XflVMI S S IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
                                                      KOM(94) 551 endelig udg.
                                                      Bruxelles, den 05.12.1994
                              Henstilling med henblik på
                                   RÅDETS AFGØRELSE
                                  om bemyndigelse af
          Kommissionen til at undertegne en aftale om videnskabeligt og teknologisk
          samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada
                              (forelagt af Kommissionen)
 ---pagebreak---                                          -1 -
                                 BEGRUNDELSE
1. Det videnskabelige og teknologiske samarbejde mellem EF og Canada begyndte
   i 1959 med undertegnelsen af en aftale mellem Det Europæiske
   Atomenergifællesskab og den canadiske regering om samarbejde om fredelig
   udnyttelse af atomenergi.
   I september 1976 blev der indgået en rammeaftale om handelsmæssigt og
   økonomisk samarbejde mellem De Europæiske Fællesskaber og Canada.
   Denne aftale rummede også bestemmelser om og tilskyndede til videnskabelig
   og teknologisk udveksling mellem de to parter, hvilket førte til undertegnelse af
   forskellige særaftaler om udvalgte områder af fælles interesse.
2. I 1989 anmodede Canada om, at der blev indledt forhandlinger om indgåelse af
   en særlig aftale om videnskab og teknologi, som skulle dække
   forskningsområder under både EØF- og Euratom-traktaten. Efter yderligere
   sonderende drøftelser med de canadiske myndigheder, mens man ventede på
   forhandlingsdirektiver for en samarbejdsaftale om videnskab og teknologi med
   Australien, bad Kommissionen den 18. december 1992 Rådet om
   forhandlingsdirektiver for en aftale om videnskabeligt og teknologisk
   samarbejde mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, Det Europæiske
   Atomenergifællesskab og Canada (dokument SEK (92) 2359).
   Under efterfølgende drøftelser i Rådet blev det besluttet at begrænse den
   påtænkte aftale til aktiviteter, der falder ind under EØF-traktaten, hvad der var
   både juridiske og proceduremæssige grunde til. Den 19. april 1993 bemyndigede
   Rådet Kommissionen til at forhandle om en sådan aftale.
3. Forhandlingerne resulterede i vedlagte udkast til aftale, herunder bilaget om
   formidling og udnyttelse af viden og forvaltning, tildeling og udøvelse af
   intellektuel ejendomsret.
   Aftaleudkastet giver indeholder bestemmelser om følgende forhold:
       deltagelse af fysiske og juridiske personer, herunder parterne selv,
       universiteter, forskningsinstitutter og andre organer eller foretagender, i
       forskningsprojekter, der gennemføres af Canada eller Fællesskabet, på et
       nærmere afgrænset antal forskningsområder;
       fælles brug af forskningsfaciliteter;
       besøg og udvekslinger af videnskabsmænd, ingeniører og andre berørte
       medarbejdere;
       udveksling af oplysninger;
 ---pagebreak---      andre aktiviteter, der kan fastlægges i fællesskab i Det Blandede
     Samarbejdsudvalg for Videnskab og Teknologi i henhold til parternes
     gældende politik og programmer;
     parternes undertegnelse af teknologiforvaltningsplaner som forudsætning for
     at forskningsprojekterne kan gennemføres, sådan som beskrevet i bilaget til
     aftaleudkastet;
     samarbejdsaktiviteterne er betinget af, at der er midler til rådighed, og at de
     er underlagt gældende love og regler, administrativ praksis og programmer i
     Canada og Fællesskabet; der vil ikke blive overført midler.
Med hensyn til forvaltningen af den foreslåede aftale er det fastlagt, at hver
parts deltagelse i den anden parts forskningsprojekter skal foregå i
overensstemmelse gældende procedurer hos den anden part (artikel 5, stk. 1,
litra a), hvilket på Fællesskabets side indebærer, at udvalgene for
særprogrammerne kommer til at spille deres fulde rolle med hensyn til
udvælgelse af, hvilke projekter der vil blive inddraget i samarbejdet. Det bør
også understreges, at Kommissionen har været i stand til at få Canada accept af
Fællesskabets retningsgivende principper for formidling og udnyttelse af viden
og for forvaltning, tildeling og udøvelse af intellektuel ejendomsret.
På baggrund af ovenstående betragtninger foreslår Kommissionen, at Rådet
     træffer afgørelse om, at aftalen undertegnes på Fællesskabets vegne;
     bemyndiger Rådets formand til at udpege de personer, der er beføjet til at
     undertegne aftalen på Fællesskabets vegne.
Efter undertegnelsen vil Kommissionen forelægge Rådet forslag om at
godkende aftalen.
                                        &
 ---pagebreak---                  AFTALE
OM VIDENSKABELIGT OG TEKNOLOGISK SAMARBEJDE
MELLEM CANADA OG DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB
 ---pagebreak--- CANADAS REGERING på den ene side og Rådet for Den Europæiske Union på Det
Europæiske Fællesskabs vegne på den anden side, i det følgende benævnt "parterne11 *
SOM TAGER I BETRAGTNING, hvor stor betydning videnskab og teknologi har for
deres økonomiske og sociale udvikling;
SOM ERKENDER, at Canada og Det Europæiske Fællesskab, i det følgende benævnt
"Fællesskabet" gennemfører forsknings- og teknologiprogrammer på en række områder af
fælles interesse, og at kan være udbyttegivende for begge parter, hvis samarbejdet mellem
dem lettes yderligere;
SOM NOTERER SIG, at der har foregået et aktivt samarbejde og udveksling af
informationer i henhold til rammeaftalen om handelsmæssigt og økonomisk samarbejde
mellem Canada og De Europæiske Fællesskaber, undertegnet i 1976;
Som tager hensyn til erklæringen om forholdet mellem Det Europæiske Fællesskab og
Canada af den 22. november 1990, og
SOM ØNSKER, at etablere et formelt grundlag for samarbejdet om videnskabelig og
teknologisk forskning, der vil udvide og styrke samarbejdet på områder af fælles interesse
og tilskynde til anvendelse af resultaterne af dette samarbejde til social og økonomisk
 gavn for parterne -
ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:
                                          ARTIKEL 1
                                              Formål
 Formålet med denne aftale er at befordre og lette samarbejdet mellem Canada og
 Fællesskabet på områder af fælles interesse, hvor parterne støtter forsknings- og
 udviklingsaktiviteter for at fremme videnskab og/eller teknologi, der er relevant for disse
 interesseområder.
                                          ARTIKEL 2
                                           Definitioner
 I denne aftale forstås ved;
 a)      "samarbejdsaktivitet": en aktivitet, der gennemføres i medfør af denne aftale,
        herunder fælles forskning;
 b)      "viden": videnskabelige og tekniske data, forskning- og udviklingsresultater eller
        -metoder, som er opstået ved fællesforskning,samt enhver anden viden, som
        deltagerne i samarbejdet, herunder om nødvendigt parterne selv, anser for
        påkrævet;
                                                    *f
 ---pagebreak---                                            -3-
c)   "intellektuel ejendomsret": "intellektuel ejendomsret" som defineret i artikel 2 i
     konventionen om oprettelse af Verdensorganisationen for Intellektuel
     Ejendomsret, udfærdiget i Stockholm den 14. juli 1967;
d)   "fælles forskning": forskning, der modtager finansieringsstøtte fra den ene eller
     begge parter, og som gennemføres i et samarbejde mellem deltagere fra både
     Canada og Fællesskabet;
e)   "deltager": en fysisk eller juridisk person, et universitet, forskningsinstitut eller
     andet organ eller foretagende, der deltager i en forskningsaktivitet, herunder
     parterne selv.
                                       ARTIKEL 3
                                        Principper
Samarbejdet gennemføres på grundlag af følgende principper:
a)   gensidigt udbytte,
b)   rettidig udveksling af viden, der kan få indflydelse på det arbejde, der udføres
     af deltagerne i samarbejdsaktiviteter;
c)   effektiv beskyttelse og retfærdig fordeling af intellektuel ejendomsret inden for
     rammerne af gældende love og retsregler, sådan som fastsat i bilaget, der udgør
     en integrerende del af denne aftale;
d)   afbalanceret realisering af det økonomiske og sociale udbytte for Canada og
     Fællesskabet på baggrund af de respektive deltageres og/eller parters bidrag til
     samarbejdsaktiviteterne.
                                        ARTKEL4
                                   Samarbejdsområder
a.   Samarbejdet kan gennemføres på følgende områder:
1)   landbrug, herunder fiskeri,
2)   medicinsk og sundhedsmæssig forskning,
3)   ikke-nuklear energi,
4)   miljø, herunder jordobservation
5)   skovbrug,
6)   informationsteknologi,
7)   kommunikationsteknologi,
8)   telematik for økonomisk og social udvikling,
9)   mineralforarbejdning.
 ---pagebreak---                                          -4-
b. Denne liste kan udbygges med flere områder, når det efter nærmere
   undersøgelse anbefales af Det Blandede Samarbejdsudvalg for Videnskab og
   Teknologi, ç>g der er truffet beslutning om det i henhold til de procedurer, der
   gælder for hver part.
                                    ARTIKEL 5
                                 Samarbejdsformer
a. Samarbejdet kan omfatte følgende aktiviteter:
1) deltagelse af fysiske og juridiske personer, herunder parterne selv, universiteter,
   forskningsinstitutter og andre organer eller foretagender, i forskningsprojekter,
   der gennemføres af Canada eller Fællesskabet, i henhold til de procedurer, der
   gælder for hver part;
2) fælles brug af forskningsfaciliteter;
3) besøg og udvekslinger af videnskabsmænd, ingeniører og andre berørte
   medarbejdere med henblik på deltagelse i seminarer, symposier og workshops,
   der er relevante for samarbejdet i henhold til denne aftale;
4) udveksling af oplysninger om praksis, lovgivning, bestemmelser og programmer,
   der er relevante for samarbejdet i henhold til denne aftale;
5) andre aktiviteter, der kan fastlægges i fællesskab i Det Blandede
   Samarbejdsudvalg for Videnskab og Teknologi i henhold til parternes gældende
   politik og programmer.
b. Fælles forskningsprojekter i henhold til denne aftale gennemføres ikke, før
   deltagerne i et projekt har indgået aftale om en fælles
   teknologiforvaltningsplan, som beskrevet i bilaget til aftalen.
                                    ARTIKEL 6
                          Det Blandede Samarbejdsudvalg
a) Denne aftale forvaltes af et blandet samarbejdsudvalg for videnskab og
   teknologi, i det følgende benævnt samarbejdsudvalget, bestående af
   repræsentanter for begge parter.
b) Samarbejdsudvalget har følgende opgaver:
   1) at fremme og gennemgå de påtænkte aktiviteter i henhold til aftalen;
   2) at fremsætte anbefalinger i henhold til artikel 4, litra b;
                                         6
 ---pagebreak---        3) at godkende aktiviteter som omhandlet i artikel 5, litra a, nr. 5, som
            samarbejdsaktiviteter, der falder ind under aftalens anvendelsesområde;
       4) at rådgive parterne om, hvordan de kan styrke samarbejdet i
            overensstemmelse med aftalens principper;
       5) at aflægge årsrapport til parterne om niveau, status og effektivitet for
            samarbejde i henhold til aftalen;
       6) at føre tilsyn med, at aftalen fungerer effektivt og virkningsfuldt.
c)     Samarbejdsudvalget mødes cirka en gang om året skiftevis i Canada og
       Fællesskabet. Andre møder kan holdes efter aftale.
d)     Samarbejdsudvalget træffer afgørelser ved konsensus. Der udarbejdes et referat
       ef hvert møde med en oversigt over afgørelserne og drøftelsernes
       hovedpunkter. Referaterne godkendes af de personer, som hver part udpeger til
       at lede mødet i fællesskab. Samarbejdsudvalgets årsrapport stilles til rådighed
       for Det Blandede Samarbejdsudvalg, der er oprettet i henhold til rammeaftalen
       fra 1976 om handelsmæssigt og økonomisk samarbejde mellem EF og Canada,
       og for hver parts berørte ministre.
                                        ARTIKEL 7
                                        Finansiering
a)     Samarbejdsaktiviteterne er betinget af, at der er midler til rådighed, og er
       underlagt Canadas og Fællesskabets gældende love og bestemmelser, politik og
       programmer.
b)     Deltagernes udgifter i forbindelse med samarbejdsaktiviteter i henhold til denne
        aftale kræver ikke overførsel af midler fra den ene part til den anden.
                                        ARTIKEL 8
                              Adgang for personale og udstyr
Inden for rammerne af gældende love og bestemmelser tager hver part alle rimelige
skridt og gør sit bedste for, at deltagerens/deltagernes personale, materiel og udstyr,
som er beskæftiget med eller anvendes ved samarbejdsaktiviteter i henhold til denne
aftale, uhindret kan få adgang til og forlade dens område.
                                        ARTIKEL 9
                            Formidling og udnyttelse af viden
                                             f
 ---pagebreak--- Formidling og udnyttelse af viden, forvaltning, tildeling og udøvelse af ejendomsret,
som fremkommer ved fælles forskning i henhold til denne aftale, foregår på de
betingelser, der er anført i bilaget til denne aftale.
                                        ARTIKEL 10
                         Andre aftaler og overgangsbestemmelser
a)     Denne aftale afløser og erstatter de bestemmelser i rammeaftalen om
       handelsniæssigt og økonomisk samarbejde mellem Canada og De Europæiske
       Fællesskaber, der vedrører det eksisterende videnskabelige og teknologiske
       samarbejde.
b)     Parterne bestræber sig på at gøre denne aftales bestemmelser gældende for
       eksisterende ordninger om videnskabeligt og teknologisk samarbejde, der falder
       ind under artikel 4's område.
c)     Denne aftale indskrænker ikke anvendelsen af andre eksisterende aftaler eller
       ordninger mellem parterne, jf. dog artikel 10, litra a, eller anvendelsen af
       eventuelle aftaler eller ordninger mellem parterne og tredjeparter.
                                        ARTIKEL 11
                                   Territorial anvendelse
Denne aftale gælder på Canadas område og på de områder, der er omfattet af
traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, på de betingelser, der er
fastlagt i denne traktat. Dette er ikke til hinder for gennemførelse af
samarbejdsaktiviteter på det åbne hav, i det ydre rum, i Antarktis eller på
tredjeparters område, hvis deltagerne er enige om det.
                                        ARTIKEL 12
                                 Ikrafttrædelse og opsigelse
a)     Denne aftale træder i kraft på den dag, hvor parterne skriftligt har meddelt
       hinanden, at deres retlige betingelser for aftalens ikrafttrædelse er opfyldt.
b)     Denne aftale kan ændres efter aftale mellem parterne. Ændringer træder i
       kraft på den dag, hvor parterne skriftligt har meddelt hinanden, at deres retlige
       betingelser er opfyldt.
c)     Denne aftale kan opsiges skriftligt af en af parterne med tolv måneders varsel.
       Aftalens udløb eller opsigelse påvirker ikke gyldigheden eller varigheden af
       eventuelle ordninger i henhold til aftalen eller de rettigheder og forpligtelser,
       der er fastsat i henhold til bilaget.
                                                s
 ---pagebreak---                                             -7-
                                       ARTDŒL13
Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dansk, engelsk, fransk, græsk,
italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk og tysk, idet hver af disse tekster har
samme gyldighed.
TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet
denne aftale.
UDFÆRDIGET I                              , den
FOR CANADAS REGERING                  FOR DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB
 ---pagebreak---                                                -s-
             BUAQ OM FORM©LB*0 OG UDNYTmUE AF VTOEN
   o o FORVALTOmo, T&DEUUNO o o UDØVELSE AF DrmLiaieruEL
                                       EJENDOMSRET
I.   im®OMSRlTSAMrTtt^lï^[OOOUD0VmJEAF
1.   Al forskning, som udføres i henhold til denne aftale, er "fælles forskning".
     Deltagerne 1 den fælles forskning udarbejder sammen fælles
     teknologiforvaltningsplaner1*, der som minimum indeholder principper med
     hensyn til ejendomsretten til og anvendelsen, herunder offentliggørelsen, af den
     viden og intellektuelle ejendomsret, som opstår ved fælles forskning.
     Teknologiforvaltningsplanerne kan revideres af parterne og skal godkendes af
     den bevilgende myndighed (styrelse, ministerium) hos den part, der medvirker
     til finansieringen af forskningsarbejdet, før der indgås specifikke kontrakter om
     forsknings- og udviklingssamarbejde, som måtte være omhandlet i planerne.
     Teknologiforvaltningsplanerne udarbejdes under hensyntagen til målet for den
     fælles forskning, deltagernes forholdsmæssige bidrag, fordele og ulemper ved
     rettigheder for bestemte territorier eller anvendelsesområder, forpligtelser efter
     gældende lov, procedurer for bilæggelse af tvister og andre faktorer, som
     deltagerne anser for relevante. Rettigheder og forpligtelser for så vidt angår
     intellektuel ejendomsret i forbindelse med forskning udført af gæsteforskere
     omfattes også af teknologiforvaltningsplanerne.
2.   Viden eller intellektuel ejendomsret, som opstår ved fælles forskning, og som
     ikke er omfattet af teknologiforvaltningsplanen, fordeles med parternes
     godkendelse i overensstemmelse med teknologiforvaltningsplanens principper.
     Hvis uenighed om fordelingen ikke kan løses efter den aftalte procedure for
     bilæggelse af tvister, ejes den ikke-fordelte viden eller intellektuelle ejendom i
     fællesskab af alle deltagerne i den fælles forskning, der har frembragt den
     pågældende viden eller intellektuelle ejendom, og enhver deltager, for hvem
     denne bestemmelse gælder, har selv ret til at udnytte den pågældende viden
     eller intellektuelle ejendoms kommercielt uden geografiske begrænsninger.
3.   Hver part påser, at den anden part og dens deltagere kan få de rettigheder,
     som tildeles dem i overensstemmelse med principperne i afdeling I i dette bilag.
4.   Samtidig med at konkurrencevilkårene bevares på de områder, der er omfattet
     af aftalen, bestræber hver part sig på at sikre, at rettigheder, som erhverves i
     henhold til denne aftale og ordninger i henhold til denne, udøves for navnlig at
     fremme:
     i)    formidling og anvendelse af viden, som er opstået, frigivet eller på anden
           måde gjort tilgængelig i medfør af aftalen, og
     ii) vedtagelse og gennemførelse af internationale standarder.
     Retningslinjer for indholdet af sådanne planer findes tillægget.
                                                 lo
 ---pagebreak---                                               -9-
II.    OPHAVSRETLIGT BESKYTTEDE VÆRKER
Ophavsret, der tilhører parterne eller deres deltagere, forvaltes i overensstemmelse
med Berner-konventionen (Paris-akten af 1971).
III.    VIDENSKABELIG LITTERATUR
Parterne eller deltagerne i den fælles forskning skal sammen stå for offentliggørelsen
af forskningsresultater, idet der dog, jf. afdeling IV, gælder særlige regler for ikke-
frigivet viden, medmindre andet er aftalt i teknologiforvaltningsplanen. Ud over denne
generelle regel skal følgende procedurer overholdes:
1.      I tilfælde, hvor en af parterne eller dennes offentlige institutioner udgiver
        videnskabelige og tekniske tidsskrifter, artikler, bøger, herunder videoer og
        programmel på grundlag af fælles forskning i henhold til aftalen, tilfalder der
        den anden part en verdensomspændende, ikke-eksklusiv, uigenkaldelig og
        royaltyfri ret til at oversætte, reproducere, tilpasse, transmittere og offentligt
        distribuere sådanne værker.
2.      Litterære værker af videnskabelig karakter, som er blevet til på grundlag af
        fælles forskning i henhold til denne aftale, og som er offentliggjort af
        uafhængige forlag, bestræber parterne sig på at give videst mulig udbredelse.
3.      Alle eksemplarer af et ophavsretligt beskyttet værk, der skal distribueres
        offentligt, og som henhører under denne bestemmelse, skal forsynes med
        forfatternavn(e), medmindre forfatteren eller forfatterne udtrykkeligt anmoder
        om ikke at blive nævnt ved navn. De skal endvidere bære en tydeligt synlig
        angivelse af parternes bidrag.
IV.     IKKE-FRIGIVET VIDEN
A.      Ikke-frigivet viden i dokumentform
1.      Hver part eller dens deltagere fastlægger så tidligt som muligt og helst i
        teknologiforvaltningsplanen, hvilken viden i forbindelse med denne aftale den
        fortsat ikke ønsker frigivet, bl.a. under hensyntagen til følgende kriterier:
              den pågældende videns hemmelige karakter i den forstand, at den ikke som
              helhed eller i den præcise konfiguration eller sammenstilling af dens
             enkeltelementer er alment kendt blandt eller umiddelbart tilgængelig med
             lovlige midler for sagkyndige på området;
             den pågældende videns faktiske eller potentielle forretningsmæssige værdi i
             kraft af dens hemmeligholdelse;
             tidligere beskyttelse af den pågældende viden i den forstand, at den person,
             som lovligt besidder denne viden har taget efter omstændighederne rimelige
             skridt for at hemmeligholde den.
                                              n
 ---pagebreak---                                            - 10 -
2.     Deltagerne er normalt ikke forpligtet til at forelægge ikke-frigivet viden for
       parterne. Får parterne kendskab til sådan viden, skal de respektere dens
       privilegerede karakter, og den må ikke videregives af, inden for eller mellem
       parterne uden skriftligt samtykke fra den eller de deltagere, som denne viden
       tilhører. Disse begrænsninger bortfalder automatisk, når ejeren uden
       indskrænkende betingelser videregiver denne viden til sagkyndige på området.
3.     Hver part sørger for, at ikke-frigivet viden, som meddeles mellem dem i
       henhold til denne aftale, og dens deraf følgende privilegerede karakter let kan
       identificeres som sådan af den anden part, f.eks. ved hjælp af en passende
       mærkning eller indskrænkende påtegning. Dette gælder også for enhver hel
       eller delvis gengivelse af den pågældende viden.
4.     Ikke-frigivet viden, som meddeles i henhold til denne aftale, og som modtages
       fra den anden part, kan af den modtagende part videregives til personer inden
       for eller ansat af den modtagende part samt til andre berørte ministerier og
       styrelser hos den modtagende part, når disse har fået tilladelse hertil med
       specielt henblik på den igangværende fælles forskning, under den forudsætning,
       at sådan ikke-frigivet viden kun videregives på grundlag af en skriftlig aftale om
       fortrolighed, og at den let kan identificeres som sådan som anført ovenfor.
5.     Med forudgående skriftligt samtykke fra den part, der stiller ikke-frigivet viden
       til rådighed i henhold til denne aftale, kan den modtagende part give sådan
       viden større udbredelse end tilladt efter punkt 3. Parterne samarbejder om at
       fastlægge procedurer for anmodning om og opnåelse af forudgående skriftligt
       samtykke til en sådan større udbredelse, og hver part giver sit samtykke i den
       udstrækning, det er muligt efter denne parts administrative praksis,
       bekendtgørelser og love.
B.     Ikke-frigivet viden, som ikke forelægges i dokumentform
Ikke-frigivet viden, som ikke forelægges i dokumentform, men meddeles på seminarer
eller andre møder, der holdes i henhold til denne aftale, og viden, som opstår gennem
tilknytning af personale, anvendelse af faciliteter eller gennem fælles projekter,
forvaltes af parterne eller deres deltagere efter aftalens principper for viden, der
forelægges i dokumentform, forudsat at modtageren af sådan ikke-frigivet eller
fortrolig eller privilegeret viden, gøres opmærksom på den meddelte videns fortrolige
karakter, når meddelelsen finder sted.
C.      Kontrol
Hver part bestræber sig på at sikre, at ikke-frigivet viden, som den får stillet til
rådighed i henhold til aftalen, forvaltes på den måde, som er fastlagt heri. Hvis en af
parterne bliver opmærksom på, at den vil blive eller med rimelighed kan forventes at
blive ude af stand til at opfylde fortrolighedsbestemmelserne i afsnit A og B, giver den
omgående den anden part meddelelse herom. Parterne rådfører sig derefter med
hinanden om, hvilke skridt der bør tages.
                                               ia
 ---pagebreak---                                                                                TILLÆG
   RETNINGSLINJER FOR FÆLLES TEKNOLOGIFORVALTNINGSPLANER
En fælles teknologiforvaltningsplan er en specifik aftale mellem deltagerne om
udførelsen af fælles forskning og om deltagernes respektive rettigheder og pligter. For
så vidt angår intellektuel ejendomsret, vil teknologiforvaltningsplanen normalt
omhandle bl.a.: ejendomsret, beskyttelse, ret til anvendelse til forsknings- og
udviklingsformål, udnyttelse og formidling, herunder også ordninger for fælles
offentliggørelse, gæsteforskeres rettigheder og pligter samt procedurer for bilæggelse
af tvister. Teknologiforvaltningsplanen kan også omhandle nyere viden ("foreground
information"), baggrundsviden, licenser og konkrete resultater.
                                             H
 ---pagebreak---                                           -1 -
                             FINANSIERINGSOVERSIGT
1.    Foranstaltningens titel
Internationalt videnskabeligt samarbejde: samarbejdsaftale med Canada inden for
videnskab og teknologi.
2.    Relevante budgetposter
Rejseomkostninger for EF-tjenestemænd vil blive opført under de særlige
budgetposter for programmerne inden for Fællesskabets rammeprogram for FTU.
3.     Retsgrundlag
EF-traktatens artikel 130 I og 130 M og artikel 228.
4.     Beskrivelse af foranstaltningen
4.1.   Foranstaltningens specifikke mål
Hovedmålet er at stimulere FTU-samarbejdet mellem EF og Canada gennem
forskningsprojekter, der er omfattet af rammeprogrammet, og på de områder, der er
dækket af aftalen.
4.2.   Varighed
Uspecificeret: løbende årlig opførelse på budgettet (aftalen indeholder en
bestemmelse om at hver part kan opsige aftalen), men på betingelse af, at der hvert
år er midler til rådighed.
5.     Klassificering af udgifterne
5.1.   Ikke-obligatoriske udgifter
5.2.   Opdelte bevillinger
6.     Udgiftstype
100% tilskud
(Tjenesterejser til Canada for Kommissionens tjenestemænd; tilrettelæggelse af
workshops, seminarer og møder i Europa og Canada.)
                                         i^
 ---pagebreak---                                           -2-
7.    Finansielle virkninger
Beregningsmetode for foranstaltningen samlede årlige omkostninger (overslag):
a.    Forberedende aktiviteter, tilsyn med samarbejdet: møder i Det Blandede
      Samarbejdsudvalg for Videnskab og Teknologi, informationsudveksling,
      embedsmænds og eksperters besøg i Canada:                             25.000 ECU
b.    Videnskabelige og tekniske workshops/møder:                           30.000 ECU
      lait:                                                              55.000 ECU/år
8.     Planlagte foranstaltninger til bekæmpelse af svig:
Kontrol gennemført af de tjenestemænd, der er teknisk ansvarlige for foranstaltningen
(videnskabelige og budgetmæssige aspekter).
9.      Omkostningseffektivitet
9.1   Specifikke mål, målgruppe
      Aftalen er udformet med henblik på at give Fællesskabet og Canada gensidigt
       udbytte af de videnskabelige og tekniske fremskridt, der opnås i de
       forskningsprogrammer, som de samarbejder om ved deltagelse af Canadas
       videnskabelige samfund og industrisektor i Fællesskabets forskningsprojekter og
       gennem uafhængig og ikke-subsidieret deltagelse af organer, der er etableret i
       Fællesskabet, i Canadas forskningsprojekter.
       I EF og Canada vil de videnskabelige samfund, industrisektoren og
       offentligheden i almindelighed få gavn af de direkte og indirekte virkninger af
       samarbejdet.
                                            /5
 ---pagebreak---                                          -3-
9.2.   Begrundelse for foranstaltningen
Der må bevilges miodler fra Fællesskabets budget, fordi det planlagte samarbejde
falder ind under gennemførelsen af rammeprogrammet, herunder budgetmæssigt:
canadisk deltagelse i visse særprogrammer og administrative udgifter på europæisk
side (tjenesterejser for EF-tjenestemænd, afholdelse af seminarer i EF og Canada).
9.3    Overvågning og evaluering af foranstaltningen
Samarbejdsaftalen vil regelmæssigt blive evalueret af de berørte tjenestegrene i
Kommissionen. Evalueringen vil omfatte følgende elementer:
a.     Indsamling af viden:
       På grundlag af data fra særprogrammerne under rammeprogrammet.
b.     Overordnet evaluering af foranstaltningen:
       Kommissionens tjenestegrene vil evaluere samarbejdsaktiviteterne under denne
       aftale ved udgangen af hvert år.
                                          16
 ---pagebreak---                                                                      ISSN 0254-1459
                                                  KOM(94) 551 endelig udg,
                                                  DOKUMENTER
DA                                                                          15 11
                               Katalognummjîr : CB-CO-94-578-DA-C
                                                             ISBN 92-77^83067-0
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer
L-2985 Luxembourg
                                          \>


title: HENSTILLING TIL RÅDET OM EN AFGØRELSE om forhandling af et retligt dokument, der muliggør, at Det europæiske økonomiske Fællesskab bliver kontraherende part i den europæiske overenskomst om udveksling af reagenser til vævstypebestemmelse (forelagt Rådet af Kommissionen)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (75) 144
Vol. 1975/0050
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DIS EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,
                                                        COM(75)144 endelig udg.
                                           Bruxelles ; 8 april 1975
               HENSTILLING TIL RÅDET OM EN AFGØRELSE
               om forhandling af et retligt dokument der
               muliggør - at Det europæiske økonomiske Fæl
               lesskab bliver kontraherende part i den euro
               pæiske overenskomst om udveksling af reagen
               ser til vævstypebestemmelse
                     ( forelagt Rådet af Kommissionen )
     COM( 75 )   endelig udg.
 ---pagebreak---                                     (- 1 -)
                                 BSGRUHIGLSE
      Konmissionens opmærksomhed er for nylig blevet henledt på det forhold ,
at en europæisk overenskomst om udveksling af reagenser til vævstypebestem-
melse er blevet forelagt for medlemsstaterne i Europarådet til underskrift
den 17 . september 1974 «
      Denne overenskomst > som er indgået i der} europæiske solidaritets ånd ,
er en logisk følge af andre overenskomster , som er udarbejdet under ledelse
af Europarådet med samme formål l ). Den bestemmer bl . a. i artikel 5 i at
hver enkelt kontraherende part skal tage alle nødvendige forholdsregler for
at fritage reagenser til vævstypebestemmelse ; som stilles til rådighed af de
andre medkontrahenter ; for enhver importtold . Dette er en foranstaltning
som horer til de høje menneskelige idealer , main finder prisværdige .
      Uafhængigt af disse betragtninger t må det dog fastslås , at artikel 5
indeholder toldretlige bestemmelser , som udelukkende henhører under Fælles
skabets kompetence , idet det nemlig drejer sig om på sædvanlig måde at af
stå fra opkrævning af told ifølge FTT (12$) på varer^ der i dette tilfælde
henhører under pos . 3o.o5 i den nævnte tarif .
      Imidlertid fremgår det af artikel 113 i EøF-traktaten , at kun Fælles
skabet har , ret til at afslutte overenskomsten for så vidt angår don del , som
omhandler toldbestemmelser .
      Det er ønskeligt , at Fællesskabet med dette formål afslutter den om
handlede overenskomst sammen med medlemsstaterne , for så vidt angår dens
artikel 5 «
l ) - Den europæiske overenskomst om udveksling af lægemidler , der hidrører
      fra det menneskelige legeme - undertegnet i Paris i 195^
      Den europæiske overenskomst om udveksling af reagenser til blodtype
      bestemmelse - undertegnet i Strasbourg i 1962
 ---pagebreak---                                        - 2 -
       Det må imidlertid fremhæves , at den europæiske overenskomst om udveks
  ling af reagenser til vævs-typebestemmelse - for øieblikket kun kan tiltrædes
  af Europarådets medlemsstater .
                                     • f■ '  r : . .
       Det er altså nødvendigt at træffe "beslutning om et retligt dokument ,
  der kan sætte også Rsllesskabet i stand til også at blive kontraherende part
. i overenskolnsten . ,      .
       I den hensigt henstiller Kommissionen til Rådet at bemyndige førstnævnte
  til i medfør af artikel 113 i EØF-traktaten at indlede forhandlinger om et
  retligt dokument , der satter Det europæiske økonomiske Jtellesskab i stand til
  sammen med medlemsstaterne at afslutte den europæiske overenskomst om udveks
  ling af reagenser til vævstypebestemmelse .
       Ordlyden af overenskomstens artikel 5 er vedlagt dette udkast til Rådets
  afgørelse .     ,
 ---pagebreak---                                      - 1 -
                       henstilling til Rådet om en afgørelse
                om forhandling af et retligt dokument , der
                muliggør s at Det europæiske økonomiske Fælles
                skab bliver kontraherende part i den europæ
                iske overenskomst om udveksling af reagenser
                til vævstypebestemmelse
RAEET FOR TE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske
Jfellesskab . særlig artikel 113 r
under henvisning til henstilling fra Kommissionen ; og
ud fra følgende betragtninger :
Den europæiske overenskomst om udveksling af reagenser til vævstypebestem-
melse , udarbejdet på Europarådets initiativ , har til formål at tilvejebrin
ge indbyrdes bistand mellem medlemslandene i denne organisation med henblik
på gensidige leverancer af disse reagenser ?
Virkeliggørelsen af effektiv gensidig bistand forudsætter som fastsat i
artikel 5 i ^en nævnte overenskomst , at der indrømmes de omhandlede reagen
ser toldfrihed ?
ved indrømmelse af toldfrihed på sædvanlig måde må der tages hensyn til
toldunionens egne krav , særlig til den fælles toldtarif ; enhver afvigelse
fra den fælles toldtarif henhører udelukkende under Fællesskabets kompeten
ce :
 ---pagebreak---                                      - 2 -
det "bliver således nødvendigt for Fællesskabet sammen med medlemsstaterne
at afslutte denne overenskomst for så vidt angår dens artikel 5 -
TRIJFEET F3LGENIE AFGØRELSE s
                                Eneste artikel
      Kommissionen "bemyndiges til inden for Europarådets rammer at indlede
forhandlinger med henblik på tilføjelse til den europæiske overenskomst om
udveksling af reagenser til vævstypebestemmelse af et retligt dokument ., der
muliggør , at Det europæiske økonomiske Jtellesskab bliver kontraherende part
i den nævnte overenskomst .
      Kommissionen fører , disse forhandlinger sammen med det i artikel 113." '
omhandlede særlige udvalg , som bistår den i dette arbejde .
                                          i Udfœrdiget i Bruxelles , ' .
                                               Pâ Râdets vegne » -,
                                                   Formand
 ---pagebreak---                                                           EILAG
                                Artikel 5
1.   De kontraherende parter vil tage alle nødvendige forholdsregler for
at fritage reagenser til vavstypebestemmelse , som stilles til rådighed af
andre medkontrahenter - for enhver importtold .
2.   De vil ligeledes tage alle nødvendige forholdsregler for at sikre
hurtig levering på den mest direkte måde af disse stoffer til de adressater ,
som er omhandlet i artikel 3 i denne overenskomst .
      I


title: HENSTILLING OM AFGØRELSE TRUFFET AF RÅDET OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET, OM BEMYNDIGELSE AF KOMMISSIONEN TIL AT INDLEDE FORHANDLINGER MED PAPUA NY-GUINEA#UDKAST INTERN AFTALE OM ÆNDRING AF DEN INTERNE AFTALE OM FINANSIERING OG FORVALTNING AF FÆLLESSKABETS BISTAND, UNDERTEGNET DEN 11. JULI 1975 (forelagt Rådet af Kommissionen)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (76) 448
Vol. 1976/0136
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER
                                                          KOM(76)448 endelig udg.
»                                       ,             '
                                                          Bruxelles , den 8 , september 1
  HENSTILLING OM AFGØRELSE TRUFFET AF RÅDET OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMS
  STATERNES REGERINGER , FORSAMLET I RÅDET, OM BEMYNDIGELSE AF KOMMISSIONEN
  TIL AT INDLEDE FORHANDLINGER KED PAPUA NY-GUINEA
                                     UDKAST
  INTERN AFTALE OM ÆNDRING AF DEN INTERNE AFTALE OM FINANSIERING OG FORVALT- ,
  NING AF FÆLLESSKABETS BISTAND . UNDERTEGNET DEN 11 . JULI 197 5
                          ( forelagt Rådet af Kommissionen)
   KGM (76) 448 endelig ud/*.
 ---pagebreak--- PAPUA NY–GUINEAS TILTRÆDELSE AF LOM^KOFVMTIONEN AVS-EØF
(Meddelelser til Rådet fra Kommissionen vedrørende indledning af forhand
linger )
1 . Papua Ny-Guinea fremsatte den 3 . december 1975 en officiel anmodning om
tiltrædelse af Lomé-konventionen i henhold til artikel 90 i denne . Anmod
ningen godkendtes formelt af AVS/EØF Ministerrådet på dettes første møde i
Bruxelles den 14 . og 15 . juli 1976 .
2 . Af sonderende drøftelser med repræsentanter for Papua Ny-Guinea fremgik
det , at landet i princippet var rede til at acceptere alle de forpligtel
ser , som vil følge af en tiltrædelse af konventionen .
Det eneste spørgsmål , der vil kunne blive bragt op af Papua Ny-Guinea under
de egentlige forhandlinger , vedrører handelen , idet der de facto findes
en præferenceordning med det tidligere moderland. Da landet imidlertid har
givet udtryk for , at det under alle omstændigheder har til hensigt med ti
den at bringe denne præferenceordning til ophør , synes den ikke at udgøre ■
et problem , som ikke vil kunne finde en tilfredsstillende løsning under
forhandlingerne .
Da der ikke findes andre særlige problemer , ser det ud til , at forhandlin
gerne hurtigt vil kunne finde sted inden for forholdsvis kort tid og føre
til Fællesskabets undertegnelse af en tiltrædelsesaftale med dette land .
Fællesskabet vil således imødekomme ønsket om tiltrædelse af konventionen
snarest muligt .
 3 . Forhandlingerne vil blive ført i nær kontakt med AVS-staterne , som vil
blive holdt underrettet gennem eventuelle drøftelser . Efter Kommissionens
mening bør tiltrædelsesaftalen – selv om det ikke er juridisk pålagt ved
konventionen – efter afslutningen af disse forhandlinger , gøres til gen
 stand for en konsultation med AVS-gruppen . Tiltrædelsesaftalen skal deref
ter undertegnes og de nødvendige ratifikationsprocedurer iværksættes .
4 . For  at gøre det muligt at optage forhandlinger med dette land hurtigst
muligt   henstiller Kommissionen , at Rådet og repræsentanterne for medlemssta
terne ,  forsamlet i Rådet , træffer afgørelse om bemyndigelse af Kommissionen
til at   indlede forhandlinger med Papua Ny-Guinea , samt at de nødvendige di
rektiver udstedes .
Sideløbende med forhandlingerne med ansøgerlandet bør medlemsstaterne bli
ve enige om bestemmelserne vedrørende ændring af den interne aftale om fi
nansiering for at gøre det muligt at gennemføre de procedurer , som er nød
vendige for at ratificere disse bestemmelser samtidig med procedurerne i
forbindelse med tiltrædelsesaftalen ( Bilag).
5 . Kommissionen er af den mening, at Fællesskabet og ansøgerlandet, så snart
undertegnelsen af tiltrædelsesaftalen har fundet sted , og medens man afven
te^ at ratifikationsprocedurerne i medlemsstaterne afsluttes , bør blive e
nige om for deres samhandel autonomt at anvende den ved aftalen fastsatte
handelsordning, således som dette var tilfældet for Fællesskabets og de 46
AVS– landes vedkommende fra 1 . juli 1975 «
På lin ,jo hermed finder Kommissionen endelig, at der ligeledes bør anvendes
overgangsordninger 3vårene a 1, 3. i det?,. Bom blev vedtaget mellem Fællesskabet
og AVS-landene fra 1 . juli 1975 » særlig for så vidt angår viet finansielle
og tekniske samarbejde .
 ---pagebreak--- HENSTILLING OM AFGØRELSE TRUFFET AF RÅDET OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMS
STATERNES REGERINGER , FORSAMLET I RÅDET, OM BEMYNDIGELSE AF KOMMISSIONEN
TIL AT INDLEDE FORHANDLINGER MED PAPUA NY-GUINEA
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATER
NES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET, HAR -                              V
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske
Fællesskab , særlig artikel 238f
under henvisning til henstilling fra Kommissionen , og
ud fra følgende betragtninger :
Papua Ny-Guinea har indgivet anmodning om tiltrædelse af konventionen AVS-
EØF undertegnet i Lomé den 28 . februar 1975 ;
ifølge denne konventions artikel 90 » stk. 1 , kan det - under forbehold af
AVS-EØF Ministerrådets godkendelse - ved en aftale mellem Fællesskabet og
en stat , hvis økonomiske struktur og produktion kan sammenlignes med AVS-
staternes , bestemmes , at denne stat tiltræder konventionen -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE :
                              Eneste artikel
Kommissionen bemyndiges til at indlede forhandlinger med henblik på indgår-
else af en aftale mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Papua Ny-
Guinea om sidstnævnte lands tiltrædelse af Lomé-konvent ionen AVS-EØF.
Kommissionen fører disse forhandlinger i samråd med medlemsstaternes repræ
sentanter og i overensstemmelse med de direktiver , der er knyttet hertil
som bilag.
 ---pagebreak---   DIREKTIVER VEDRØRENDE FORHAHDLINGERlffi MED PAPUA NY-GUHTEA LIED HENBLIK PA
  INDGÅELSE AP EPT AFTALE OM TILTRÆDELSE AP LOHE-KOITVMTIONEN AVS-EØF
  1 . Der skal indgås en af-fcale om Papua Ny-Guineas tiltrædelse af Lomé-kon-
  vent ionen AVS-EØP.
  2 . I aftalen kan nævnes den dato , fra hvilken visse af de i konventionen .
  indeholdte forpligtelser , navnlig på det handelsmæssige område , finder an
■ vendelse for Papua Ny-Guinea .
  3 . (EKSP-varer ).
 ---pagebreak---                                  UDKAST
Intern aftale , om ændring af den interne aftale om finansiering og forvalt
ning af Fællesskabets "bistand , undertegnet den 11 . juli 1975
REPRÆSMTMTTERBE FOR REGERIilGERNE FOR DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE FÆLLESSKABS
MEDLEMSSTATER , FORSAMLET I RÅDET, ER -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske
Fællesskab , i det følgende "benævnt traktaten ,
efter høring af Kommissionen,     og
ud fra følgende "betragtninger :
Ifølge aftalerne mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og henholdsvis
                    undertegnet den                      , herefter benævnt
tiltrædelsesaftalerne tiltræder                       konventionen AVS-EØF un–
dertegnet i Lom£ den 28 . februar 1975 ;
i henhold til konventionens artikel 90 ma e*1 stats tiltrædelse ikke gøre
indgreb i de fordele , som de AVS-stater , der har undertegnet denne , bl.a .
opnår ved bestemmelserne vedrørende finansielt og teknisk samarbejde og
vedrørende stabilisering af eksportindtægterne ;
medlemsstaterne har nu besluttet at forhøje de beløb , der stilles til rå^-
dighed for Den europæiske Udviklingsfond C 1975 ) y med       mio regningsen
heder ;
der må som følge heraf foretages en sandring af den interne aftale om finan
siering og forvaltning af Fællesskabets bistand , undertegnet den 11 . juli
1975 -
BLEVET EtTIGE OM FØLGENDE   BESTEMMELSER :
                              Artikel 1
Artikel 1 , stk. 2 og 3 > i den interne aftale om finansiering og forvalt
ning af Fællesskabets bistand ændres således :
" Fonden tildeles  et beløb på       mio regningsenheder , der stilles til rå
dighed af medlemsstaterne fordelt på følgende måde :
   Belgien                    ....... mio RE
   Danmark                             mio RE
    T^yskland                 ....... mio RE
    Frankrig                           mio RE
    Italien                            mio RE
    Luxembourg                         mio RE
   .Nederlandene                       mio RS
   Det forenede Kongerige     .•*.... mio RE
   Irland                             mio RE".
 ---pagebreak--- 3. "Det i stk. 2 nævnte "beløb fordeles saledes :
       a)             mio ES , bestemt for AVS-staterne , heraf:
                      mio RE , i form af gaveydelser ;
                      mio RE, i form af lån på særlige vilkår ;
           ..... mio RE, i form af risikovillig kapital ;
              ι · · ·
           > • • • •  mio RE, i form af overførsler i henhold til afsnit II i konven-
                               tionen ;
       b) . .... mio RE, "bestemt for landene og territorierne samt de franske
                               oversøiske departementer , heraf :
           ..... mio RE , i form af gaveydelser ;
           ..... mio RE, i form af lån på særlige vilkår ;
                      mio RE , i form af risikovillig kapital ;
                      mio RE , som reserve ;
       c) ..... mio RE, i form af overførsler til landene og territorierne i
                               henhold til "bestemmelserne i afgørelsen vedrørende sy
                               stemet til stabilisering af eksportindtægterne".
    E.I.B.-lån .
                                         Artikel 2
    Denne aftale godkendes af hver medlemsstat i overensstemmelse med dennes
    forfatningsmæssige "bestemmelser. Hver medlemsstats regering giver sekreta
    riatet for Rådet for De europæiske Fællesskaber meddelelse, når den proce
    dure , der er nødvendig for aftalens ikrafttræden , er fuldbyrdet .
    Denne aftale træder i kraft samtidig med tiltrædelsesaftalerne, forudsat
    de i stk. 1 omhandlede procedurer er fuldbyrdet .
                                         Artikel 3
    Denne aftale , der er udfærdiget i et eksemplar på dansk, engelsk, fransk ,
     italiensk, nederlandsk og tysk, idet hver tekst har samme gyldighed , depo
    neres i arkiverne i sekretariatet for Rådet for De europæiske Fællesskaber ,
     som fremsender en bekræftet genpart til hver af signatarstaternes regerin
     ger .
 ---pagebreak---          KOMMISSIONEN
              FOR
              FOR DE DE                                                ..Brujç_el_l_e_s_
EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
 Generaldirelcboratet for
         Udvikling
                                                    DOKUMENT
                            vedrørende direktiver for forhandlingerne ned
                                                    PAPUA NY-GUINEA
                                                          AFSNIT I
                                                  HANDELSSAMRBEJDE
         Efter Papua Ny–Guineas tiltrædelse af Lomé-konventionen AVS/EØF skal dennes
         ■bestemmelser vedrørende handelssamarbejde anvendes for dette land på samme
         vilkår som for AVS-staterne .
                                                          AFSNIT II
                                INDTÆGTER MIA UDFØRSLEN" AF BASISPRODUKTER
          Efter tiltrædelsen af Lome-konventionen AVS/EØF skal Papua Ny-Guinea nyde
          godt af "bestemmelserne i dennes afsnit II på samme måde som AVS-staterne .
                                                          AFSNIT IV
                                         FINANSIELT OG TEKNISK SAMARBEJDE
          Efter tiltrædelsen af Loml-konventionen skal Papua Ny-Guinea nyde godt af
          "bestemmelserne i dennes afsnit IV på samme måde som AVS-staterne .
  Foreltfbia adreue : Rue de la Loi 200, B-1049 Bruxelles – Telefon : 736 00 40 / 736 80 40 – Tolegramadrc - :-s 'COf.' US Bruxelle» --
                                                       Telex : " 21 877 COMEU B "
 ---pagebreak--- I forbindelse hermed forøges EUF med ••••••• millioner ERE ved en forøgel^
 se af bidragene fra medlemsstaterne som fastsat i artikel 1 , stk. 2 , i den
 interne finansieringsaftale af 1975 » i forhold til den ad hoc–nøgle , som
"blev vedtaget i 1975 for fastsættelse af medlemsstaternes bidrag til Pon-
den for 1975 .
Der skal træffes "bestemmelse om , at de beløb , som er anført i artikel l f
 stk. 3, litra a), i den interne finansieringsaftale tilpasses forholdsmæs
 sigt til forøgelsen af Fonden for 1975 «
                             ANDRE BESTEMMELSER
Efter tiltrædelsen af Lomé-konvent ionen skal de følgende bestemmelser og
 de hertil knyttede tekster anvendes for Papua Ny-Guinea :
AFSITIT III : industrielt samarbejde
 AFSMIT V    t bestemmelser vedrørende etablering, tjenesteydelser , betalin
               ger og kapitalbevægelser
 AFSNIT "VI  : institutionerne
 AFSET!T VII s almindelige og afsluttende bestemmelser , med undtagelse af
               artikel 85 , således at aftalen træder i kraft den første dag
               i den anden måned efter den dag, hvor ratifikationsdokumenter
               ne er deponeret af medlemsstaterne og af Papua Ny-Guinea , og
               – den akt , hvorved Fællesskabet indgår aftalen ,
               – de protokoller , som er knyttet som bilag til konventionen ,
               – de erklæringer , der er knyttet som bilag til slutakten .
            CElOEHFØRELSESBESromELS^ FOR LOIIEMCOFVinH'TIONEN AVS /EØF
 Straks efter tiltrædelsen af den nævnte Konvention iværksætter Papua Ny-
 Guinea de beslutninger og andre gennemførelsesbestemmelser , som er truf
 fet af konventionens institutioner , og Fællesskabet foranlediger , at de
 forordninger , som er vedtaget til gunst for AVS-staterne , anvendes for Pa-
 pua Ny-Guinea .
 ---pagebreak---          KOMMISSiQNEN
              FOR DE                                                 Bruxelles
EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
 Generaldirektoratet for
            Udvikling
                Spørgsmål , der opstar i forbindelse med Papua Ny-Guineas "tiltrædelse
                                                 af Lome-konventionen
           1 . Af de sonderende drøftelser med repræsentanter for Papua Ny-Guinea frem
           gik det , at landet i princippet var rede til at acceptere alle de forplig
          telser , der vil følge af en tiltrædelse af konventionen .
           2 . Konventionens afsnit I (handelssamarbejde )
                SamhanAelsordning - Det tiltrædende lands -position eller ønsker
          Anvendelse af konventionens artikel 7 uden forbehold , da Papua Ny-Guinea
           ikke yder noget land præferencebehandling.
           3 . Konventionens afsnit II ( Stabex)
           3.1 . Parma Ny-Gumeas position
           Følgende varer under Stabex-ordningen eksporteres regelmæssigt fra Papua
          Ny-Guinea :
           -  kakaobønner ,
           -  kopra ,
           –  tømmer ,
           -  kaffe ,
           -  palmekemer ,
           –  palmeolie ,
           - te .
           Papua Ny-Guineas ønsker med hensyn til stabiliseringsordningen kan resume
           res således : optagelse på don liste over AVS-stater , som er mindst udvikle
           de , er uden søkyst eller er østater , som findes i artikel 24 i konventionen
           ( anvendelse af en afhængigheds- og udsvingstærskel på 2,5% som fastsat i
           konventionens artikel 17 , stk. 2 ) under hensyntagen til landets udviklings-
           niveau og dets særlige problemer som følge af dets ø–karakter og dets svagt
           udbyggede transportinfrastruktur.
           3»2 . Kommissionens position
           De foreliggende oplysninger viser , at de varer , for hvilke en Stabex-inter–
           vention kan komme på tale for Papua Ny-Guineas vedkommende er :
           – kakaobønner ,
           - kopra,
           - kaffe ,
           – tømmer .
   Foral4bio idrUHi Ru* da la Loi 200, B-1049 Bruxallat – Talefon : 735 00 40 / 735 80 40 - Talagramad'- ■ "COiVtUR Bruxallat ' –
                                                    Talax : " 31 877 COMEU B "
 ---pagebreak--- Landet udfører også te , palmekerner , palmeolie , kokosnødder og jordnødder ,
men i den senere tid har ingen af disse varer tegnet sig for 2,5% eller me
re af de samlede eksportindtægter .
På grund af landets ø-karakter vil 2,5i° afhængigheds- og udsvingstærskel en
automatisk gælde for Papua Ny-Guinea .
4. Konventionens afsnit IV ( finansielt og teknisk samarbejde )
For så vidt angår finansielt og teknisk samarbejde må det erindres , at Papua
Ny-Guinea ikke må "behandles anderledes end de andre AVS-lande med hensyn til
form og indhold af støtten .
Med hensyn til Papua STy–Guineas eventuelle optagelse blandt de i artikel 48
nævnte mindst udviklede AVS–stater er det Kommissionens opfattelse , at op
tagelsen - selv om der kan fremsættes argumenter til fordel herfor – på
grund af landets indkomst pr . indbygger og på grund af dets potentielle res
sourcer – ikke er motiveret .
5 . Afsnit III
    Afsnit V
    Afsnit VI            Ingen særlige problemer
    Afsnit VII
 ---pagebreak---                        OVERGJlîTGSBESTEMtELSER
I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse til Rådet vedrørende ind
ledning af forhandlinger med Papua Ny-Guinea er det ønskeligt , at Fælles
skabet og ansøgerstaten ved en "brevveksling, "begge forpligter sig til en
sidigt at anvende handelsordningen i Loml-konventionen ATS/EØF*
 ---pagebreak---                                    Papua Ny-Guinea
                                Vigtigste oplysninger
Areal oæ- "befolkning
Areal                                            178 000 kvadratmiles ( 460 842 km )
Befolkning (ultimo juni 1975 )                   2,75 mi°
Årlig "befolkningstilvækst                       2,7$
Befolkningststhed                                15 pr. kvadratmile
                     afhængige af penge-
                     mkl , udlacndinge           331 529
                     afhængige af penge-
                     den samlede "befolk-
nmg                                              12%
Største byer         Port Mores"by (hovedstad)   mdb .  ( 1971 )  76 507 ;
                     Lae (ïïev/-Guinea)          mdb .  ( 1971 ) 38 706
                     Rabaul (New-Britain)        mdb .  ( 1971 ) 26 518
                     Goroka (Nevr-Guinea)        mdb .  ( 197I )  12 066
                     Arawa & Kieta (Bougain
                                     ville )     mdb .  ( 1971 )  14 431
Valuta
Papua Ny-Guineas egen valuta indført den 19 . april 1975 :
                     1 kina = 1 australsk dollar
                     1 toea = 1 australsk cent
Vekselkurser : 1 kina = 1,25 US $ ( jan. 76 )
                     1 kina « 1,12 SDR ( 1974/75 )
Bruttonationalprodukt ( mio kina)
                                               im       1211      1913      1974   1975
BNP – Markedsøkonomiske del                   483,1    495,0     621,0 841,8
        Ikke-markedsøkonomiske del            138,6    150,5     165,2 162,0
MP – Markedspriser                            621,7    645,5     786,2 1003,8     996,8
Brut t onat i ona 1 indkom st
Etfl pr. indbygger ( 1973)                    SDR 290                    US & 410
N.B. Ca. 6ofo af befolkningen lever i naturaløkonomi , hvor indkomsten, op
gjort efter priserne andre steder i Sydøstasien , næppe overstiger 70-80 $
pr. indbygger .
Offentlig gæld ( mio kina)
Samlet gæld                                    92,9    136,1     169,7     213,6  269,8
Gæld til udlandet                              56,3     96,7     127,7     165,6  211,4
 ---pagebreak---   Betalinger af renter og afdrag
  Renter og afdrag (mio kina)             8,4     8,3    13,4    11,4    20,2
 Renter og afdrag i % af indtægterne     11,3     9,8    14,4     8,3    11,2
 Stat s"budpettet (mio kina)
                                        1211             1973    im
 Indtægter                                                               im
                                         74,2    85,1    93,3   136,7
 Tilskud fra udlandet                                                   179,7
                                       101,8    108,2   121,8   152,3   137,6
 Samlede indtægter                     176,0   193,3    215,1   289,0   317,3
 Samlede udgifter                      204,7   233,8   250,4    307,5   374,1
 Samlet underskud (-)                - 28,7   - 40,5  - 35,3  - 18,5  - 56,8
Betai ings'balance ( mio kina )
Eksport
                                        86,4   109,5   267,9   561,1
Import                                                                 460,4
                                      328,3    323,2   243,7   274,1
Handels"balanoe                                                        406,1
                                      241,9 - 213,7    '24,2   286,9    54,3
 ---pagebreak---                               Papua Ny-Guinea
I. H'IDLEDlIIiTG
Papua Ny-Guinea omfatter den østlige halvdel af øen Ny-Guinea , Bismarck-
arkipelaget (hvori New-Britain og New-Ireland er de største øer), to øer i
Salomon-øgruppen ( Buka og Bougainville) samt Trobriand-øerne , Woodlark-øen
og Loui side-øerne .
                                                 Λ
Landet dækker I78 000 kvadratmiles ( 46I 000 Ian ), og har en anslået "befolk
ning pr. juni 1975 på 2,75 millioner. Da Papua Ny-Guinea i 1971 havde en
indfødt "befolkning på 2,4 mio , har den gennemsnitlige tilvækst været ca .
2,7 % pr. år. Befolkningen er opdelt på 300 etniske grupper, med i alt 700
sprog.
Den ikke-indfødte "befolkning, hovedsagelig bestående af australiere , udgjor
de 55 000 ved udgangen af juli 1971 , men var faldet til omkring 39 000 ved
udgangen af juni 1975 *
Bybefolkningen voksede fra 232 000 i 1971 til 333 000 i 1975 f en vækst på
44%. Denne vækst skyldes delvis den voksende forskel mellem minimumslønnin-
gerne i "byerne og i landområderne .
Det skønnes , at arbejdsstyrken i erhvervene med pengeøkonomi , herunder ud
lændinge , faldt svagt fra 338 000 i 1971 til 331 000 i 1974 ( Bilag l ).
Indtil 1971 opsugedes det overskud af arbejdskraft , der skyldtes urbanise
ringen , i arbejdsstyrken ; siden er den hastige vækst i beskæftigelsen fal
 det , delvis på grund af den tilbagetrækning af australsk kapital , der led
 sagede den australske udvandring.
Den økonomi , der havde udviklet sig som følge af udenlandske ( hovedsagelig
australske ) investeringer i landbrug, minedrift og, i langt mindre udstræk
ning, industri , har været afhængig af tilgangen af faglært arbejdskraft ude
 fra . På de højere færdighedsniveauer er arbejdsstyrken stadigvæk i overve
 jende grad sammensat af udlændinge , medens Papua Ny-Guineas befolkning i
 regelen arbejder i stillinger , der kræver mindre eller ingen oplæring.
 Takket være forbedrede skole- og uddannelsesforhold uddannes der imidlertid
 nu flere indfødte , som er kvalificerede til højere stillinger og også eng
 lændere , new zealændere og filippinere har erstattet australiere i nogle
 af de stillinger , der kraver en højere uddannelse .
 Efterhånden som antallet af elever , der forlader skolerne , begynder at vok
 se og forskellen mellem lønningerne i byerne og på landet vokser , vil ar-
 bejdsløshedsproblemet antagelig blive mere alvorligt .
 Vandringen til byerne belaster byernes eksisterende faciliteter , især boli
 gerne , alvorligt , og koncentrationen af tilflyttere i etniske grupper i by
 erne har øget vanskeligheder med at opretholde lov og orden . Der har været
 en betydelig vækst i kriminalitet og alkoholmisbrug, hvilket har medført en
 alvorlig belastning for myndighederne . Udgifterne til politistyrken er ble
 vet øget med næsten 50$ årligt i de sidste to år.
 ---pagebreak--- II . DEN ØKONOMISKE STRUKTUR
De væsentligste træk er den dominerende rolle for betalingsbalancen , som
eksporten af ko"b"ber fra Bougainville spiller , samt den australske bistands
store andel i finansieringen af den offentlige sektors udgifter . Salg af
kobber i udlandet tegner sig for ca. 60fo af den samlede vareeksport , medens
importen er relativt lille og hovedsagelig omfatter maskiner til udskift
ning, olieprodukter og køretøjer . Minen beskæftiger 3 250 indfødte arbejde
re , men dens direkte virkninger på indkomst og beskæftigelse inden for an
dre sektorer er ubetydelige-; dens væsentligste bidrag består i betaling af
selskabsskat , afgifter og udbytte til staten , da en væsentlig del af det
indtjente overskud overføres til udlandet .
Kobberforekomsterne på Bougainville-øen udvindes af Bougainville Copper Ltd .
( BCL), hvoraf Conzinc Rio Tinto of Australia ejer 53,6$, medens staten Pa-
pua Ny-Guinea har 20$ af aktiekapitalen. Den resterende del af aktiekapita
len ejes af private og selskaber i Papua Ny-Guinea og udenlands .
Den forretningsmæssige kobberproduktion indledtes den 1 . april 1972 . Produk
tionen fra minen svarer nu til 170 000 tons kobber pr . år . Hele produktio
nen eksporteres i form af malmkoncentrat , da der ikke er smelteanlæg i Papua
Ny-Guinea . Værdien af kobbereksporten var i 1973/74 316 mio kina , svarende
til 69% af den samlede eksport . Imidlertid faldt prisen på kobbertråd , som
i april 1974 havde kulmineret med 2,15 kina pr . kg til 0,88 kina i juni 1974 .
Kobbereksportens samlede værdi faldt med 25%% og Bougainvillesektorens an
del i MP faldt til ca. 2Cffo mod mere end 30$ i 1973/74. Kobberet " sælges på
langtidskontrakter til fem landes Japan , Vesttyskland , Spanien , Mexico og
Jugoslavien ( kontrakterne med Mexico og Jugoslavien udløber om kort tid ).
Eksporten , hovedsagelig af plantageafgrøder , kopra og kaffe , var gennemgå
ende god i 1974/75 f men dette var hverken tilstrækkeligt til at udligne fal
det i kobbereksport en eller væksten i importen . I bilag 2 og 3 er anført
nærmere oplysninger om de væsentligste eksportvarer og handelens fordeling
på lande i perioden 1971-74 .
Kopra
Papua Ny-Guinea er verdens næststørste eksportør af kopra , selv om det kun
er den sjettestørste producent i Asien .
Alle kokosnødprodukter eksporteres som kopra , bortset fra 25 000 tons kokos
olie og 15 000 tons kokosmel , som eksporteres fra Rabaul . Rekordpriser for
kopra i første halvdel af 1974 førte til en betydelig akkumulering af mid
ler , men med faldet i verdensmarkedspriserne trådte staten til med et til
skud på 50 kina pr. ton og suspenderede i marts 1975 opkrævningen af eks-
portafgift på kopra- og kokosnødprodukter .
Kaffe
Verdensmarkedsprisen faldt i 1974/75 mindre drastisk end for andre råvarer ,
og Papua Ny-Guineas eksport steg mængdemæssigt med 1},% og målt i værdi med
16%, Papua Ny-Guinea er medlem af den internationale kaffeoverenskomst . Pris-
udsigterne for de næste to år er gunstige , og det forventes , at eksportind
tægterne vil stige .
Kakao
Produktionen steg betydeligt i 1974/75 "til trods for et fald i prisen i mid
ten af 1975 » og værdion af l<rkr o eksp o rfc-n steg til 40,3 mio kina , hvilket
var 72% mere end i 1973/74 . I 1975 oprettedes eh " Cocoa Industry Board" med
henblik på at oprette en stabiliseringsfond .
 ---pagebreak---                                        - 3 -
Tendensen forblev vigende gennem hele 1974-/75 * °E srets eKsport "blev 2ofi
mindre end det foregående års .
Også denne eksport faldt som følge af ringere efterspørgsel i udlandet , i–
sær i Jaoan .
        4 t t ^ ^ r-svi rks c r.h e z.
Denne sektor er lille i Papua Kv-Guinea og omfatter hovedsagelig virKsom
heder , der fremstiller øl , cigaretter , mineralvand og gummisko . Produktio
nen af disse varer er steget i den senere tid , men virksomhederne er han
dicappet af det lokale markeds ringe størrelse som i realiteten på grund af
transportvanskeligheder er "begrænset til det område , hvor disse er "belig
gende . Endvidere har det vist sig vanskeligt at uddanne og opretholde en
indfødt arbe jdsstyrke . Disse vanskeligheder forbundet med den stærke stig
ning i arbejdslønninger og materialeomkostninger samt usikkerheden vedrøren
de regeringens planer for investeringer i industrivirksomheder har hæmmet
nye investeringer .
I december 1$73 undertegnede Papua Ny-Guinea og Australien et "Memorandum
of Understanding on Tråde and Comrnercial Arrangements" for at opretholde
gældende sårlige og generelle toldordninger og andre gældende ordninger i
perioden med indre selvstyre . Denne aftale er for nylig "blevet forlænget ,
medens man afventer indgåelsen af en langtidsaftale .
Da Det forenede Kongerige "blev medlem af EØF, "blev der indgået aftale om ,
at de toldpræferencer , Papua. Ky-Guinea var "berettiget til , skulle oprethol
des indtil 1977 .
Kcr.:ci"isi cr.er
Papua ny-Guinea har et "betydeligt økonomisk vækstpotentiel , særlig inden
 for landbruget , idet kun 25* af jorden er opdyrket . Jorden er frugtbar , der
 er rigelig nedbør og de fleste tropiske planter er lette at dyrke . Hvis
der skal opdyrkes mere land , må der foretages en jordreform . Distributionen
af fødevarer inden for landets grænser er et væsentligt problem , da de vig>-
tigste produktionsområder i højlandet ikke har forbindelse til Papua og
Port Lioresby. økonomien kan ikke udnytte sine potentielle muligheder , før
det mellemliggende kommunikationssystem forbedres og udvides i betydelig
 grad .
 Landets nineralressourcer er endnu ikke blevet undersøgt fuldt ud , men der
 er ikke tvivl om , at de er betydelige . Der er omfattende tøramerressourcer
både på hovedlandet og på øerne . Udforskningen af mineralrigdommene er først
begyndt for nylig, og foruden opdagelsen af store kobberforekomster på Bou-
 gainville , er der blevet opdaget betydelige forekomster i den vestlige del
af hovedlandet , hvor tre større projekter er under overvejelse . Eftersøg>-
ningen efter olie og gas er også påbegyndt både på land og offshore ; der er
 dog endnu ikke fundet felter af kommerciel værdi . Der er påbegyndt flere
vandkraftværkspro jekter på de talrige store floder i hovedlandet , som , når
 de er fuldført vil være mere end tilstrækkelige til at dække energibehovet
 i en overskuelig fremtid. Udnyttelsen af disse ressourcer vil imidlertid
 krave stcre msngder kapital og en "betydelig teknisk ekspertise .
 ---pagebreak---                                    - 4 -
Hidtil har Papua Ny-Guinea været afhængig af australske investeringer og
"bistand , samt australsk personnel og teknisk ekspertise . I det økonomiske
 system med dets enklaver , har der udviklet sig en omkostningsstruktur og
 et forbrugsmønster , der svarer til Australiens , og som karakteriseres af
 en høj importtilbøjelighed , følsomhed over for udenlandsk inflation og
koncentrering af investeringerne i udvindingsindustrien . Ledelsen og ud
viklingen af en sådan økonomi , der under alle omstændigheder vil være van
 skelig, er "blevet yderligere vanskelig efter uafhængigheden , fordi offent
 lighedens forventninger er blevet øget , samtidig med at de interne admini
 strative ordninger stadig befinder sig i en overgangsperiode , og det inter
nationale økonomiske miljø er blevet mindre gunstigt . Faldet i råvarepri-
 serne - især på kobber - har medført et betydeligt fald i valutaindtjenin-
 gen . Endnu i nogle år vil budgettet være afhængigt af tilførslen af au
 stralsk bistand , og der forhandles mellem de to regeringer om ordninger
for australsk bistand på mellemlang sigt . Hvis landets udviklingsmuligheder
skal udnyttes , må det vigtigste mål for regeringen være at bringe budget
tet til at balancere , særlig hvis den økonomiske regression i verden fort
sætter , ved at gennemføre en politik med henblik på bestræbelser på en
spredning af økonomien , substitution af importen og selvhjælp .


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 18.5.2016
            COM(2016) 340 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Østrigs nationale reformprogram for 2016og med Rådets udtalelse om Østrigs stabilitetsprogram for 2016

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Østrigs nationale reformprogram for 2016

                  og med Rådets udtalelse om Østrigs stabilitetsprogram for 2016

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  2
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  3
               ,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  4
               , som markerede starten på det europæiske semester 2016 om samordning af de økonomiske politikker. Den 17.-18. marts 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  5
               , hvori Østrig blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dag vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet
                  6
               . Den 18.-19. februar 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig denne henstilling, og den 8. marts 2016 blev den vedtaget af Rådet. Da Østrig har euroen som valuta, og i betragtning af de nære indbyrdes forbindelser mellem økonomierne i Den Økonomiske og Monetære Union, bør Østrig sikre en fuldstændig og rettidig implementering af denne henstilling.

               (2)Den 26. februar 2016 blev landerapporten for Østrig 2016
                  7
                offentliggjort. Den indeholdt en analyse af Østrigs fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som blev vedtaget af Rådet den 14. juli 2015, og opfyldelsen af Østrigs nationale Europa 2020-mål. Rapporten indeholdt desuden en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Den 8. marts 2016 fremlagde Kommissionen resultaterne af den dybdegående undersøgelse
                  8
               . Kommissionen konkluderer af sin analyse, at Østrig ikke er berørt af makroøkonomiske ubalancer.

               (3)Den 26. april 2016 fremlagde Østrig sit nationale reformprogram for 2016, og den 27. april 2016 fremlagde landet sit stabilitetsprogram for 2016. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (4)Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i forordning (EU) nr. 1303/2013 kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende denne bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring
                  9
               .

               (5)Af stabilitetsprogrammet fremgår det, at de budgetmæssige konsekvenser af den ekstraordinære tilstrømning af flygtninge er betydelige, og programmet giver tilstrækkelige oplysninger om omfanget og arten af de yderligere budgetomkostninger. Ifølge Kommissionen udgjorde de støtteberettigede ekstraudgifter 0,09 % af BNP i 2015 og anslås i øjeblikket at udgøre 0,26 % af BNP i 2016. Disse beløb repræsenterer en opjustering med hensyn til overslagene i udkastet til budgetplan for 2016, hvori de forventede ekstraudgifter var på ca. 0,08 % af BNP og 0,16 % af BNP i henholdsvis 2015 og 2016. Disse ekstraudgifter hører ind under bestemmelserne i artikel 5, stk. 1, og artikel 6, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97, idet tilstrømningen af flygtninge er en ekstraordinær begivenhed, hvis virkning for Østrigs offentlige finanser er betydelig, og idet holdbarheden ikke bringes i fare ved en sådan afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning. I 2015 gjorde Østrig ikke brug af muligheden for en midlertidig afvigelse, idet landet opfyldte sin mellemfristede budgetmålsætning. For at sikre, at Østrig har ret til samme midlertidige afvigelse som lande, der endnu ikke har opfyldt deres mellemfristede budgetmålsætning, vil Østrig dog have ret til at afvige fra sin mellemfristede budgetmålsætning i 2016 og 2017 med det beløb, der blev anset for støtteberettiget for 2015. For så vidt angår en eventuel yderligere afvigelse i 2016, vil der i foråret 2017 blive foretaget en endelig vurdering, herunder af de støtteberettigede beløb, på grundlag af de observerede data, som de østrigske myndigheder har forelagt.

               (6)Østrig er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af overgangsbestemmelsen vedrørende gældskriteriet. I stabilitetsprogrammet for 2016 forventer regeringen, at det samlede underskud vil falde til 1,6 % af BNP i 2016 og derefter gradvis stige til 0,4 % af BNP i 2020. Den mellemfristede budgetmålsætning – et strukturelt underskud på 0,45 % af BNP indtil 2016, der er blevet revideret til et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP fra 2017 – forventes at blive opfyldt fra og med 2018. På grundlag af den genberegnede strukturelle saldo vil den mellemfristede budgetmålsætning dog først blive opfyldt fra 2019. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes den offentlige gældskvote at have toppet ved 86,2 % i 2015 og derefter gradvis at falde til 76,6 % i 2020. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne er realistisk. De foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål fra og med 2017, er imidlertid ikke tilstrækkeligt præciseret. På basis af Kommissionens forårsprognose 2016 er der risiko for en vis afvigelse i 2016. Hvis man imidlertid ser bort fra de yderligere konsekvenser af den ekstraordinære tilstrømning af flygtninge, der i øjeblikket forventes for 2016, ville Østrig forventes at være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten i 2016. Under antagelse af uændret politik er der risiko for en væsentlig afvigelse fra den anbefalede tilpasning i 2017. Den forventede afvigelse i 2017 vil dog ikke længere være væsentlig, hvis der tages hensyn til den yderligere godtgørelse, der eventuelt ydes for 2016 i forbindelse med de budgetmæssige konsekvenser af den ekstraordinære tilstrømning af flygtninge. Østrig forventes at overholde overgangsbestemmelsen vedrørende gældskriteriet i 2016 og – efter udløbet af overgangsperioden – gældsreduktionsmålet i 2017. På grundlag af vurderingen af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 er Rådet af den opfattelse, at der er risiko for, at Østrig ikke vil være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Der vil derfor være behov for yderligere foranstaltninger for at sikre overensstemmelse i 2016 og 2017.

               (7)De budgetmæssige følger af den nylige skattereform udgør stadig et usikkerhedsmoment. Når der træffes foranstaltninger for at sikre den finanspolitiske holdbarhed, bør der tages hensyn til, at skattebyrden på arbejde trods nylige reformer fortsat er høj, og at Østrig har en høj skattekile sammenlignet med andre europæiske lande. Imens bliver mere vækstfremmende beskatningskilder, der gør det muligt at reducere skattebyrden på arbejde, ikke tilstrækkeligt udnyttet. At træffe foranstaltninger til at reducere skattebyrden på arbejde ved at flytte skattebyrden til andre kilder, der er mindre skadelige for væksten, kan bidrage til at løse problemet.

               (8)I 2015 var beskæftigelsen for personer mellem 55 og 64 på 46,3 % (EU-gennemsnit: 53,3 %), hvilket placerede Østrig som nr. 19 sammenlignet med de andre medlemsstater. Yderligere foranstaltninger, der har til formål at hæve den faktiske pensionsalder, har været i kraft siden 2014 og har haft en vis effekt. Det vides endnu ikke, om disse foranstaltninger på mellemlang sigt vil vende tendensen med, at den faktiske pensionsalder i Østrig halter efter EU-gennemsnittet. Endvidere bliver pensionsperioden længere som følge af en højere forventet levetid. Den lovbestemte pensionsalder for kvinder vil kun gradvis blive hævet og rettet ind efter den for mænd, hvilket vil finde sted fra 2024 til 2033. I Østrig er den lovbestemte pensionsalder ikke knyttet til den forventede levetid. Kommissionen anslår, at pensionsudgifterne vil stige med 0,8 % af BNP i 2040 sammenlignet med 2013. På lang sigt (2060) forventes pensionsudgifterne at stige med 0,5 % af BNP. Sundhedsudgifterne forventes ligeledes at stige med 1 % af BNP mellem 2013 og 2040 samt med 1,3 % af BNP i 2060. Sammen med den forventede stigning i udgifterne til langtidspleje udgør dette en moderat risiko for Østrigs finanspolitiske holdbarhed.

               (9)De finanspolitiske ordninger på tværs af de forskellige forvaltningsniveauer (forbundsstatsligt, delstatsligt og lokalt) er komplekse, og på mange politikområder, som f.eks. sundhedspleje, er ansvaret for indtægter og udgifter ikke tilpasset. Selv om de subnationale myndigheder ifølge OECD's oplysninger fra 2014 har politisk ansvar, der svarer til offentlige udgifter på 16 % af BNP, er andelen af subnationale skatter kun på ca. 2 % af BNP. Disse kompleksiteter er omkostningstunge og kan reducere budgetdisciplinen. Der forhandles i øjeblikket om, hvordan indtægterne skal fordeles mellem de tre forvaltningsniveauer for den periode, der begynder i 2017, hvilket giver mulighed for at løse dette problem.

               (10)Arbejdsløsheden i Østrig er traditionelt en af de laveste i EU. Den er dog steget siden 2011 og nåede op på 5,7 % i 2015. Ungdomsarbejdsløsheden er også lav: 10,6 % af alle aktive 15-24-årige i 2015. Østrig har også en høj beskæftigelse. Selv om beskæftigelsen for kvinder med 70,2 % ligger over EU-gennemsnittet, har en forholdsvis stor del af kvinderne dog deltidsarbejde på grund af børnepasningsbehov eller ældrepleje. Det bidrager til en af de højeste kønsbestemte lønforskelle i EU og en høj kønsbestemt pensionsforskel. For ældre arbejdstagere (mellem 55 og 64) ligger beskæftigelsen under EU-gennemsnittet.

               (11)Østrig har allerede mere end nået sine nationale Europa 2020-mål for uddannelse. I 2015 var skolefrafaldet på 7,3 % og gennemførelsesprocenten for de videregående uddannelser på 38,7 %. Uddannelsesresultaterne er dog meget afhængige af socioøkonomisk baggrund. Uddannelsesmobiliteten mellem generationerne er en af de laveste blandt alle de OECD-lande, for hvilke der foreligger oplysninger. Frafaldet for udenlandskfødte elever er næsten tre gange større end for indfødte, og det er mere udfordrende at integrere unge flygtninge og migranter i den skolepligtige alder og derover i uddannelsessystemet.

               (12)Selv om de østrigske banker er udfordret på både indenlandske og udenlandske markeder, har tilsynsforanstaltninger på nationalt plan og EU-plan medvirket til at imødegå risici fra dårligere aktivkvalitet i Central-, Øst- og Sydøsteuropa. Hvad angår omstruktureringen og afviklingen af nødlidende finansielle institutioner, er de finanspolitiske risici allerede indregnet i de offentlige regnskaber. Selv om yderligere risici ikke kan udelukkes, lader de til at være begrænset til eftervirkninger for enkelte specifikke institutioner.

               (13)Østrigs investeringskvote ligger over EU-gennemsnittet for alle komponenter af BNP, undtagen boliger. På trods af solid selskabslikviditet og favorable finansieringsvilkår har investeringsniveauet i Østrig dog været lavt siden 2012. For at fremme investeringer og vækst bør de administrative kompleksiteter og hindringer fjernes. Lovgivningsmæssige hindringer og administrative byrder inden for tjenesteydelser bidrager for eksempel ikke til åbning af nye virksomheder. Hvad angår hindringer for oprettelse af tværfaglige virksomheder, som omhandlet i de landespecifikke henstillinger for 2015, er Østrig begyndt at overveje forbedringer, men har endnu ikke truffet nogen beslutninger. Inden for erhvervstjenester er der særlige udfordringer forbundet med de restriktive godkendelseskrav og begrænsninger med hensyn til retlig form og ejerforhold, hvilket resulterer i lav markedsdynamik og negativ produktivitetsvækst. I den handlingsplan, der er indsendt af Østrig som følge af den gensidige evaluering af adgangen til og udøvelsen af lovregulerede erhverv, foreslås der kun et begrænset antal handlinger, selv om der er en klar mulighed for mere ambitiøse forslag.

               (14)Den store tilstrømning af flygtninge i det forløbne år har en række sociale og økonomiske konsekvenser for Østrig. Selv om tilstrømningen af flygtninge på kort sigt forventes at øge de offentlige udgifter og at skabe yderligere indenlandsk efterspørgsel, således at BNP øges, afhænger virkningen på beskæftigelse og vækst på mellemlang sigt af den succes, hvormed flygtningene integreres på arbejdsmarkedet og socialt, herunder via uddannelsesstøtte. Emnet står højt på den politiske dagsorden på både EU- og medlemsstatsplan og vil blive overvåget og analyseret nøje, herunder i landerapporten for 2017.

               (15)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Østrigs økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2016. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Østrig i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Østrig, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1 til 3 nedenfor.

               (16)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået stabilitetsprogrammet, og dets holdning
                  10
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               HENSTILLER, at Østrig i 2016 og 2017 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.Sikre, at afvigelsen fra den mellemfristede budgetmålsætning i 2016 og 2017 ikke overstiger den godtgørelse, der er knyttet til de budgetmæssige konsekvenser af den ekstraordinære tilstrømning af flygtninge i 2015, og derved opnå en årlig finanspolitisk tilpasning på 0,3 % af BNP i 2017, medmindre det ikke kræver så meget at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning. Sikre bæredygtigheden af sundhedssystemet samt sikre bæredygtigheden af pensionssystemet ved at knytte den lovbestemte pensionsalder til den forventede levetid. Forenkle, rationalisere og strømline de finanspolitiske forbindelser og det finanspolitiske ansvar på tværs af de forskellige forvaltningsniveauer.

               2.Forbedre kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet. Træffe foranstaltninger til at forbedre uddannelsesresultaterne for dårligt stillede unge, navnlig dem med migrantbaggrund.

               3.Reducere de administrative og lovgivningsmæssige hindringer for investeringer, som f.eks. de restriktive godkendelseskrav og begrænsninger med hensyn til retlig form og ejerforhold, og hindringerne for oprettelse af tværfaglige virksomheder, navnlig inden for tjenesteydelser.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 340 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 og P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 88 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


HENSTILLING MED HENBLIK PAA RAADETS AFGOERELSE OM INDLEDNING AF FORHANDLING MED JUGOSLAVIEN MED HENBLIK PAA AT AENDRE I HENHOLD TIL ARTIKEL 24 TIL INTERIMSAFTALEN OM SAMHANDEL OG HANDELSSAMARBEJDE