title: Kommissionens henstilling af 18. juni 2019 om udkastet til Belgiens integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030

text:
               3.9.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 297/1

      KOMMISSIONENS HENSTILLING
      af 18. juni 2019
      om udkastet til Belgiens integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030
      (2019/C 297/01)
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 (»forordningen om forvaltning«) skal hver medlemsstat forelægge Kommissionen et udkast til en integreret national energi- og klimaplan for perioden 2021-2030 i overensstemmelse artikel 3, stk. 1, og bilag I i nævnte forordning. De første udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner skulle forelægges inden den 31. december 2018.

                  (2)

                  Den 31. december 2018 forelagde Belgien sit udkast til en national energi- og klimaplan. Forelæggelsen af dette udkast er det grundlæggende, første skridt i den iterative proces mellem Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på at færdiggøre de integrerede nationale energi- og klimaplaner og sikre deres efterfølgende gennemførelse.

                  (3)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 skal Kommissionen vurdere udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner. Kommissionen har foretaget en omfattende vurdering af det belgiske udkast til en national energi- og klimaplan, idet de relevante elementer i forordning (EU) 2018/1999 er blevet taget i betragtning. Denne vurdering (2) offentliggøres sammen med nærværende henstilling. Nedenstående henstillinger er baseret på denne vurdering.

                  (4)

                  Kommissionens henstillinger kan navnlig vedrøre i) ambitionsniveauet for målsætninger, mål og bidrag med henblik på i fællesskab at opfylde energiunionens målsætninger og navnlig Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet samt omfanget af elektricitetssammenkobling, som medlemsstaten sigter mod at opnå i 2030, ii) politikker og foranstaltninger, der vedrører målsætninger på medlemsstats- og EU-plan, og andre politikker og foranstaltninger med potentielle grænseoverskridende konsekvenser, iii) eventuelle yderligere politikker og foranstaltninger, der kan være påkrævet i de integrerede nationale energi- og klimaplaner, og iv) samspillet mellem og konsekvensen i de eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger i den integrerede nationale energi- og klimaplan inden for én dimension og mellem energiunionens forskellige dimensioner.

                  (5)

                  Under udarbejdelsen af henstillingerne har Kommissionen på den ene side taget hensyn til behovet for at summere visse kvantificerede planlagte bidrag fra alle medlemsstater med henblik på at vurdere ambitionen på EU-plan og på den anden side behovet for at give den berørte medlemsstat tilstrækkelig tid til at tage behørigt hensyn til Kommissionens henstillinger, før den færdiggør sin nationale plan.

                  (6)

                  Kommissionens henstillinger vedrørende medlemsstaternes ambitioner for vedvarende energi er baseret på en metode, der er beskrevet i bilag II til forordning (EU) 2018/1999, og som er baseret på objektive kriterier.

                  (7)

                  For så vidt angår energieffektivitet er Kommissionens henstillinger baseret på vurderingen af det nationale ambitionsniveau som afspejlet i udkastet til den integrerede nationale energi- og klimaplan, sammenlignet med det samlede indsatsniveau, der er nødvendigt for at nå Unionens mål, idet de fremlagte oplysninger om særlige nationale forhold tages i betragtning, hvis det er relevant. De endelige nationale bidrag på energieffektivitetsområdet bør afspejle potentialet for omkostningseffektivitet for så vidt angår energibesparelser og støttes af en stærk langsigtet bygningsrenoveringsstrategi og foranstaltninger til gennemførelse af den energispareforpligtelse, der er fastsat i artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterne bør ligeledes vise, at de har anvendt princippet om »energieffektivitet først« korrekt ved navnlig at forklare, hvordan energieffektivitet på omkostningseffektiv vis bidrager til at nå de nationale mål for en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi og energiforsyningssikkerhed samt til at bekæmpe energifattigdom.

                  (8)

                  Ifølge forordningen om forvaltning skal medlemsstaterne fremlægge et generelt overblik over de investeringer, som er påkrævet for at indfri de målsætninger, mål og bidrag, der er opstillet i den integrerede nationale energi- og klimaplan, og en generel vurdering af kilderne til disse investeringer. De nationale energi- og klimaplaner bør sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i de nationale politikker og foranstaltninger med henblik på at skabe investeringssikkerhed.

                  (9)

                  Samtidig har Kommissionen som led i det europæiske semester 2018-2019 sat stærk fokus på medlemsstaternes energi- og klimarelaterede investeringsbehov. Dette afspejles i landerapporten 2019 for Belgien (4) og i Kommissionen henstilling med henblik på Rådets henstilling til Belgien (5), som er en del af det europæiske semester. I sine seneste konklusioner og henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester tog Kommissionen sin vurdering af udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner i betragtning. Kommissionens henstillinger supplerer de seneste landespecifikke henstillinger, der er fremsat i forbindelse med det europæiske semester. Medlemsstaterne bør også sikre, at deres integrerede nationale energi- og klimaplaner tager hensyn til de seneste landespecifikke henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester.

                  (10)

                  Dertil kommer, at medlemsstaterne ifølge forordningen om forvaltning skal tage behørigt hensyn til Kommissionens eventuelle henstillinger i deres udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner, som skal indgives til Kommissionen inden den 31. december 2019, og at en medlemsstat, hvis denne ikke følger en henstilling eller en væsentlig del heraf, skal begrunde dette og offentliggøre begrundelsen.

                  (11)

                  Hvis det er relevant, bør medlemsstaterne indberette de samme data i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og efterfølgende ajourføringer, som de indberetter til Eurostat eller Det Europæiske Miljøagentur. Brugen af samme kilde og, hvis det er muligt af europæiske statistikker, er ligeledes afgørende for at beregne referencescenariet for modellering og prognoser. Anvendelse af europæiske statistikker vil gøre det lettere at sammenligne de data og prognoser, der bruges i de integrerede nationale energi- og klimaplaner.

                  (12)

                  Alle elementer i bilag I til forordning (EU) 2018/1999 skal inkluderes i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. I den forbindelse bør den makroøkonomiske og i det omfang, det er muligt, den sundhedsmæssige, miljømæssige, beskæftigelses- og uddannelsesmæssige, kompetencemæssige og sociale indvirkning af de planlagte politikker og foranstaltninger vurderes. Offentlige interessenter og andre interessenter skal inddrages i forberedelsen af den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. Disse og andre elementer er beskrevet i detaljer i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene (6).

                  (13)

                  Belgien forelagde et udkast til en national energi- og klimaplan ledsaget af et udkast til en føderal plan, fire udkast til regionale planer og en række bilag. Om end supplerende dokumenter kan vedlægges som bilag, skal den endelige nationale energi- og klimaplan indeholde alle de elementer, der er påkrævet i forordningen, herunder alle oplysninger, der skal til for at vurdere de foreslåede ambitionsniveauer, og tilstrækkeligheden af den plan, der er lagt for at nå dem, navnlig via en omfattende oversigt over politikker og foranstaltninger og en vejledende konsekvensanalyse. Der er brug for en betydelig indsats og politisk vilje for at nå frem til en bedre integreret national energi- og klimaplan, som vil være et mere nyttigt redskab til fremme af samarbejdet mellem forskellige ansvarlige myndigheder hen mod energiomstillingen. Der skal fokuseres specifikt på håndtering af de indbyrdes forbindelser mellem dimensionerne dekarbonisering og energieffektivitet og de øvrige dimensioner, navnlig ved at fremlægge mere konkrete og kvantificerbare målsætninger vedrørende energisikkerhed, det indre marked og forskning, innovation og konkurrenceevne, som støtter ambitionerne inden for dekarbonisering, vedvarende energikilder og energieffektivitet, og ved bedre at forklare, hvordan der er taget hensyn til princippet om »energieffektivitet først«.

                  (14)

                  Den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan vil med fordel kunne indeholde et omfattende overblik over konkurrenceevne, ikke blot i energiintensive industrier, men også i sektoren for lavemissionsteknologier, med en konkret analyse af positionen på det globale marked, og således fremhæve områder med konkurrencefordele og eventuelle udfordringer og udpege målbare målsætninger for fremtiden, og de politikker og foranstaltninger, der skal til for at nå dem, samt passende koblinger til erhvervs- og industripolitikken. Den vil desuden have gavn af en bedre integration af politikkerne vedrørende den cirkulære økonomi, hvor deres fordele for så vidt angår reduktion af drivhusgasemissioner fremhæves.

                  (15)

                  Kommissionens henstillinger til Belgien er underbygget af den vurdering af Belgiens udkast til en integreret national energi- og klimaplan, som offentliggøres sammen med denne henstilling (7) —

            HENSTILLER HERMED, AT BELGIEN TAGER SKRIDT MOD AT:

                  1.

                  Supplere oplysningerne om de politikker og foranstaltninger, som er nødvendige for at nå drivhusgasmålet for sektorer, der ikke er omfattet af EU's emissionshandelssystem, på -35 % i 2030 sammenlignet med 2005, herunder i bygge- og transportsektoren, hvor de fleste reduktioner vil skulle finde sted, ved at fremlægge yderligere detaljer om anvendelsesområde, tidsplan og forventede virkninger. Præcisere den påtænkte brug af fleksibiliteten mellem indsatsfordeling, registrerede emissioner fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug og sektorerne i emissionshandelssystemet.

                  2.

                  Betydeligt øge ambitionsniveauet for 2030 til mindst 25 % som landets bidrag til Unionens 2030-mål for vedvarende energi, jf. formlen i bilag II til forordning (EU) 2018/1999. Inkludere en vejledende forløbskurve i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan, som når alle referencepunkterne, jf. artikel 4, litra a), nr. 2), i forordning (EU) 2018/1999, i overensstemmelse med denne andel, med henblik på behovet for at øge indsatsniveauet og nå målet i fællesskab. Angive detaljerede og kvantificerede politikker og foranstaltninger, der er i overensstemmelse med forpligtelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) og muliggør en rettidig og omkostningseffektiv opfyldelse af tilsagnet. Desuden sikre, at Belgiens 2020-mål for vedvarende energi som fastsat i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (9) nås fuldstændigt og bibeholdes som referencescenarie fra 2021 og fremefter, og forklare, hvordan Belgien har til hensigt at nå og bevare en sådan referenceandel. Intensivere indsatsen i opvarmnings- og kølingssektoren med henblik på at nå det vejledende mål i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 og intensivere bestræbelserne for at diversificere og øge andelen af energi fra vedvarende energikilder i transportsektoren. Fremlægge yderligere detaljer om den befordrende ramme for VE-egetforbrug og VE-fællesskaber, jf. artikel 21 og 22 i direktiv (EU) 2018/2001, herunder forenkling af de administrative procedurer.

                  3.

                  Øge sin energieffektivitetsambition ved at reducere både endeligt energiforbrug og primærenergiforbrug med henblik på behovet for at øge indsatsniveauet og nå Unionens 2030-mål for energieffektivitet. Støtte op herom med politikker og foranstaltninger, der kan give ekstra energibesparelser inden 2030. Underbygge de foreslåede politikker og foranstaltninger med en konsekvensanalyse og mere detaljerede oplysninger om omfang og tidsplan for gennemførelse i perioden 2021-2030.

                  4.

                  Indkredse foranstaltninger, der understøtter energisikkerhedsmålsætningerne vedrørende diversificering og reduktion af energiafhængighed, herunder foranstaltninger, der sikrer fleksibilitet. Tage den regionale kontekst, samkøringslinjernes reelle potentiale og de omkringliggende landes produktionskapacitet i betragtning i vurderingen af elektricitetssektorens ressourcetilstrækkelighed.

                  5.

                  Yderligere præcisere de nationale målsætninger og finansieringsmål inden for forskning, innovation og konkurrenceevne, især for så vidt angår energiunionen, der skal nås inden 2030, så de er nemme at måle, er egnede til formålet og kan støtte gennemførelsen af målene inden for andre dimensioner af den integrerede nationale energi- og klimaplan. Underbygge sådanne målsætninger med specifikke og tilstrækkelige politikker og foranstaltninger, herunder dem, som skal udvikles i samarbejde med andre medlemsstater såsom den europæiske strategiske energiteknologiplan.

                  6.

                  Intensivere det allerede fortræffelige regionale samarbejde inden for rammerne af Det Pentalaterale Energiforum, baseret på især den politiske erklæring af 4. marts 2019, så det omfatter den udvikling og det tilsyn, der fremgår af den integrerede nationale energi- og klimaplan, navnlig med hensyn til de relevante spørgsmål vedrørende grænseoverskridende samarbejde.

                  7.

                  Forbedre kvantificeringen af de primært kvalitative oplysninger om investeringsbehovet og supplere med en omfattende vurdering af de overordnede investeringer, der er nødvendige for at nå målet. Give en generel vurdering af investeringskilderne, herunder passende finansiering på nationalt og regionalt plan samt EU-plan.

                  8.

                  Angive alle energisubsidier, herunder navnlig subsidier til fossile brændstoffer, og de trufne foranstaltninger og planer for deres udfasning.

                  9.

                  Supplere analysen af samspillet med politikken for luftkvalitet og luftemissioner, herunder set ud fra et kvantitativt perspektiv.

                  10.

                  Bedre integrere aspekter vedrørende en rimelig og fair omstilling, navnlig ved at give en mere detaljeret beskrivelse af de sociale, beskæftigelsesmæssige og kompetencemæssige virkninger af de planlagte målsætninger, politikker og foranstaltninger, herunder i kulstofintensive og industritunge regioner. Yderligere udvikle tilgangen til håndtering af energifattigdomsspørgsmål, herunder ved at fremlægge yderligere detaljer om eksisterende og potentielle foranstaltninger, planerne for bekæmpelse af energifattigdom og deres forventede virkninger, og samtidig færdiggøre analysen som påkrævet i forordning (EU) 2018/1999.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juni 2019.

               På Kommissionens vegne

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Medlem af Kommissionen

         (1)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 211.

         (3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1000 final.

         (5)  COM(2019) 501 final af 5.6.2019.

         (6)  SWD(2019) 211.

         (7)  SWD(2019) 211.

         (8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16).


title: Kommissionens henstilling af 18. juni 2019 om udkastet til Tjekkiets integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030

text:
               3.9.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 297/9

      KOMMISSIONENS HENSTILLING
      af 18. juni 2019
      om udkastet til Tjekkiets integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030
      (2019/C 297/03)
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 (»forordningen om forvaltning«) skal hver medlemsstat forelægge Kommissionen et udkast til en integreret national energi- og klimaplan for perioden 2021-2030 i overensstemmelse artikel 3, stk. 1, og bilag I i nævnte forordning. De første udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner skulle forelægges inden den 31. december 2018.

                  (2)

                  Den 31. januar 2019 forelagde Tjekkiet sit udkast til en national energi- og klimaplan. Forelæggelsen af dette udkast er det grundlæggende, første skridt i den iterative proces mellem Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på at færdiggøre de integrerede nationale energi- og klimaplaner og sikre deres efterfølgende gennemførelse.

                  (3)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 skal Kommissionen vurdere udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner. Kommissionen har foretaget en omfattende vurdering af det tjekkiske udkast til en national energi- og klimaplan, idet de relevante elementer i forordning (EU) 2018/1999 er blevet taget i betragtning. Denne vurdering (2) offentliggøres sammen med nærværende henstilling. Nedenstående henstillinger er baseret på denne vurdering. Kommissionens henstillinger kan navnlig vedrøre i) ambitionsniveauet for målsætninger, mål og bidrag med henblik på i fællesskab at opfylde energiunionens målsætninger og navnlig Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet samt omfanget af elektricitetssammenkobling, som medlemsstaten sigter mod at opnå i 2030, ii) politikker og foranstaltninger, der vedrører målsætninger på medlemsstats- og EU-plan, og andre politikker og foranstaltninger med potentielle grænseoverskridende konsekvenser, iii) eventuelle yderligere politikker og foranstaltninger, der kan være påkrævet i de integrerede nationale energi- og klimaplaner, og iv) samspillet mellem og konsekvensen i de eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger i den integrerede nationale energi- og klimaplan inden for én dimension og mellem energiunionens forskellige dimensioner.

                  (4)

                  Under udarbejdelsen af henstillingerne har Kommissionen på den ene side taget hensyn til behovet for at summere visse kvantificerede planlagte bidrag fra alle medlemsstater med henblik på at vurdere ambitionen på EU-plan og på den anden side behovet for at give den berørte medlemsstat tilstrækkelig tid til at tage behørigt hensyn til Kommissionens henstillinger, før den færdiggør sin nationale plan.

                  (5)

                  Kommissionens henstillinger vedrørende medlemsstaternes ambitioner for vedvarende energi er baseret på en metode, der er beskrevet i bilag II til forordning (EU) 2018/1999, og som er baseret på objektive kriterier.

                  (6)

                  For så vidt angår energieffektivitet er Kommissionens henstillinger baseret på vurderingen af det nationale ambitionsniveau som afspejlet i udkastet til den integrerede nationale energi- og klimaplan, sammenlignet med det samlede indsatsniveau, der er nødvendigt for at nå Unionens mål, idet de fremlagte oplysninger om særlige nationale forhold tages i betragtning, hvis det er relevant. De endelige nationale bidrag på energieffektivitetsområdet bør afspejle potentialet for omkostningseffektivitet for så vidt angår energibesparelser og støttes af en stærk langsigtet bygningsrenoveringsstrategi og foranstaltninger til gennemførelse af den energispareforpligtelse, der er fastsat i artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterne bør ligeledes vise, at de har anvendt princippet om »energieffektivitet først« korrekt ved navnlig at forklare, hvordan energieffektivitet på omkostningseffektiv vis bidrager til at nå de nationale mål for en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi og energiforsyningssikkerhed samt til at bekæmpe energifattigdom.

                  (7)

                  Ifølge forordningen om forvaltning skal medlemsstaterne fremlægge et generelt overblik over de investeringer, som er påkrævet for at indfri de målsætninger, mål og bidrag, der er opstillet i den integrerede nationale energi- og klimaplan, og en generel vurdering af kilderne til disse investeringer. De nationale energi- og klimaplaner bør sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i de nationale politikker og foranstaltninger med henblik på at skabe investeringssikkerhed.

                  (8)

                  Samtidig har Kommissionen som led i det europæiske semester 2018-2019 sat stærk fokus på medlemsstaternes energi- og klimarelaterede investeringsbehov. Dette afspejles i landerapporten 2019 for Tjekkiet (4) og i Kommissionen henstilling med henblik på Rådets henstilling til Tjekkiet (5), som er en del af det europæiske semester. I sine seneste konklusioner og henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester tog Kommissionen sin vurdering af udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner i betragtning. Kommissionens henstillinger supplerer de seneste landespecifikke henstillinger, der er fremsat i forbindelse med det europæiske semester. Medlemsstaterne bør også sikre, at deres integrerede nationale energi- og klimaplaner tager hensyn til de seneste landespecifikke henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester.

                  (9)

                  Dertil kommer, at medlemsstaterne ifølge forordningen om forvaltning skal tage behørigt hensyn til Kommissionens eventuelle henstillinger i deres udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner, som skal indgives til Kommissionen inden den 31. december 2019, og at en medlemsstat, hvis denne ikke følger en henstilling eller en væsentlig del heraf, skal begrunde dette og offentliggøre begrundelsen.

                  (10)

                  Hvis det er relevant, bør medlemsstaterne indberette de samme data i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og efterfølgende ajourføringer, som de indberetter til Eurostat eller Det Europæiske Miljøagentur. Brugen af samme kilde og, hvis det er muligt af europæiske statistikker, er ligeledes afgørende for at beregne referencescenariet for modellering og prognoser. Anvendelse af europæiske statistikker vil gøre det lettere at sammenligne de data og prognoser, der bruges i de integrerede nationale energi- og klimaplaner.

                  (11)

                  Alle elementer i bilag I til forordning (EU) 2018/1999 skal inkluderes i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. I den forbindelse bør den makroøkonomiske og i det omfang, det er muligt, den sundhedsmæssige, miljømæssige, beskæftigelses- og uddannelsesmæssige, kompetencemæssige og sociale indvirkning af de planlagte politikker og foranstaltninger vurderes. Offentlige interessenter og andre interessenter skal inddrages i forberedelsen af den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. Disse og andre elementer er beskrevet i detaljer i det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der offentliggøres sammen med nærværende henstilling (6).

                  (12)

                  De indbyrdes forbindelser mellem energiunionens dimensioner er synlige i udkastet, men nævnes ikke eksplicit. Tjekkiet bør i den endelige plan uddybe de nævnte forbindelser mellem energiunionens forskellige dimensioner ved at indkredse synergier inden for dekarboniseringsdimensionen, f.eks. biobrændstoffer og arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug. Synergierne mellem dimensionerne dekarbonisering, energisikkerhed og det indre marked — også i forbindelse med princippet om »energieffektivitet først« — bør ligeledes uddybes nærmere ved at forklare, hvordan energieffektivitet på omkostningseffektiv vis bidrager til at nå de nationale mål for energiforsyningssikkerhed og til at bekæmpe energifattigdom, herunder klare tidsplaner. Et vigtigt element, der bør vurderes nøjere i den endelige plan, er planlægningen af en retfærdig omstilling for så vidt angår kul- og kulstofintensive regioner. De risici, som klimaændringerne udgør for energiforsyningen, er en anden relevant overvejelse. På samme måde skal målsætningerne under dimensionen forskning, innovation og konkurrenceevne underbygge den indsats, der er planlagt for energiunionens andre dimensioner.

                  (13)

                  Den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan vil med fordel kunne indeholde en omfattende analyse af, hvor sektoren for lavemissionsteknologier p.t. er positioneret på det globale marked, og således fremhæve områder med konkurrencefordele og eventuelle udfordringer og udpege målbare målsætninger for fremtiden, og de politikker og foranstaltninger, der skal til for at nå dem, idet der etableres passende forbindelser til erhvervs- og industripolitikken. Den vil desuden have gavn af et bedre samspil med den cirkulære økonomi, hvor potentialet for reduktion af drivhusgasemissionerne understreges.

                  (14)

                  Kommissionens henstillinger til Tjekkiet er underbygget af den vurdering af Tjekkiets udkast til en integreret national energi- og klimaplan, som offentliggøres sammen med denne henstilling (7) —

            HENSTILLER HERMED, AT TJEKKIET TAGER SKRIDT MOD AT:

                  1.

                  Øge ambitionsniveauet for 2030 til en andel af vedvarende energi på mindst 23 % som landets bidrag til Unionens 2030-mål for vedvarende energi, jf. formlen i bilag II til forordning (EU) 2018/1999. Inkludere en vejledende forløbskurve i den endelige plan, som når alle referencepunkterne, jf. artikel 4, litra a), nr. 2), i forordning (EU) 2018/1999, i overensstemmelse med denne andel, med henblik på behovet for at øge indsatsniveauet og nå målet i fællesskab. Fremlægge detaljerede og kvantificerede politikker og foranstaltninger, der er i overensstemmelse med forpligtelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) og muliggør en rettidig og omkostningseffektiv opfyldelse af tilsagnet. Hæve ambitionsniveauet i opvarmnings- og kølingssektoren med henblik på at nå det vejledende mål i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 og træffe foranstaltninger for at opfylde transportmålet i Tjekkiets plan i overensstemmelse med artikel 25 i nævnte direktiv. Inkludere foranstaltninger, som reducerer den administrative byrde, og som vedrører den befordrende ramme for VE-egetforbrug og VE-fællesskaber, jf. artikel 21 og 22 i direktiv (EU) 2018/2001.

                  2.

                  Øge ambitionen om at reducere primærenergiforbruget med henblik på at styrke bestræbelserne på at nå Unionens 2030-mål for energieffektivitet og støtte det med politikker og foranstaltninger, der vil give yderligere energibesparelser frem til 2030. Bedre indkredse de politikker og foranstaltninger, som efter planen skal vedtages i perioden 2021-2030, baseret på vurderingen af de forventede virkninger.

                  3.

                  Inkludere prognoser for det fremtidige energimiks, herunder vedvarende gaskilder, og planlagte foranstaltninger vedrørende energisystemets modstandsdygtighed, efterspørgsel, cybersikkerhed og kritisk infrastruktur. Fremlægge mere detaljerede politikker og foranstaltninger, der sigter mod at øge diversificeringen af naturgasforsyningen fra tredjelande. Desuden præcisere de foranstaltninger, der støtter energisikkerhedsmålsætninger vedrørende diversificering og reduktion af energiafhængighed, herunder foranstaltninger, der sikrer fleksibilitet og langvarig forsyning af nukleart materiale og brændsel, især med henblik på udvikling af nuklear produktionskapacitet.

                  4.

                  Fastsætte fremadskuende målsætninger og mål vedrørende markedsintegration, navnlig veldefinerede nye og planlagte foranstaltninger. Beskrive potentialet ved gasser fra vedvarende kilder. I den endelige plan inkludere en samlet vurdering af eksisterende og fremtidige foranstaltninger vedrørende udvikling af konkurrencen.

                  5.

                  Yderligere præcisere de nationale målsætninger og finansieringsmål inden for forskning, innovation og konkurrenceevne, især for så vidt angår energiunionen, der skal nås inden 2030, så de er nemme at måle, er egnede til formålet og kan støtte gennemførelsen af målene inden for andre dimensioner af den integrerede nationale energi- og klimaplan. Underbygge sådanne målsætninger med specifikke og tilstrækkelige politikker og foranstaltninger, herunder dem, som skal udvikles i samarbejde med andre medlemsstater såsom den europæiske strategiske energiteknologiplan.

                  6.

                  Fortsætte det allerede glimrende regionale samarbejde inden for rammerne af Visegradgruppen, der tæller Tjekkiet, Ungarn, Polen og Slovakiet, og de bilaterale dialoger med andre medlemsstater. Et sådant samarbejde kan omfatte emner såsom videre integration i det indre energimarked, foranstaltninger vedrørende vurdering af systemets tilstrækkelighed set i lyset af den planlagte fortsættelse af kapacitetsmarkedet, en retfærdig omstilling, dekarbonisering og udrulning af yderligere vedvarende energikilder, herunder virkninger på energisystemet og den grænseoverskridende elektricitetshandel.

                  7.

                  Udvide analysen af investeringsbehov og -kilder, herunder den passende finansiering på nationalt og regionalt plan samt EU-plan, der p.t. er på plads for specifikke politikker, til også at give et generelt overblik over de investeringer, der er nødvendige for at nå energi- og klimamålsætningerne. Ligeledes overveje omkostningseffektive overførsler til andre medlemsstater i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/842 (9) som finansieringskilde.

                  8.

                  Angive alle energisubsidier, herunder navnlig subsidier til fossile brændstoffer, og de trufne foranstaltninger og planer for deres udfasning.

                  9.

                  Supplere analysen af samspillet med politikken for luftkvalitet og emissioner med en redegørelse for virkningerne på luftforureningen i forskellige scenarier, en fremlæggelse af underbyggende oplysninger og overvejelser vedrørende synergier og kompromiser.

                  10.

                  Bedre integrere aspekter vedrørende en rimelig og fair omstilling, navnlig ved at give en mere detaljeret beskrivelse af de sociale, beskæftigelsesmæssige og kompetencemæssige virkninger af de planlagte målsætninger, politikker og foranstaltninger. Den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan bør navnlig indeholde en analyse af energiomstillingens virkninger for de befolkningsgrupper, der påvirkes af kuludfasningen eller af tilpasninger i andre energiintensive sektorer, og lave en kobling til den tjekkiske strategiske ramme, ReStart, for at fremme en retfærdig omstilling af de tjekkiske kulregioner. Yderligere udvikle tilgangen til håndtering af energifattigdomsspørgsmål, herunder ved at præcisere vurderingen som påkrævet i forordning (EU) 2018/1999.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juni 2019.

               På Kommissionens vegne

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Medlem af Kommissionen

         (1)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 214.

         (3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1002 final.

         (5)  COM(2019) 503 final af 5.6.2019.

         (6)  SWD(2019) 214.

         (7)  SWD(2019) 214.

         (8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/842 af 30. maj 2018 om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner for medlemsstaterne fra 2021 til 2030 som bidrag til klimaindsatsen med henblik på opfyldelse af forpligtelserne i Parisaftalen og om ændring af forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 26).


title: Kommissionens henstilling af 18. juni 2019 om udkastet til Danmarks integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030

text:
               3.9.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 297/13

      KOMMISSIONENS HENSTILLING
      af 18. juni 2019
      om udkastet til Danmarks integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030
      (2019/C 297/04)
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 288,
      under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 (»forordningen om forvaltning«) skal hver medlemsstat forelægge Kommissionen et udkast til en integreret national energi- og klimaplan for perioden 2021-2030 i overensstemmelse artikel 3, stk. 1, og bilag I i nævnte forordning. De første udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner skulle forelægges inden den 31. december 2018.

                  (2)

                  Den 21. december 2018 forelagde Danmark sit udkast til en national energi- og klimaplan. Forelæggelsen af dette udkast er det grundlæggende, første skridt i den iterative proces mellem Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på at færdiggøre de integrerede nationale energi- og klimaplaner og sikre deres efterfølgende gennemførelse.

                  (3)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 skal Kommissionen vurdere udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner. Kommissionen har foretaget en omfattende vurdering af det danske udkast til en national energi- og klimaplan, idet de relevante elementer i forordning (EU) 2018/1999 er blevet taget i betragtning. Denne vurdering offentliggøres (2) sammen med nærværende henstilling. Nedenstående henstillinger er baseret på denne vurdering.

                  (4)

                  Kommissionens henstillinger kan navnlig vedrøre i) ambitionsniveauet for målsætninger, mål og bidrag med henblik på i fællesskab at opfylde energiunionens målsætninger og navnlig Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet samt omfanget af elektricitetssammenkobling, som medlemsstaten sigter mod at opnå i 2030, ii) politikker og foranstaltninger, der vedrører målsætninger på medlemsstats- og EU-plan, og andre politikker og foranstaltninger med potentielle grænseoverskridende konsekvenser, iii) eventuelle yderligere politikker og foranstaltninger, der kan være påkrævet i de integrerede nationale energi- og klimaplaner, og iv) samspillet mellem og konsekvensen i de eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger i den integrerede nationale energi- og klimaplan inden for én dimension og mellem energiunionens forskellige dimensioner.

                  (5)

                  Under udarbejdelsen af henstillingerne har Kommissionen på den ene side taget hensyn til behovet for at summere visse kvantificerede planlagte bidrag fra alle medlemsstater med henblik på at vurdere ambitionen på EU-plan og på den anden side behovet for at give den berørte medlemsstat tilstrækkelig tid til at tage behørigt hensyn til Kommissionens henstillinger, før den færdiggør sin integrerede nationale energi- og klimaplan.

                  (6)

                  Kommissionens henstillinger vedrørende medlemsstaternes ambitioner for vedvarende energi er baseret på en metode, der er beskrevet i bilag II til forordning (EU) 2018/1999, og som er baseret på objektive kriterier.

                  (7)

                  For så vidt angår energieffektivitet er Kommissionens henstillinger baseret på vurderingen af det nationale ambitionsniveau som afspejlet i udkastet til den integrerede nationale energi- og klimaplan, sammenlignet med det samlede indsatsniveau, der er nødvendigt for at nå Unionens mål, idet de fremlagte oplysninger om særlige nationale forhold tages i betragtning, hvis det er relevant. De endelige nationale bidrag på energieffektivitetsområdet bør afspejle potentialet for omkostningseffektivitet for så vidt angår energibesparelser og støttes af en stærk langsigtet bygningsrenoveringsstrategi og foranstaltninger til gennemførelse af den energispareforpligtelse, der er fastsat i artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterne bør ligeledes vise, at de har anvendt princippet om »energieffektivitet først« korrekt ved navnlig at forklare, hvordan energieffektivitet på omkostningseffektiv vis bidrager til at nå de nationale mål for en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi og energiforsyningssikkerhed samt til at bekæmpe energifattigdom.

                  (8)

                  Ifølge forordningen om forvaltning skal medlemsstaterne fremlægge et generelt overblik over de investeringer, som er påkrævet for at indfri de målsætninger, mål og bidrag, der er opstillet i den integrerede nationale energi- og klimaplan, og en generel vurdering af kilderne til disse investeringer. De nationale energi- og klimaplaner bør sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i de nationale politikker og foranstaltninger med henblik på at skabe investeringssikkerhed.

                  (9)

                  Samtidig har Kommissionen som led i det europæiske semester 2018-2019 sat stærk fokus på medlemsstaternes energi- og klimarelaterede investeringsbehov. Dette afspejles i landerapporten 2019 for Danmark (4) og i Kommissionen henstilling med henblik på Rådets henstilling til Danmark (5), som er en del af det europæiske semester. I sine seneste konklusioner og henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester tog Kommissionen sin vurdering af udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner i betragtning. Kommissionens henstillinger supplerer de seneste landespecifikke henstillinger, der er fremsat i forbindelse med det europæiske semester. Medlemsstaterne bør også sikre, at deres integrerede nationale energi- og klimaplaner tager hensyn til de seneste landespecifikke henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester.

                  (10)

                  Dertil kommer, at medlemsstaterne ifølge forordningen om forvaltning skal tage behørigt hensyn til Kommissionens eventuelle henstillinger i deres udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner, som skal indgives til Kommissionen inden den 31. december 2019, og at en medlemsstat, hvis denne ikke følger en henstilling eller en væsentlig del heraf, skal begrunde dette og offentliggøre begrundelsen.

                  (11)

                  Hvis det er relevant, bør medlemsstaterne indberette de samme data i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og efterfølgende ajourføringer, som de indberetter til Eurostat eller Det Europæiske Miljøagentur. Brugen af samme kilde og, hvis det er muligt af europæiske statistikker, er ligeledes afgørende for at beregne referencescenariet for modellering og prognoser. Anvendelse af europæiske statistikker vil gøre det lettere at sammenligne de data og prognoser, der bruges i de integrerede nationale energi- og klimaplaner.

                  (12)

                  Alle elementer i bilag I til forordning (EU) 2018/1999 skal inkluderes i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. I den forbindelse bør den makroøkonomiske og i det omfang, det er muligt, den sundhedsmæssige, miljømæssige, beskæftigelses- og uddannelsesmæssige, kompetencemæssige og sociale indvirkning af de planlagte politikker og foranstaltninger vurderes. Offentlige interessenter og andre interessenter skal inddrages i forberedelsen af den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. Disse og andre elementer er beskrevet i detaljer i det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der offentliggøres sammen med nærværende henstilling (6).

                  (13)

                  I den endelige plan bør Danmark tage hensyn til synergierne mellem energiunionens fem dimensioner og til princippet om »energieffektivitet først«, herunder ved at forklare, hvordan energieffektivitet på omkostningseffektiv vis bidrager til at nå de nationale mål for en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi og energiforsyningssikkerhed samt til at bekæmpe energifattigdom. Yderligere oplysninger om specifikke målsætninger med hensyn til efterspørgselsreaktion, aggregering, systemfleksibilitet, intelligente net, lagring, distribueret produktion, forbrugerbeskyttelse og detailenergimarkedets konkurrenceevne er også vigtige elementer, som skal medtages i den endelige plan med henblik på at sikre en styret gennemførelse af målsætningen om 100 % vedvarende elektricitet inden 2030. Det er vigtigt, at den fuldstændige, færdige plan indeholder en detaljeret beskrivelse af alle energisubsidier såvel som de nationale politikker, foranstaltninger og tidsplaner for deres udfasning, navnlig hvad angår fossile brændstoffer. Oplysninger om, hvordan risiciene ved klimaændringerne kan påvirke energiforsyningen, vil ligeledes forbedre planen. Målsætningerne under dimensionen forskning, innovation og konkurrenceevne skal underbygge den indsats, der er planlagt for energiunionens andre dimensioner.

                  (14)

                  Den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan ville med fordel kunne indeholde en endnu mere omfattende analyse af, hvordan sektoren for lavemissionsteknologier, herunder teknologier for dekarbonisering af de energi- og kulstofintensive industrisektorer, for indeværende er positioneret på det globale marked. Med udgangspunkt i energiteknologiernes eksportstrategi vil der kunne inkluderes målbare målsætninger for fremtiden i den endelige plan sammen med de politikker og foranstaltninger, der skal til for at nå dem. Den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan kunne også understrege de besparelser i drivhusgasemissioner, der kan tilskrives ambitiøse tiltag relateret til den cirkulære økonomi.

                  (15)

                  Kommissionens henstillinger til Danmark er underbygget af den vurdering af Danmarks udkast til en integreret national energi- og klimaplan, som offentliggøres sammen med denne henstilling (7) —

            HENSTILLER HERMED, AT DANMARK TAGER SKRIDT MOD AT:

                  1.

                  Redegøre for sin plan for at nå drivhusgasmålet for 2030 for emissioner, der ikke er omfattet af EU's emissionshandelssystem, på –39 % sammenlignet med niveauet i 2005, herunder indførelse af yderligere omkostningseffektive politikker for bygningsområdet, videre præcisering af de planlagte transportpolitikker og specificering af den planlagte udnyttelse af fleksibiliteten mellem indsatsfordeling, arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug og sektorerne i emissionshandelsordningen.

                  2.

                  Underbygge det positive ambitionsniveau på en andel på 55 % vedvarende energi i 2030 som Danmarks bidrag til Unionens 2030-mål for vedvarende energi med detaljerede og kvantificerede politikker og foranstaltninger, der er i overensstemmelse med forpligtelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8), for at muliggøre en rettidig og omkostningseffektiv opfyldelse af tilsagnet. Bl.a. klarlægge niveauet for den vejledende forløbskurve, der når alle referencepunkterne som omhandlet i artikel 4, litra a), nr. 2), i forordning (EU) 2018/1999. Derudover fastsætte forløbskurver og tilsvarende foranstaltninger i transportsektoren med henblik på at nå transportmålet i henhold til artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Fremlægge yderligere detaljer om de særlige foranstaltninger, der skal sikre bæredygtighed i biomasseforsyningen og -brugen i energisektoren, set i lyset af den væsentlige rolle, biomasse spiller for det danske energimiks.

                  3.

                  Væsentligt øge sin ambition om reduktion af både det endelige og det primære energiforbrug i 2030 med henblik på behovet for at øge indsatsniveauet og nå Unionens 2030-mål for energieffektivitet. Foreslå mere ambitiøse politikker og foranstaltninger, der kan kompensere for de sandsynlige virkninger af betydeligt reducerede finansieringsniveauer for energieffektivitet og for de aftalte reducerede energiafgifter, og som kan give yderligere energibesparelser inden 2030. Inkludere nye foranstaltninger, der er udformet og i stand til at skabe de energibesparelser, der kræves i henhold til artikel 7 i direktiv 2012/27/EU. Dette er navnlig vigtigt set i lyset af Danmarks beslutning om at afskaffe sin ordning for energispareforpligtelser, hvilket vil reducere den finansiering, der er til rådighed for tiltag vedrørende endelige energibesparelser. Give større klarhed om de faktiske foranstaltninger, der kan indfri ambitionerne med hensyn til renere og mere effektiv transport og køretøjer.

                  4.

                  Definere klare, målbare og fremadskuende målsætninger for markedsintegration.

                  5.

                  Yderligere uddybe de nationale målsætninger og finansieringsmål inden for forskning, innovation og konkurrenceevne, især for så vidt angår energiunionen, der skal nås fra nu og inden 2030, så de er nemme at måle, er egnede til formålet og kan støtte gennemførelsen af målene inden for andre dimensioner af den integrerede nationale energi- og klimaplan. Underbygge sådanne målsætninger med specifikke og tilstrækkelige politikker og foranstaltninger, herunder dem, som skal udvikles i samarbejde med andre medlemsstater såsom den europæiske strategiske energiteknologiplan.

                  6.

                  Udbygge det allerede gode regionale samarbejde med særligt de øvrige nordiske lande (Finland, Island, Norge og Sverige) og de baltiske lande (Estland, Letland og Litauen) til at omfatte andre samarbejdsmekanismer. Mulige områder for øget samarbejde inden for vedvarende energi omfatter planlagte statistiske overførsler eller projekter vedrørende hybride vedvarende energikilder, hvor elektricitet fra offshore-vindkraftanlæg sendes til flere markeder. Inden for forskning og innovation omfatter dette tilpasning af forskningsprogrammer, koordineret finansiering og indkredsning af synergier med andre medlemsstater og Unionens programmer og initiativer.

                  7.

                  Udvide den fremlagte analyse af investeringsbehovet ved at anslå de planlagte politikkers offentlige og private investeringsbehov for at nå klima- og energimålene frem til 2030 og angive hvilke kilder, finansieringen vil kunne komme fra.

                  8.

                  Angive alle energisubsidier, herunder navnlig subsidier til fossile brændstoffer, og de trufne foranstaltninger og planer for deres udfasning.

                  9.

                  Supplere den velsete integrering af politikker for imødegåelse af klimaændringer og politikker for luftforurening med mere kvantitative oplysninger og som minimum inkludere de påkrævede oplysninger om de forventede emissioner af luftforurenende stoffer under de planlagte politikker og foranstaltninger.

                  10.

                  Bedre integrere aspekter vedrørende en rimelig og fair omstilling, navnlig ved at give en mere detaljeret beskrivelse af de sociale, beskæftigelsesmæssige og kompetencemæssige virkninger af de planlagte målsætninger, politikker og foranstaltninger.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juni 2019.

               På Kommissionens vegne

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Medlem af Kommissionen

         (1)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 275.

         (3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1003 final.

         (5)  COM(2019) 504 final af 5.6.2019.

         (6)  SWD(2019) 275.

         (7)  SWD(2019) 275.

         (8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).


title: Kommissionens henstilling af 18. juni 2019 om udkastet til Tysklands integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030

text:
               3.9.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 297/17

      KOMMISSIONENS HENSTILLING
      af 18. juni 2019
      om udkastet til Tysklands integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030
      (2019/C 297/05)
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 (»forordningen om forvaltning«) skal hver medlemsstat forelægge Kommissionen et udkast til en integreret national energi- og klimaplan for perioden 2021-2030 i overensstemmelse artikel 3, stk. 1, og bilag I i nævnte forordning. De første udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner skulle forelægges inden den 31. december 2018.

                  (2)

                  Den 20. december 2018 forelagde Tyskland sit udkast til en national energi- og klimaplan. Forelæggelsen af dette udkast er det grundlæggende, første skridt i den iterative proces mellem Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på at færdiggøre de integrerede nationale energi- og klimaplaner og sikre deres efterfølgende gennemførelse.

                  (3)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 skal Kommissionen vurdere udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner. Kommissionen har foretaget en omfattende vurdering af det tyske udkast til en integreret national energi- og klimaplan, idet de relevante elementer i forordning (EU) 2018/1999 er blevet taget i betragtning. Denne vurdering (2) offentliggøres sammen med nærværende henstilling. Nedenstående henstillinger er baseret på denne vurdering.

                  (4)

                  Kommissionens henstillinger kan navnlig vedrøre i) ambitionsniveauet for målsætninger, mål og bidrag med henblik på i fællesskab at opfylde energiunionens målsætninger og navnlig Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet samt omfanget af elektricitetssammenkobling, som medlemsstaten sigter mod at opnå i 2030, ii) politikker og foranstaltninger, der vedrører målsætninger på medlemsstats- og EU-plan, og andre politikker og foranstaltninger med potentielle grænseoverskridende konsekvenser, iii) eventuelle yderligere politikker og foranstaltninger, der kan være påkrævet i de integrerede nationale energi- og klimaplaner, og iv) samspillet mellem og konsekvensen i de eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger i den integrerede nationale energi- og klimaplan inden for én dimension og mellem energiunionens forskellige dimensioner.

                  (5)

                  Under udarbejdelsen af henstillingerne har Kommissionen på den ene side taget hensyn til behovet for at summere visse kvantificerede planlagte bidrag fra alle medlemsstater med henblik på at vurdere ambitionen på EU-plan og på den anden side behovet for at give den berørte medlemsstat tilstrækkelig tid til at tage behørigt hensyn til Kommissionens henstillinger, før den færdiggør sin integrerede nationale energi- og klimaplan.

                  (6)

                  Kommissionens henstillinger vedrørende medlemsstaternes ambitioner for vedvarende energi er baseret på en metode, der er beskrevet i bilag II til forordning (EU) 2018/1999, og som er baseret på objektive kriterier.

                  (7)

                  For så vidt angår energieffektivitet er Kommissionens henstillinger baseret på vurderingen af det nationale ambitionsniveau som afspejlet i udkastet til den integrerede nationale energi- og klimaplan, sammenlignet med det samlede indsatsniveau, der er nødvendigt for at nå Unionens mål, idet de fremlagte oplysninger om særlige nationale forhold tages i betragtning, hvis det er relevant. De endelige nationale bidrag på energieffektivitetsområdet bør afspejle potentialet for omkostningseffektivitet for så vidt angår energibesparelser og støttes af en stærk langsigtet bygningsrenoveringsstrategi og foranstaltninger til gennemførelse af den energispareforpligtelse, der er fastsat i artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterne bør ligeledes vise, at de har anvendt princippet om »energieffektivitet først« korrekt ved navnlig at forklare, hvordan energieffektivitet på omkostningseffektiv vis bidrager til at nå de nationale mål for en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi og energiforsyningssikkerhed samt til at bekæmpe energifattigdom.

                  (8)

                  Ifølge forordningen om forvaltning skal medlemsstaterne fremlægge et generelt overblik over de investeringer, som er påkrævet for at indfri de målsætninger, mål og bidrag, der er opstillet i den integrerede nationale energi- og klimaplan, og en generel vurdering af kilderne til disse investeringer. De nationale energi- og klimaplaner bør sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i de nationale politikker og foranstaltninger med henblik på at skabe investeringssikkerhed.

                  (9)

                  Samtidig har Kommissionen som led i det europæiske semester 2018-2019 sat stærk fokus på medlemsstaternes energi- og klimarelaterede investeringsbehov. Dette afspejles i landerapporten 2019 for Tyskland (4) og i Kommissionen henstilling med henblik på Rådets henstilling til Tyskland (5), som er en del af det europæiske semester. I sine seneste konklusioner og henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester tog Kommissionen sin vurdering af udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner i betragtning. Kommissionens henstillinger supplerer de seneste landespecifikke henstillinger, der er fremsat i forbindelse med det europæiske semester. Medlemsstaterne bør også sikre, at deres integrerede nationale energi- og klimaplaner tager hensyn til de seneste landespecifikke henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester.

                  (10)

                  Dertil kommer, at medlemsstaterne ifølge forordningen om forvaltning skal tage behørigt hensyn til Kommissionens eventuelle henstillinger i deres udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner, som skal indgives til Kommissionen inden den 31. december 2019, og at en medlemsstat, hvis denne ikke følger en henstilling eller en væsentlig del heraf, skal begrunde dette og offentliggøre begrundelsen.

                  (11)

                  Hvis det er relevant, bør medlemsstaterne indberette de samme data i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og efterfølgende ajourføringer, som de indberetter til Eurostat eller Det Europæiske Miljøagentur. Brugen af samme kilde og, hvis det er muligt af europæiske statistikker, er ligeledes afgørende for at beregne referencescenariet for modellering og prognoser. Anvendelse af europæiske statistikker vil gøre det lettere at sammenligne de data og prognoser, der bruges i de integrerede nationale energi- og klimaplaner.

                  (12)

                  Alle elementer i bilag I til forordning (EU) 2018/1999 skal inkluderes i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. I den forbindelse bør den makroøkonomiske og i det omfang, det er muligt, den sundhedsmæssige, miljømæssige, beskæftigelses- og uddannelsesmæssige, kompetencemæssige og sociale indvirkning af de planlagte politikker og foranstaltninger vurderes. Offentlige interessenter og andre interessenter skal inddrages i forberedelsen af den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. Disse og andre elementer er beskrevet i detaljer i det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der offentliggøres sammen med nærværende henstilling (6).

                  (13)

                  I betragtning af det overordnet set gode nationale mål i energi- og klimapolitikken, der er fastsat i udkastet, kunne den endelige plan indeholde en præcisering af det mest betydningsfulde samspil mellem disse mål, både hvad angår nationale ambitionsniveauer og foreløbige, planlagte, supplerende og eksisterende politiske instrumenter. En mere detaljeret beskrivelse af sektorkoblingen og den dertil knyttede inciterende struktur på tværs af økonomiens forskellige sektorer vil skabe større sammenhæng mellem politikker og foranstaltninger i energiunionens dimensioner. I den forbindelse kunne det overvejes at indkredse investeringsbehovene for alle energiunionens dimensioner, hvilket vil forebygge pludselige konsekvenser af skiftende priser ved at sikre en gradvis udfasning af energisubsidier med langsigtede udsigter, og at vedtage foranstaltninger til bekæmpelse af energifattigdom, der afbøder virkningerne for sårbare forbrugere. En omfattende konsekvensanalyse kan hjælpe med at tage hånd om samspillet mellem politikker, f.eks. ved at kvantificere de virkninger, som en bæredygtig forsyning af biomasse til energiformål har på de registrerede emissioner og optag fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug, herunder risici for energisikkerheden pga. klimaændringer. I den endelige plan kan et kvantitativt overblik over udviklingen inden for de forskellige fleksibilitetsmuligheder, der er krævet for at integrere den stigende andel af elektricitet fra vedvarende energikilder i elsystemet, hjælpe med at dække de øvrige samspil mellem energiunionens dimensioner. Oplysninger om, hvordan der tages hensyn til princippet om »energieffektivitet først« i de nationale politikker og foranstaltninger på tværs af energiunionens forskellige dimensioner, kan i højere grad inkluderes.

                  (14)

                  Et andet element, der fortjener øget opmærksomhed, er industriens konkurrenceevne og Tysklands konkurrencemæssige styrker og potentielle ændringer i energiomstillingen. Målbare målsætninger for fremtiden vil sammen med de politikker og foranstaltninger, der skal til for at nå dem, være nyttige og skabe hensigtsmæssige koblinger til erhvervs-, industri- og uddannelsespolitikkerne. Den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan vil have gavn af et bedre samspil med den cirkulære økonomi, hvor potentialet for reduktion af drivhusgasemissionerne understreges.

                  (15)

                  Kommissionens henstillinger til Tyskland er underbygget af den vurdering af Tysklands udkast til en integreret national energi- og klimaplan, som offentliggøres sammen med denne henstilling (7) —

            HENSTILLER HERMED, AT TYSKLAND TAGER SKRIDT MOD AT:

                  1.

                  Præcisere omkostningseffektive supplerende politikker og foranstaltninger, navnlig inden for bygge-, transport- og landbrugssektoren, for at afhjælpe den betydelige forventede efterslæb ved drivhusgasmålet for 2030 for sektorer uden for EU's emissionshandelssystem på 38 % sammenlignet med 2005.

                  2.

                  Angive detaljerede og kvantificerede politikker og foranstaltninger, der er i overensstemmelse med forpligtelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) og muliggør en rettidig og omkostningseffektiv opfyldelse af det tyske tilsagn om en andel på 30 % vedvarende energi som bidrag til Unionens 2030-mål for vedvarende energi. Fastsætte forløbskurver og specifikke foranstaltninger med henblik på at nå transportmålet i henhold til artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Fremlægge yderligere detaljer om den befordrende ramme for VE-egetforbrug og VE-fællesskaber, jf. artikel 21 og 22 i direktiv (EU) 2018/2001, herunder forenkling af de administrative procedurer.

                  3.

                  Angive et tilstrækkeligt ambitiøst nationalt bidrag for både primærenergiforbrug og endeligt energiforbrug, som tager højde for behovet for i fællesskab at øge den indsats, der kræves for at nå Unionens 2030-mål, og støtte dette nationale bidrag med politikker og foranstaltninger i et omfang, der er stort nok til at generere de tilsvarende energibesparelser. Tydeligt angive de politikker, som efter planen skal vedtages og gennemføres i perioden 2021-2030, deres forventede virkninger samt tidsplanen for gennemførelsen og de budgetmæssige behov.

                  4.

                  Præcisere foranstaltninger, der støtter energisikkerhedsmålsætninger vedrørende diversificering og reduktion af energiafhængighed, herunder foranstaltninger, som sikrer fleksibilitet, og oplysninger om nuklear udfasning.

                  5.

                  Fastsætte fremadskuende målsætninger og mål vedrørende markedsintegration, navnlig foranstaltninger, der styrker markedsignalerne og forbedrer markedskomponenternes reelle virkninger på elpriserne. Inkludere en tidsplan med passende foranstaltninger, der skal fjerne strukturelle kapacitetsbegrænsninger i elsystemet og give effektive klargøringssignaler og lokaliseringsfremmende signaler til markedet som et vigtigt element i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan, navnlig som grundlag for videre samarbejde og koordinering med andre medlemsstater med henblik på et velfungerende indre energimarked.

                  6.

                  Yderligere præcisere de nationale målsætninger og finansieringsmål inden for forskning, innovation og konkurrenceevne, især for så vidt angår energiunionen, der skal nås i perioden 2022-2030, så de er nemme at måle, er egnede til formålet og kan støtte gennemførelsen af målene inden for andre dimensioner af den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. Underbygge sådanne målsætninger med specifikke og tilstrækkelige politikker og foranstaltninger, herunder dem, som skal udvikles i samarbejde med andre medlemsstater såsom den europæiske strategiske energiteknologiplan.

                  7.

                  Både i færdiggørelsen af den integrerede nationale energi- og klimaplan og i løbet af dennes gennemførelse fortsætte det regionale samarbejde i de respektive grupper på højt plan og drøftelserne med de omkringliggende medlemsstater. I den forbindelse bør der fokuseres på udfasning af kul og lignit, udrulning af vedvarende energi og det indre energimarked, idet der tages hånd om emner som eksempelvis sammenkoblingsniveauer og -kapacitet fra 2021 og fremefter, regionale samarbejdsforanstaltninger vedrørende vurdering af systemtilstrækkelighed, retfærdig omstilling og de ændringer af energisystemet, der er nødvendige for håndteringen af de større andele af energi fra vedvarende energikilder, som forventes at ændre den grænseoverskridende elektricitetshandel og øge behovet for systemfleksibilitet.

                  8.

                  Udvide analysen af de investeringer, der er nødvendige for eltransmissionsinfrastrukturen, til at omfatte et generelt overblik over de investeringer, der er nødvendige for at nå landets energi- og klimamålsætninger. Give en generel vurdering af investeringskilderne, herunder passende finansiering på nationalt og regionalt plan samt EU-plan.

                  9.

                  Angive alle energisubsidier, herunder navnlig subsidier til fossile brændstoffer, og de trufne foranstaltninger og planer for deres udfasning.

                  10.

                  Supplere analysen af samspillet med politikken for luftkvalitet og emissioner, hvor virkningerne for luftforureningen i forskellige scenarier fremlægges og kvantificeres, idet der gives underbyggende oplysninger, og synergier og afvejninger tages i betragtning.

                  11.

                  Integrere aspekter vedrørende en rimelig og fair omstilling, især ved at give en mere detaljeret beskrivelse af energiomstillingens socioøkonomiske virkninger og den planlagte udfasning af kul eller tilpasninger i andre energiintensive sektorer. Beskrive de sociale, beskæftigelsesmæssige og kompetencemæssige virkninger af de planlagte målsætninger, politikker og foranstaltninger. Yderligere udvikle tilgangen til håndtering af energifattigdomsspørgsmål, herunder ved at give en særlig vurdering af energifattigdommen som påkrævet i forordning (EU) 2018/1999.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juni 2019.

               På Kommissionens vegne

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Medlem af Kommissionen

         (1)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 229.

         (3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1004 final.

         (5)  COM(2019) 505 final af 5.6.2019.

         (6)  SWD(2019) 229.

         (7)  SWD(2019) 229.

         (8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).


title: Kommissionens henstilling af 18. juni 2019 om udkastet til Irlands integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030

text:
               3.9.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 297/25

      KOMMISSIONENS HENSTILLING
      af 18. juni 2019
      om udkastet til Irlands integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030
      (2019/C 297/07)
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 (»forordningen om forvaltning«) skal hver medlemsstat forelægge Kommissionen et udkast til en integreret national energi- og klimaplan for perioden 2021-2030 i overensstemmelse artikel 3, stk. 1, og bilag I i nævnte forordning. De første udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner skulle forelægges inden den 31. december 2018.

                  (2)

                  Den 21. december 2018 forelagde Irland sit udkast til en national energi- og klimaplan. Forelæggelsen af dette udkast er det grundlæggende, første skridt i den iterative proces mellem Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på at færdiggøre de integrerede nationale energi- og klimaplaner og sikre deres efterfølgende gennemførelse.

                  (3)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 skal Kommissionen vurdere udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner. Kommissionen har foretaget en omfattende vurdering af det irske udkast til en integreret national energi- og klimaplan, idet de relevante elementer i forordning (EU) 2018/1999 er blevet taget i betragtning. Denne vurdering (2) offentliggøres sammen med nærværende henstilling. Nedenstående henstillinger er baseret på denne vurdering.

                  (4)

                  Kommissionens henstillinger kan navnlig vedrøre i) ambitionsniveauet for målsætninger, mål og bidrag med henblik på i fællesskab at opfylde energiunionens målsætninger og navnlig Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet samt omfanget af elektricitetssammenkobling, som medlemsstaten sigter mod at opnå i 2030, ii) politikker og foranstaltninger, der vedrører målsætninger på medlemsstats- og EU-plan, og andre politikker og foranstaltninger med potentielle grænseoverskridende konsekvenser, iii) eventuelle yderligere politikker og foranstaltninger, der kan være påkrævet i de integrerede nationale energi- og klimaplaner, og iv) samspillet mellem og konsekvensen i de eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger i den integrerede nationale energi- og klimaplan inden for én dimension og mellem energiunionens forskellige dimensioner.

                  (5)

                  Under udarbejdelsen af henstillingerne har Kommissionen på den ene side taget hensyn til behovet for at summere visse kvantificerede planlagte bidrag fra alle medlemsstater med henblik på at vurdere ambitionen på EU-plan og på den anden side behovet for at give den berørte medlemsstat tilstrækkelig tid til at tage behørigt hensyn til Kommissionens henstillinger, før den færdiggør sin integrerede nationale energi- og klimaplan.

                  (6)

                  Kommissionens henstillinger vedrørende medlemsstaternes ambitioner for vedvarende energi er baseret på en metode, der er beskrevet i bilag II til forordning (EU) 2018/1999, og som er baseret på objektive kriterier.

                  (7)

                  For så vidt angår energieffektivitet er Kommissionens henstillinger baseret på vurderingen af det nationale ambitionsniveau som afspejlet i udkastet til den integrerede nationale energi- og klimaplan, sammenlignet med det samlede indsatsniveau, der er nødvendigt for at nå Unionens mål, idet de fremlagte oplysninger om særlige nationale forhold tages i betragtning, hvis det er relevant. De endelige nationale bidrag på energieffektivitetsområdet bør afspejle potentialet for omkostningseffektivitet for så vidt angår energibesparelser og støttes af en stærk langsigtet bygningsrenoveringsstrategi og foranstaltninger til gennemførelse af den energispareforpligtelse, der er fastsat i artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterne bør ligeledes vise, at de har anvendt princippet om »energieffektivitet først« korrekt ved navnlig at forklare, hvordan energieffektivitet på omkostningseffektiv vis bidrager til at nå de nationale mål for en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi og energiforsyningssikkerhed samt til at bekæmpe energifattigdom.

                  (8)

                  Ifølge forordningen om forvaltning skal medlemsstaterne fremlægge et generelt overblik over de investeringer, som er påkrævet for at indfri de målsætninger, mål og bidrag, der er opstillet i den integrerede nationale energi- og klimaplan, og en generel vurdering af kilderne til disse investeringer. De nationale energi- og klimaplaner bør sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i de nationale politikker og foranstaltninger med henblik på at skabe investeringssikkerhed.

                  (9)

                  Samtidig har Kommissionen som led i det europæiske semester 2018-2019 sat stærk fokus på medlemsstaternes energi- og klimarelaterede investeringsbehov. Dette afspejles i landerapporten 2019 for Irland (4) og i Kommissionen henstilling med henblik på Rådets henstilling til Irland (5), som er en del af det europæiske semester. I sine seneste konklusioner og henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester tog Kommissionen sin vurdering af udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner i betragtning. Kommissionens henstillinger supplerer de seneste landespecifikke henstillinger, der er fremsat i forbindelse med det europæiske semester. Medlemsstaterne bør også sikre, at deres integrerede nationale energi- og klimaplaner tager hensyn til de seneste landespecifikke henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester.

                  (10)

                  Dertil kommer, at medlemsstaterne ifølge forordningen om forvaltning skal tage behørigt hensyn til Kommissionens eventuelle henstillinger i deres udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner, som skal indgives til Kommissionen inden den 31. december 2019, og at en medlemsstat, hvis denne ikke følger en henstilling eller en væsentlig del heraf, skal begrunde dette og offentliggøre begrundelsen.

                  (11)

                  Hvis det er relevant, bør medlemsstaterne indberette de samme data i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og efterfølgende ajourføringer, som de indberetter til Eurostat eller Det Europæiske Miljøagentur. Brugen af samme kilde og, hvis det er muligt af europæiske statistikker, er ligeledes afgørende for at beregne referencescenariet for modellering og prognoser. Anvendelse af europæiske statistikker vil gøre det lettere at sammenligne de data og prognoser, der bruges i de integrerede nationale energi- og klimaplaner.

                  (12)

                  Alle elementer i bilag I til forordning (EU) 2018/1999 skal inkluderes i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. I den forbindelse bør den makroøkonomiske og i det omfang, det er muligt, den sundhedsmæssige, miljømæssige, beskæftigelses- og uddannelsesmæssige, kompetencemæssige og sociale indvirkning af de planlagte politikker og foranstaltninger vurderes. Offentlige interessenter og andre interessenter skal inddrages i forberedelsen af den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. Disse og andre elementer er beskrevet i detaljer i det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der offentliggøres sammen med nærværende henstilling (6).

                  (13)

                  Irland bør i den endelige plan bygge videre på udkastets overvejelser vedrørende de politiske vekselvirkninger ved at nærmere at beskrive synergierne mellem dimensionerne dekarbonisering, energisikkerhed og det indre energimarked. For det første bør der fokuseres på den virkning, som den planlagte udfasning af kul og de øgede niveauer af energi fra vedvarende energikilder har på energisikkerheden og elsystemets tilstrækkelighed. For det andet bør det præciseres, i hvilken grad den planlagte stigning i brugen af biomasse er forenelig med planen om at øge optaget fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug. Overvejelser vedrørende princippet om »energieffektivitet først« i forbindelse med fastsættelse af kriterier for berettigelse til støtte til vedvarende energi og fremsættelse af politikker inden for dimensionerne energisikkerhed og det indre energimarked er endnu et element, der bør indgå i den endelige plan. På samme måde skal målsætningerne under dimensionen forskning, innovation og konkurrenceevne underbygge den indsats, der er planlagt for energiunionens andre dimensioner.

                  (14)

                  Den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan vil med fordel kunne indeholde en omfattende analyse af, hvor sektoren for lavemissionsteknologier p.t. er positioneret på det globale marked, og således fremhæve områder med konkurrencefordele og eventuelle udfordringer og udpege målbare målsætninger for fremtiden og de politikker og foranstaltninger, der skal til for at nå dem, idet der etableres passende forbindelser til erhvervs- og industripolitikken. Planen kunne desuden have gavn af overvejelser om den rolle, den cirkulære økonomi spiller, og henvise til nationale strategier og handlingsplaner og disses fordele og potentielle kompromiser med hensyn til reduktion af drivhusgasemissioner.

                  (15)

                  Kommissionens henstillinger til Irland er underbygget af den vurdering af Irlands udkast til en integreret national energi- og klimaplan, som offentliggøres sammen med denne henstilling (7) —

            HENSTILLER HERMED, AT IRLAND TAGER SKRIDT MOD AT:

                  1.

                  Fastsætte yderligere foranstaltninger, navnlig inden for bygge- og transportsektoren, for på omkostningseffektiv vis at reducere det forventede efterslæb i landets 2030-mål for reduktion af drivhusgasemissioner for sektorer uden for EU's emissionshandelssystem på 30 % sammenlignet med 2005.

                  2.

                  Fremlægge en andel af vedvarende energi på mindst 31 % som landets bidrag til Unionens 2030-mål for vedvarende energi, jf. formlen i bilag II til forordning (EU) 2018/1999. Inkludere en vejledende forløbskurve i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan, som når alle referencepunkterne, jf. artikel 4, litra a), nr. 2), i forordning (EU) 2018/1999, i overensstemmelse med denne andel, med henblik på behovet for at øge indsatsniveauet og nå målet i fællesskab. Fremlægge detaljerede og kvantificerede politikker og foranstaltninger, der er i overensstemmelse med forpligtelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) og muliggør en rettidig og omkostningseffektiv opfyldelse af tilsagnet. Sikre, at 2020-målet for vedvarende energi som fastsat i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (9) nås fuldstændigt og bevares som referencescenarie fra 2021 og fremefter, og forklare, hvordan det er hensigten at nå og bevare en sådan referenceandel. Fastsætte forløbskurver og tilsvarende foranstaltninger for opvarmnings- og kølingssektoren samt transportsektoren med henblik på at nå det vejledende mål i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 og transportmålet i artikel 25 i samme direktiv. Fastsætte foranstaltninger for at reducere den administrative byrde og detaljer og foranstaltninger vedrørende den befordrende ramme for VE-egetforbrug og VE-fællesskaber, jf. artikel 21 og 22 i direktiv (EU) 2018/2001.

                  3.

                  Væsentligt øge sin energireduktionsambition ved at reducere både det endelige energiforbrug og primærenergiforbruget i absolutte tal med henblik på behovet for at øge indsatsniveauet og nå Unionens 2030-mål for energieffektivitet. Støtte op herom med politikker og foranstaltninger, der kan give ekstra energibesparelser inden 2030. Udtrykke det endelige bidrag som en specifik værdi for både primærenergiforbrug og endeligt energiforbrug. Præcisere den underliggende metode, der er brugt til at anslå energibesparelserne. Der er ligeledes behov for at angive de investeringer, der er nødvendige for at gennemgøre energieffektivitetspolitikkerne.

                  4.

                  Præcisere foranstaltninger, der støtter energisikkerhedsmålsætninger vedrørende diversificering og reduktion af energiafhængighed, navnlig i gas- og oliesektoren, i lyset af den usikkerhed, der er forbindet med Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union.

                  5.

                  Yderligere uddybe de nationale målsætninger og finansieringsmål inden for forskning, innovation og konkurrenceevne, især for så vidt angår energiunionen, der skal nås inden 2030, så de er nemme at måle, er egnede til formålet og kan støtte gennemførelsen af målene inden for andre dimensioner af den integrerede nationale energi- og klimaplan. Underbygge sådanne målsætninger med specifikke og tilstrækkelige politikker og foranstaltninger, herunder dem, som skal udvikles i samarbejde med andre medlemsstater såsom den europæiske strategiske energiteknologiplan.

                  6.

                  Bygge på den ramme, som Energisamarbejdet mellem Nordsølandene og initiativet om ren energi for EU's øer udgør, for at opfylde målet om vedvarende energi og sikre rettidig gennemførelse af igangværende sammenkoblingsprojekter. I lyset af Det Forenede Kongeriges beslutning om at forlade Den Europæiske Union fastsætte foranstaltninger, der sikrer fortsat regionalt samarbejde med Det Forenede Kongerige for så vidt angår nødberedskab for elektricitet og forsyningssikkerhed for gas og olie.

                  7.

                  Angive de tiltag, der er gjort, og de planer, der er lagt for udfasning af energisubsidier, navnlig for fossile brændstoffer.

                  8.

                  Fremlægge luftforureningens konsekvenser i forskellige scenarier og underbyggende oplysninger, hvor synergier og kompromiser tages i betragtning.

                  9.

                  Bedre integrere aspekter vedrørende en rimelig og fair omstilling, navnlig ved at give en mere detaljeret beskrivelse af de sociale, beskæftigelsesmæssige og kompetencemæssige virkninger af de planlagte politikker og foranstaltninger. I den endelige plan bør der især fokuseres på den virkning, som omstillingen har på de befolkninger, der bor i kulstofintensive regioner. Supplere tilgangen til håndtering af energifattigdomsspørgsmål med vejledende målsætninger for nedbringelse af energifattigdommen som påkrævet i forordning (EU) 2018/1999.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juni 2019.

               På Kommissionens vegne

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Medlem af Kommissionen

         (1)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 230.

         (3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1006 final.

         (5)  COM(2019) 507 final af 5.6.2019.

         (6)  SWD(2019) 230.

         (7)  SWD(2019) 230.

         (8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16).