jern og stål, med oprindelse i Sydkorea

EF-Tidende nr. L 330 af 25/11/1978 s. 0013 - 0013

++++   ( 1 ) EFT nr . L 114 af 5 . 5 . 1977 , s . 6 .   ( 2 ) EFT nr . L 352 af 31 . 12 . 1977 , s . 13 .   ( 3 ) EFT nr . L 106 af 20 . 4 . 1978 , s . 21 .  KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr . 2739/78/EKSF  af 23 . november 1978  om suspension af den endelige antidumpingtold for pladeemner i ruller , af jern og staal , med oprindelse i Sydkorea  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR _  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab , saerlig artikel 74 ,  under henvisning til Kommissionens henstilling 77/329/EKSF af 15 . april 1977 om beskyttelse mod dumping , praemier eller subventioner fra lande , der ikke tilhoerer Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab ( 1 ) , aendret ved henstilling nr . 3004/77/EKSF ( 2 ) , saerlig artikel 15 og 19 ,  under henvisning til udtalelse fra Det raadgivende Udvalg nedsat i henhold til henstilling 77/329/EKSF , og  ud fra foelgende betragtninger :  Ved henstilling nr . 790/78/EKSF ( 3 ) har Kommissionen paalagt en endelig antidumpingtold paa importen af visse pladeemner i ruller , af jern og staal med oprindelse i Sydkorea ;  siden da er visse ordninger blevet opnaaet mellem Faellesskabet og Sydkorea hvad angaar handelen med jern - og staalprodukter ;  disse ordninger , som Kommissionen anser for acceptable goer det muligt at suspendere den videre anvendelse af den endelige antidumpingtold _  RETTET FOELGENDE HENSTILLING :  Artikel 1  Anvendelsen af den endelige antidumpingtold , paalagt ved Kommissionens henstilling nr . 790/78/EKSF , paa importen af visse pladeemner i ruller , af jern og staal , med oprindelse i Sydkorea , suspenderes for den import , der er gennemfoert efter den 18 . september 1978 .  Ingen anden antidumpingtold eller lignende foranstaltning vil blive paalagt importen af jern - og staalprodukter henhoerende under EKSF-traktaten , med oprindelse i Sydkorea , medmindre Kommissionen udsteder anden henstilling herom .  Artikel 2  Uanset bestemmelserne i artikel 2 i henstilling nr . 790/78/EKSF skal de beloeb , der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig told , ikke opkraeves endeligt , men de skal efter anmodning fra den beroerte importoer refunderes for saa vidt angaar :  a ) leverancer ifoelge kontrakter , der er indgaaet inden den 20 . december 1977 , og som ikke indeholder nogen prisrevisionsklausul , der giver mulighed for tilpasning af de aftalte priser til Faellesskabets basispriser ;  b ) leverancer ifoelge kontrakter , hvortil der er henvist i litra a ) , og som er bestemt for skibsvaerfter inden for Faellesskabet .  Artikel 3  Denne henstilling meddeles medlemsstaterne .  Den traeder i kraft for hver medlemsstat paa dagen for offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 23 . november 1978 .  Paa Kommissionens vegne  Wilhelm HAFERKAMP  Naestformand


title: Kommissionens henstilling nr. 933/78/EKSF af 2. maj 1978 om forlængelse af de midlertidige antidumpingforanstaltninger i forbindelse med indførsel af stålprodukter med oprindelse i Polen

text:
4. 5 . 78                                       De Europæiske Fællesskabers Tidende                            Nr. L 120/ 25
                                KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr. 933/ 78 / EKSF
                                                         af 2 . maj 1978
               om forlængelse af de midleritidige antidumpingforanstaltninger i forbindelse
                                med indførsel af stålprodukter med oprindelse i Polen
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE                                      FØLGENDE HENSTILLING :
FÆLLESSKABER RETTER —
                                                                                Artikel 1
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det
europæiske Kul - og Stålfællesskab, særlig artikel 74,              De midlertidige antidumpingforanstaltninger, der er
                                                                    indført ved henstilling nr. 262/78 / EKSF, for indførse
under henvisning til Kommissionens henstilling 77/                  len af stålprodukter med oprindelse i Polen , forlænges
329/ EKSF af 15. april 1977 om beskyttelse mod dum                 for et tidsrum af højst 1 måned.
ping, præmier eller subventioner fra lande, der ikke til
hører Det europæiske Kul - og Stålfællesskab ('), som                                        Artikel 2
ændret ved henstilling nr. 3004/77/ EKSF (2 ), særlig ar
tikel 16 og 19,                                                     Med forbehold af bestemmelserne i artikel 1 frigives
                                                                    det beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midler
under henvisning til udtalelser fra Det rådgivende                   tidig antidumpingtold, i den udstrækning, importøren
Udvalg, som er nedsat i henhold til henstilling 77/                  over for de kompetente nationale myndigheder godt
329/ EKSF, og                                                       gør, at antidumpingtolden skyldes en lavere værdi
ud fra følgende betragtninger :                                      som følge af, at varernes kvalitet er ringere end den
                                                                     ringeste kvalitet, der er beskrevet i Kommissionens
Ved henstilling nr. 262/78 / EKSF (3 ), har Kommissio               seneste offentliggørelse af basispriser.
nen indført midlertidig antidumpingtold for indførse
len af stålprodukter med oprindelse i Polen ;                                                 Artikel 3
undersøgelsen af dette spørgsmål er endnu ikke afslut               Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne. Den
tet, og eksportører og importører, der vides at være be             træder i kraft i hver medlemsstat på datoen for offent
rørt, har anmodet om , at tolden forlænges et tidsrum                liggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
af højst 1 måned ;
det er derfor rimeligt at forlænge de midlertidige for              Udfærdiget i Bruxelles, den 2. maj 1978 .
anstaltninger ;
der bør imidlertid tages passende hensyn til en even                                         På Kommissionens vegne
tuel lavere værdi af de indførte produkter, som impor                                          Wilhelm HAFERKAMP
tørerne påberåber sig og på tilfredsstillende måde påvi
ser over for de kompetente nationale myndigheder —                                                  Næstformand
 (') EFT nr. L 114 af 5 . 5. 1977, s . 6.
 (2 ) EFT nr. L 352 af 31 . 12 . 1977, s . 13 .
  3 EFT nr. L 39 af 9 . 2. 1978 , s . 13 .


title: Henstilling med henblik på rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Polens opdaterede konvergensprogram, 2006-2009

text:
Vigtig juridisk meddelelse

|

52007SC0141

Henstilling med henblik på Rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Polens opdaterede konvergensprogram, 2006-2009  /* SEK/2007/0141 endelig udg. */

	[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |Bruxelles, den 7.2.2007SEC(2007) 141 endeligHenstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSEi overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Polens opdaterede konvergensprogram, 2006-2009(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSEGENEREL BAGGRUNDStabilitets- og vækstpagten, som trådte i kraft den 1. juli 1998, er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at forbedre betingelserne for prisstabilitet og en stærk og holdbar vækst, der bidrager til jobskabelse. I forbindelse med reformen af pagten i 2005 blev det anerkendt, at pagten er et nyttigt middel til at cementere finanspolitisk disciplin, men hovedsigtet var at gøre den mere virkningsfuld, styrke dens økonomiske fundament og sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som indgår i stabilitets- og vækstpagten, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge stabilitets- eller konvergensprogrammer og årlige opdateringer heraf for Rådet og Kommissionen (medlemsstater, der allerede har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) stabilitetsprogrammer, og medlemsstater, der endnu ikke har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) konvergensprogrammer). Polens første konvergensprogram blev forelagt i maj 2004. I overensstemmelse med forordningen afgav Rådet en udtalelse herom den 5. juli 2004 på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. I overensstemmelse med samme procedure bliver de opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer vurderet af Kommissionen og undersøgt af ovennævnte udvalg, mens Rådet kan undersøge dem.Baggrunden for vurderingen af det opdaterede programKommissionen har undersøgt den seneste opdatering af Polens konvergensprogram, der blev forelagt den 30. november 2006, og har vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse herom (se boksen vedrørende hovedpunkterne i vurderingen).Udgangspunktet for vurderingen af budgetstrategien i det opdaterede konvergensprogram er kort beskrevet i afsnittene om:1) de økonomiske og budgetmæssige resultater i de seneste ti år2) Polens stilling under den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten (proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud)3) den seneste vurdering af Polens stilling under den præventive del af stabilitets- og vækstpagten (sammenfatning af Rådets udtalelse om den forrige opdatering af konvergensprogrammet) og4) Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra oktober 2006.De seneste økonomiske og budgetmæssige resultaterPolen er et indhentningsland med høj økonomisk vækst, som er i færd med at udjævne den forskel, der består mellem Polen og EU-25 med hensyn til levestandard. Til trods for mangel på arbejdskraft i visse sektorer, er arbejdsløsheden høj, mens erhvervsfrekvensen er lav efter EU's målestok, især for kvinder. Den hurtige stigning i eksporten sker på baggrund af udenlandske direkte investeringer, som hovedsagelig drager fordel af de indtil nu forholdsvis lave arbejdsomkostninger, om end teknologiindholdet også er blevet opgraderet. Polen har traditionelt haft store underskud på over 3 % af BNP. Mønstret for de offentlige udgifter giver anledning til bekymring, fordi høje sociale udgifter sandsynligvis vil have en negativ indvirkning på resultaterne på arbejdsmarkedet som følge af forkerte incitamenter. For så vidt angår den langsigtede holdbarhed er Polen et lavrisikoland. Hvis denne status skal bevares, vil det imidlertid kræve, at man holder sig til de centrale elementer i pensionsreformen, såsom ensartede regler for alle sociale grupper.Proceduren med uforholdsmæssigt store underskud over for PolenDen 5. juli 2004 vedtog Rådet i henhold til artikel 104, stk. 6, en beslutning, hvori det blev fastslået, at Polen havde et uforholdsmæssigt stort underskud. Rådet rettede samtidig en henstilling til Polen i henhold til artikel 104, stk. 7, hvori det blev præciseret, at det uforholdsmæssigt store underskud skulle korrigeres senest i 2007, idet der blev sat følgende årlige mål for det offentlige underskud: 5,7 % af BNP i 2004, 4,2 % af BNP i 2005, 3,3 % i 2006 og 1,5 % af BNP i 2007. Disse mål omfatter ikke budgetomkostningerne ved pensionsreformen fra 1999, som på det tidspunkt blev anslået til 1,5 % af BNP hvert år. Polen udnyttede (og udnytter stadig) bl.a. overgangsperioden (udløber i foråret 2007) til at gennemføre Eurostat-beslutningen af 2. marts 2004 om den sektormæssige klassificering af fuldt finansierede pensionsordninger[2].Den 28. november 2006 vedtog Rådet en beslutning i overensstemmelse med artikel 104, stk. 8, hvori det blev anført, at "de foranstaltninger, som Polen har truffet til opfyldning af Rådets henstilling af 5. juli 2004 i henhold til traktatens artikel 104, stk. 7, er utilstrækkelige til at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør inden for den frist, der er fastsat i henstillingen". Denne beslutning var også baseret på Kommissionens efterårsprognose 2006, som viste, at inklusive de reviderede pensionsreformomkostninger (omkring 2 % af BNP årligt) forventedes underskuddet i 2007 at udgøre 4 % af BNP.I henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud er det næste skridt for medlemsstater, der ikke har indført den fælles valuta, som f.eks. Polen, en ny henstilling fra Rådet efter artikel 104, stk. 7. Kommissionen er på vej til at vedtage henstillingen med henblik på denne henstilling fra Rådet, hvori der også tages hensyn til den seneste opdatering af Polens konvergensprogram samt vedlagte henstilling med henblik på Rådets udtalelse om det nye program.Vurderingen i Rådets udtalelse om det forrige programDen 14. marts 2006 vedtog Rådet sin udtalelse om den forrige opdatering af konvergensprogrammet for perioden 2005-2008. Rådet bemærkede, at "konvergensprogrammet opererer med visse fremskridt, men ikke en effektiv korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2007, som krævet i Rådets henstilling af 5. juli 2004, og at Kommissionen agter at anbefale yderligere skridt under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, som krævet i stabilitets- og vækstpagten". Rådet opfordrede Polen til at: "i) styrke justeringen især i 2006 ved at afsætte højere indtægter end budgetteret eller operere med lavere udgifter end budgetteret med henblik på at få nedbragt underskuddet, ii) sikre resultaterne af pensionsreformen og ii) styrke de institutionelle rammer for de offentlige finanser ved at supplere det nominelle anker med andre foranstaltninger, f.eks. en regel for udgifterne på mellemlang sigt".Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra oktober 2006Rapporten om gennemførelsen af Polens nationale reformprogram blev forelagt den 31. oktober 2006 inden for rammerne af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse. Polens nationale reformprogram identificerer følgende hovedudfordringer/prioriterede områder: konsolidering og bedre forvaltning af de offentlige finanser, udvikling af iværksættervirksomhed og innovation, udvikling af infrastruktur, sikring af et konkurrencebaseret miljø i netværkssektorerne, skabelse og fastholdelse af arbejdspladser og nedbringelse af arbejdsløsheden samt forbedring af arbejdstageres og virksomheders tilpasningsevne ved at investere i menneskelig kapital.Kommissionens vurdering af dette program (vedtaget som led i Kommissionens årlige situationsrapport fra december 2006[3]) viste, at Polen gør begrænsede fremskridt med hensyn til gennemførelsen af landets nationale reformprogram. Der er tegn på, at Polen er begyndt at gøre store fremskridt på det mikroøkonomiske område, om end gennemførelsen af mange foranstaltninger stadig befinder sig i den indledende fase. Gennemførelsen af de makroøkonomiske og beskæftigelsesmæssige reformer har hidtil været utilstrækkelig.Boks: Hovedpunkterne i vurderingen Ved vurderingen af stabilitetsprogrammerne og konvergensprogrammerne skal følgende undersøges, jf. henholdsvis artikel 5, stk. 1, og artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97: om de økonomiske antagelser, som programmet er baseret på, er realistiske den mellemfristede budgetmålsætning, som medlemsstaten fremlægger, og om den tilsigtede tilpasning i retning af den er hensigtsmæssig om de foranstaltninger, der træffes og/eller foreslås for at overholde den tilsigtede tilpasning, er tilstrækkelige til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning under konjunkturforløbet ved vurderingen af den tilsigtede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning undersøges det, om der gøres en større tilpasningsindsats i økonomiske opgangstider, mens indsatsen kan være mere begrænset i økonomiske nedgangstider, og for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, undersøges det, om den pågældende medlemsstat sikrer en årlig forbedring i sin konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på 0,5 % af BNP som benchmark for at opfylde sin mellemfristede budgetmålsætning når kursen for tilpasning af den mellemfristede budgetmålsætning fastlægges (for medlemsstater, der endnu ikke har nået den), eller når der tillades en midlertidig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning (for medlemsstater, der har nået den), undersøges gennemførelsen af større strukturreformer, som har direkte langsigtede omkostningsbesparende virkninger (bl.a. ved at øge den potentielle vækst) og derfor har en konstaterbar indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt (på den betingelse, at der bevares en passende sikkerhedsmargen med hensyn til referenceværdien på 3 % af BNP, og at budgetstillingen i programperioden forventes at vende tilbage til den mellemfristede budgetmålsætning), idet man bør være særlig opmærksom på pensionsreformer, som indfører et flersøjlesystem, der omfatter en obligatorisk, fuldt finansieret søjle om medlemsstaternes økonomiske politik er i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik. Når det vurderes, om programmets makroøkonomiske antagelser er realistiske, sker det med henvisning til prognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2006, idet der også tages hensyn til den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og de konjunkturkorrigerede saldi. Vurderingen af overensstemmelsen med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik sker på baggrund af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik med hensyn til de offentlige finanser, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Vurderingen skal desuden omfatte en undersøgelse af: udviklingen i gældskvoten og udsigterne for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, som der bør lægges "tilstrækkelig vægt på i forbindelse med overvågningen af budgetstillingerne" ifølge Rådets rapport af 20. marts 2005 om "en bedre gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten". I en meddelelse fra Kommissionen af 12. oktober 2006 beskrives fremgangsmåden for vurderingen af den langsigtede holdbarhed[4] graden af integration med det nationale reformprogram, som medlemsstaterne har fremlagt i forbindelse med Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse. I sin følgeskrivelse af 7. juni 2005 til Det Europæiske Råd om de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik for perioden 2005-2008 anførte Økofin-Rådet, at de nationale reformprogrammer skal være i overensstemmelse med stabilitets- og konvergensprogrammerne overensstemmelsen med adfærdskodeksen[5], hvori der bl.a. fastlægges en fælles struktur og et fælles sæt datatabeller for stabilitets- og konvergensprogrammerne. |-  Henstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSEi overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Polens opdaterede konvergensprogram, 2006-2009RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[6], særlig artikel 9, stk. 3,under henvisning til henstilling fra Kommissionen,efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:1.  Den [27. februar 2007] gennemgik Rådet Polens opdaterede konvergensprogram for perioden 2006-2009.2.  I det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes det, at væksten i det reale BNP vil have nået 5,4 % i 2006, og at den stort set vil stabiliseres (omkring 5¼ % i gennemsnit) i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de i øjeblikket tilgængelige oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på vækstantagelser, som er realistiske i 2007 og gunstige derefter, især fordi arbejdsmarkedet formentlig ikke bedres så hurtigt som forventet i programmet. Programfremskrivningerne for inflationen virker realistiske, selv om de dog synes at ligge lavt hen imod afslutningen af programperioden, bl.a. på grund af stigende lønpres fra det strammere arbejdsmarked.3.  I konvergensprogrammet fra januar 2006 blev målet for den offentlige saldo i 2006 sat til -2,6 % af BNP, og i Kommissionens prognose forventes -2,2 % af BNP, mens opdateringen af konvergensprogrammet fra november 2006 anslår resultatet i 2006 til -1,9 % af BNP. Det bedre end ventede resultat skyldes hovedsagelig en ufuldstændig gennemførelse af udgiftsplaner (især sociale overførsler og offentlige investeringer), mens indtægtsstigningen hovedsagelig skyldtes en stærkere end ventet vækst. Ovennævnte underskudstal omfatter ikke omkostningerne ved pensionsreformen, der anslås til omkring 2 % af BNP i 2006, i overensstemmelse med overgangsperioden for gennemførelsen af Eurostat-beslutningen af 2. marts 2004 om klassificeringen af fuldt finansierede pensionsordninger[7], som udløber i foråret 2007. Hovedmålet for budgetstrategien i opdateringen fra november 2006 er at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007 ved at udnytte den bestemmelse i den reformerede pagt, som tillader, at en del af omkostningerne ved pensionsreformen fratrækkes. For de efterfølgende år planlægges der i programmet en gradvis reduktion af underskuddet, således at referenceværdien på 3 % af BNP nås i 2009.4.  Underskuddet vil efter planen indsnævres med 0,4 procentpoint af BNP om året (0,3 procentpoint, hvis omkostningerne ved pensionsreformen medtages) fra 1,9 % af BNP i 2006 til 0,6 % af BNP i 2009. Det primære overskud vil efter planen bedres fra 0,5 % af BNP i 2006 til 1,7 % af BNP i 2009. Medtages virkningerne af ovennævnte Eurostat-beslutning, vil underskuddet i det opdaterede program forbedres fra 3,9 % af BNP i 2006 til 2,9 % i 2009. Tilpasningen skal efter planen være indtægtsbaseret i 2007 (stigning i indtægtskvoten på 0,6 procentpoint af BNP med en næsten konstant udgiftskvote) og stærkt udgiftsbaseret i 2008-2009, således at den mere end opvejer et stort fald i indtægtskvoten (gennemsnitligt årligt fald i udgiftskvoten på 1,6 procentpoint, særlig forbrug og sociale overførsler, idet indtægtskvoten falder med 1,2 procentpoint i gennemsnit, hvilket hovedsagelig afspejler et fald i de sociale bidrag og forskellige ændringer i skattesystemet, som ikke altid er nærmere angivet). I forhold til det forrige program er budgetmålene nedjusteret som følge af den meget stærkere vækst og det bedre end forventede resultat i 2006.5.  Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, forventes at forbedres fra omkring -2 % af BNP i 2006 til -¾ % af BNP i 2009 ved udgangen af programperioden (omkostningerne ved pensionsreformen ikke medtaget). Som i den forrige opdatering af konvergensprogrammet er den mellemfristede målsætning for budgetstillingen, der præsenteres i programmet, et strukturelt underskud på 1 % af BNP, som programmet ikke sigter mod at nå inden for programperioden. Da den mellemfristede budgetmålsætning er mere krævende end den laveste benchmark (et anslået underskud på ca. 1½ % af BNP), skulle opfyldelsen af den give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede budgetmålsætning afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt.6.  Budgetresultaterne kunne være værre end målene i programmet. Risiciene skyldes hovedsagelig det gunstige makroøkonomiske scenario for perioden 2008-2009, stor usikkerhed omkring den effektive gennemførelse af planlagte reformer samt manglende oplysninger om de foranstaltninger, der skal støtte den planlagte udgiftstilbageholdenhed, og som ser ud til at befinde sig på et tidligt stadium af udformningen. De foranstaltninger, der er truffet indtil nu, forekommer derfor ikke at være tilstrækkelige, og de planlagte foranstaltninger bør styrkes for at nå det tilstræbte resultat.7.  Under hensyntagen til denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet ikke at være forenelig med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007 som henstillet af Rådet. Desuden giver budgetmålene ikke en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske udsving gennem programperioden. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud bør det tempo i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, der er angivet i programmet, styrkes for at drage fordel af de økonomiske opgangstider og støttes af foranstaltninger.8.  Den offentlige bruttogæld anslås at have nået 42,0 % af BNP i 2006, hvilket er et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes gældskvoten at falde med 1,4 procentpoint i programperioden. Medtages virkningen af ovennævnte Eurostat-beslutning, vil den offentlige bruttogæld stige fra 48,9 % i 2006 til 50,2 % i 2009.9.  Den langsigtede budgetmæssige virkning af aldringen i Polen er den laveste i EU, idet de aldersrelaterede udgifter forventes at falde, delvis som følge af den store udgiftsreducerende virkning af reformen af pensionssystemet - forudsat at pensionsreformerne gennemføres fuldt ud. Selv om den budgetmæssige udgangsposition er forbedret en smule i forhold til 2005, udgør den fortsat en risiko for holdbare offentlige finanser, allerede inden den langsigtede budgetvirkning af den aldrende befolkning tages i betragtning, og en yderligere budgetkonsolidering kunne bidrage til at begrænse risiciene for de offentlige finansers holdbarhed. Polen ser som helhed ud til at stå over for en lav risiko for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed.10.  Konvergensprogrammet indeholder en kvalitativ vurdering af den samlede virkning, som de reformer, der er anført i rapporten fra oktober 2006 om gennemførelsen af det nationale reformprogram, har inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Det giver desuden en række oplysninger om de direkte budgetudgifter eller –besparelser ved de vigtigste reformer, der er planlagt i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger synes at tage hensyn til de virkninger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram har på de offentlige finanser. De foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er planlagt i konvergensprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med dem, der skitseres i det nationale reformprogram. I begge programmer planlægges der bl.a. en vis harmonisering af landbrugernes sociale sikringssystem med det generelle nationale system, en gradvis harmonisering af uarbejdsdygtighedsydelserne med det reformerede pensionssystem og indførelse af en pakke af garanterede lægeydelser.11.  Programmets budgetstrategi er delvis i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Især synes de foranstaltninger, der er truffet til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud, ikke at være tilstrækkelige.12.  Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle de krævede og de fleste af de valgfrie data[8].Den samlede konklusion er, at der i programmet planlægges en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007, men hverken de foranstaltninger, der hidtil er truffet, eller de planlagte foranstaltninger ser ud til at være tilstrækkelige til at nå dette resultat. Selv om det i programmet forventes, at der i de efterfølgende år vil ske tilstrækkelige fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning på baggrund af udsigterne til en stærk vækst, er opfyldelsen af budgetmålsætningerne og holdbarheden af tilpasningen forbundet med store risici.På baggrund af ovenstående vurdering og under hensyntagen til, at Rådet den [27. februar 2007] i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 7, vedtager en ny henstilling til Polen om at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud, opfordres Polen til at:-  i) styrke tilpasningen for at sikre en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007 i overensstemmelse med den nye henstilling efter artikel 104, stk. 7-  ii) drage fordel af de økonomiske opgangstider og - efter den planlagte korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud - øge tempoet i tilpasningen i retning af den mellemfristede budgetmålsætning ved at specificere og gennemføre de yderligere foranstaltninger, navnlig på udgiftssiden, der er nødvendige for at nå den planlagte tilpasning. Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger 12005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Realt BNP (% ændring) | KP nov. 2006 | 3,5 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 |KOM nov. 2006 | 3,2 | 5,2 | 4,7 | 4,8 | n.a. |KP jan. 2006 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 | n.a. |HICP-inflation (%) | KP nov. 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,1 | 2,5 | 2,5 |KOM nov. 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,5 | 2,8 | n.a. |KP jan. 2006 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | n.a. |Outputgab (% af potentielt BNP) | KP nov. 20062 | −0,4 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 |KOM nov. 20066 | −0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | n.a. |KP jan. 20062 | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 | n.a. |Offentlig saldo (% af BNP) | KP nov. 2006 | −2,5 | −1,9 | −1,4 | −1,0 | −0,6 |KOM nov. 2006 | −2,5 | −2,2 | −2,0 | −1,8 | n.a. |KP jan. 2006 | −2,9 | −2,6 | −2,2 | −1,9 | n.a. |Primær saldo (% af BNP) | KP nov. 2006 | 0,1 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | 1,7 |KOM nov. 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | n.a. |KP jan. 2006 | −0,3 | −0,2 | 0,3 | 0,6 | n.a. |Konjunkturkorrigeret saldo (% af BNP) | KP nov. 20062 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0,7 |KOM nov. 2006 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | n.a. |KP jan. 20062 | −2,9 | −2,7 | −2,3 | −2,1 | n.a. |Strukturel saldo3 (% af BNP) | KP nov. 20064 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0,7 |KOM nov. 20065 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | n.a. |KP jan. 2006 | −2,1 | −2,7 | −2,4 | −2,1 | n.a. |Offentlig bruttogæld (% af BNP) | KP nov. 2006 | 41,9 | 42,0 | 42,1 | 41,4 | 40,6 |KOM nov. 2006 | 42,0 | 42,4 | 43,1 | 42,7 | n.a. |KP jan. 2006 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 | n.a. |Benærkninger: 1Budgetfremskrivningerne omfatter ikke virkningen af Eurostat-beslutningen af 2. marts 2004 om klassificering af fuldt finansierede pensionsordninger, som skal gennemføres inden indberetningen i foråret 2007. Inkl. denne virkning vil den offentlige saldo ifølge det opdaterede program ligge på -4,3 % af BNP i 2005, -3,9 % i 2006, -3,4 % i 2007, -3,1 % i 2008 og -2,9 % i 2009, mens den offentlige bruttogæld vil ligge på 47,3 % af BNP i 2005, 48,9 % i 2006, 50,0 % i 2007, 50,3 % i 2008 og 50,2 % i 2009. 2Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet. 3Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. 4Der er ingen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i programmet. 5Der er ingen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i Kommissionens prognose fra efteråret 2006. 6Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 4,1 %, 4,4 %, 4,8 % og 5,0 % i perioden 2005-2008. Kilde: Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene |[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). Alle de dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Se Eurostat News Release No 30/2004 af 2. marts 2004 og No 117/2004 af 23. september 2004.[3] Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råds forårsmøde, "Gennemførelsen af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse – Resultaternes år", 12.12.2006, KOM(2006)816.[4] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet, "De offentlige finansers langsigtede holdbarhed i EU", 12.10.2006, KOM(2006) 574 endelig, og Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, "The long-term sustainability of public finances in the European Union", European Economy No 4/2006.[5] "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form", godkendt af Økofin-Rådet den 11. oktober 2005.[6][7]123BJKTX`a¬  ; < G H óô•ž¬µ›¥¦¯LUâã7œ¨WYþÿ=>ùòëàëùëÕùÑëÍÑÍëÆ¿Æ¿ÆëùëÆ²Æ¿Æ¿Æ¿Æ¿Æ¿Æ«¢™?™?™?™‰‚{  hÅk¤hÍ>ò  hÅk¤hMgc  hÅk¤hŸH&hÅk¤h3_zaJhÅk¤hMg EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[8] Se Eurostat News Release No 30/2004 af 2. marts 2004 og No 117/2004 af 23. september 2004.[9] Der er bl.a. ingen data om beskæftigelse udtrykt i antal arbejdstimer og arbejdsproduktivitet målt som BNP pr. arbejdstime. Der mangler også data om bidragene til den potentielle vækst.