title: Rådets henstilling af 26. november 2018 om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og ungdomsuddannelsesniveau samt resultater af læringsophold i udlandet

text:
               10.12.2018

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 444/1

      RÅDETS HENSTILLING
      af 26. november 2018
      om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og ungdomsuddannelsesniveau samt resultater af læringsophold i udlandet
      (2018/C 444/01)
      RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
      som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 165 og 166,
      som henviser til forslag fra Europa-Kommissionen, og
      som tager følgende i betragtning:

                  (1)

                  Læringsmobilitet styrker viden, færdigheder, kompetencer og erfaringer, herunder personlige og sociale kompetencer og kulturel bevidsthed, som er afgørende for aktiv deltagelse i samfundet og på arbejdsmarkedet samt for fremme af en europæisk identitet.

                  (2)

                  Europa-Kommissionen beskrev i sin meddelelse om styrkelse af den europæiske identitet gennem uddannelse og kultur (1) en vision for oprettelse af et europæisk uddannelsesområde senest i 2025, hvor læring, studier og forskning ikke vil blive hæmmet af landegrænser, bl.a. ved at fjerne hindringer for anerkendelse af kvalifikationer både i skoler og på videregående uddannelser.

                  (3)

                  I konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde af 14. december 2017 blev medlemsstaterne, Rådet og Kommissionen opfordret til, i overensstemmelse med deres respektive beføjelser, at fremme arbejdet med henblik på at »fremme medlemsstaternes samarbejde om gensidig anerkendelse af beviser for videregående uddannelse og ungdomsuddannelsesbeviser« (2).

                  (4)

                  Ved konventionen af 1997 om anerkendelse af kvalifikationer inden for de videregående uddannelser i Europaregionen (Lissabonkonventionen om anerkendelse) og de dertil hørende tekster, som er udarbejdet af Europarådet og UNESCO, fastsættes retlige rammer for anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og kvalifikationer på ungdomsuddannelsesniveau, der giver adgang til videregående uddannelse.

                  (5)

                  Uddannelsesministrene inden for det europæiske område for videregående uddannelse forpligtede sig i Bukarestkommunikéet fra 2012 til det langsigtede mål om automatisk anerkendelse af sammenlignelige akademiske grader. Der blev gjort fremskridt, herunder gennem arbejdet i Banebrydergruppen om Automatisk Anerkendelse, men målet er endnu ikke opfyldt.

                  (6)

                  Ministrene med ansvar for erhvervsuddannelse i medlemsstaterne forpligtede sig i 2002 til Københavnprocessen, en proces af styrket samarbejde, der fremmer anerkendelse af kvalifikationer og kompetencer.

                  (7)

                  Navnlig kvalitetssikring har en vigtig rolle at spille i bestræbelserne på at forbedre gennemsigtigheden og dermed medvirke til at opbygge gensidig tillid. Det er derfor vigtigt at bygge videre på det arbejde, der allerede er gjort i forbindelse med standarderne og retningslinjerne for kvalitetssikring i det europæiske område for videregående uddannelse og den europæiske referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelserne og at benytte den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring som reference.

                  (8)

                  Med henblik på at lette anerkendelsen af læringsresultater i national lovgivning, herunder i forbindelse med mobilitet, bør indsatsen for at gennemføre et europæisk meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem og et europæisk meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse fortsættes.

                  (9)

                  Rådets henstilling af 22. maj 2017 om den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (3) har til formål at forbedre gennemsigtigheden, sammenligneligheden og overførbarheden af kvalifikationer og således lette anerkendelsen heraf.

                  (10)

                  I sin beslutning af 20. april 2012 om moderniseringen af Europas videregående uddannelser opfordrede Europa-Parlamentet EU og medlemsstaterne til en yderligere indsats i retning af en mere effektiv anerkendelse og en bedre harmonisering, også hvad angår akademiske kvalifikationer (4).

                  (11)

                  I en stadigt mere globaliseret verden er det vigtigt, at studerende kan udnytte alle læringsmuligheder i hele Europa optimalt. Derfor bør en kvalifikation fra en kompetent myndighed i én medlemsstat være gyldig i enhver anden medlemsstat med henblik på adgang til yderligere læringsaktiviteter. Dette omfatter også tredjelandsstatsborgere, der har en kvalifikation fra én medlemsstat, og som flytter til en anden medlemsstat. Imidlertid hæmmes mobiliteten af den manglende automatiske anerkendelse af kvalifikationer og resultater af læringsophold i udlandet. Ved en EU-dækkende tilgang til automatisk anerkendelse vil det være muligt at skabe den klarhed og ensartethed, der er nødvendig for at overvinde de resterende hindringer.

                  (12)

                  På videregående uddannelser er anerkendelsesprocedurer ofte stadig for vanskelige eller for dyre, og for mange mobile studerende får ikke fuld anerkendelse for opnåede læringsresultater. Flere medlemsstater har imidlertid taget initiativ til at gøre fremskridt hen imod automatisk gensidig anerkendelse, bl.a. gennem undertegnelse af regionale aftaler. Sådanne tiltag kan tjene som inspiration for oprettelsen af et EU-dækkende system.

                  (13)

                  Hvad angår ungdomsuddannelser mangler indehavere af kvalifikationer, der giver adgang til videregående uddannelse i én medlemsstat, ofte vished om adgang til videregående uddannelse i andre medlemsstater. Eksempelvis anerkender nogle medlemsstater ikke de kvalifikationer, der giver adgang til videregående uddannelse for indehavere af kvalifikationer fra erhvervsrettede ungdomsuddannelser i andre medlemsstater. Selv om kortere læringsophold ikke nødvendigvis giver anerkendelsesproblemer, er usikkerhed stadig et væsentligt problem i forbindelse med ophold på mellem tre måneder og et år.

                  (14)

                  En trinvis tilgang vil støtte medlemsstaterne i at skabe de betingelser, der vil muliggøre automatisk gensidig anerkendelse. Denne tilgang vil bygge på de redskaber, der allerede findes for videregående uddannelse og erhvervsuddannelse, og forbedre anvendelsen af dem og gradvist øge ambitionsniveauet. På området for gymnasiale uddannelser vil der blive lanceret en samarbejdsproces, der skal opbygge den nødvendige tillid mellem medlemsstaternes forskellige uddannelsessystemer. Denne henstilling indeholder en supplerende tilgang til medlemsstaternes tiltag, og tilsagnene er frivillige.

                  (15)

                  Denne henstilling berører ikke systemet for gensidig anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og harmoniserede mindstekrav til uddannelse for adskillige erhverv som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (5) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/55/EU (6).

            HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:
      I overensstemmelse med national lovgivning og EU-lovgivning, tilgængelige ressourcer og nationale forhold, på grundlag af Lissabonkonventionen om anerkendelse (7) og de dertil hørende tekster samt i tæt samarbejde med alle relevante interesserede parter:

         Nøgleprincip

                  1.

                  senest i 2025 at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for

                              a)

                              at opnå automatisk gensidig anerkendelse (8) med henblik på yderligere læring, uden at det er nødvendigt at gennemgå en særskilt anerkendelsesprocedure, således at:

                                          i)

                                          en kvalifikation på videregående uddannelsesniveau opnået i én medlemsstat automatisk anerkendes (9) på samme niveau med henblik på adgang til videregående studier i de øvrige medlemsstater, uden at dette berører en videregående uddannelsesinstitutions eller de kompetente myndigheders ret til at fastsætte specifikke optagelseskrav for specifikke programmer eller at kontrollere dokumenternes ægthed

                                          ii)

                                          resultaterne af et læringsophold i udlandet på en videregående uddannelse i én medlemsstat automatisk og fuldt ud anerkendes i de øvrige medlemsstater som aftalt på forhånd i en uddannelsesaftale og bekræftet i eksamensudskriftet, i overensstemmelse i det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem

                              b)

                              at gøre væsentlige fremskridt hen imod automatisk gensidig anerkendelse med henblik på yderligere læring, således at:

                                          i)

                                          kvalifikationer på ungdomsuddannelsesniveau, der giver adgang til videregående uddannelse i den medlemsstat, hvor kvalifikationerne er opnået, kun anerkendes med henblik på at give adgang til videregående uddannelse i de øvrige medlemsstater, uden at dette berører en videregående uddannelsesinstitutions eller de kompetente myndigheders ret til at fastsætte specifikke optagelseskrav for specifikke programmer eller til at kontrollere dokumenternes ægthed

                                          ii)

                                          resultaterne af et læringsophold på op til et år i udlandet i en anden medlemsstat i løbet af en ungdomsuddannelse anerkendes i de øvrige medlemsstater, uden at den lærende på ny skal gennemføre programåret eller de opnåede læringsresultater i oprindelseslandet, forudsat at de opnåede læringsresultater i store træk svarer til de nationale læseplaner i oprindelseslandet,

         Videregående uddannelse

                  2.

                  i anerkendelse af vigtigheden af at fremme gennemsigtighed og opbygge tillid til hinandens systemer for videregående uddannelse med henblik på at opnå automatisk gensidig anerkendelse med henblik på yderligere læring at indvillige i at opfylde følgende betingelser, hvor:

                              a)

                              nationale referencerammer eller systemer for kvalifikationer henviser til den europæiske referenceramme for kvalifikationer (henvisningerne gennemgås og ajourføres, når det er relevant) og selvcertificeres i overensstemmelse med referencerammen for kvalifikationer for det europæiske område for videregående uddannelse

                              b)

                              systemer for videregående uddannelse organiseres i overensstemmelse med Bolognaprocessens strukturer og principper, så de består af tre cyklusser, og, hvor det er relevant for medlemsstaten, en kort cyklus som defineret i referencerammen for kvalifikationer for det europæiske område for videregående uddannelse og

                              c)

                              ekstern kvalitetssikring varetages af uafhængige kvalitetssikringsorganer, som er registreret eller er på vej til at blive registreret i det europæiske kvalitetssikringsregister, og som følgelig varetager deres opgaver i overensstemmelse med både standarderne og retningslinjerne for kvalitetssikring inden for det europæiske område for videregående uddannelse og den europæiske tilgang til kvalitetssikring af fælles programmer,

                  3.

                  i samarbejde med nationale informationscentre vedrørende akademisk anerkendelse, videregående uddannelsesinstitutioner, kvalitetssikringsorganer og andre centrale interesserede parter at udarbejde nationale retningslinjer for at støtte institutioner for videregående uddannelse i at udvikle og på effektiv vis implementere følgende redskaber for gennemsigtighed i overensstemmelse med det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem og dermed sikre ensartethed og nedbringe den administrative byrde for videregående uddannelsesinstitutioner og lærende:

                              a)

                              ajourført kursuskatalog med beskrivelser af studieprogrammer, enkeltstående uddannelsesenheder og karakterfordelingstabeller

                              b)

                              tillæg til eksamensbeviser for alle færdiguddannede, som udstedes automatisk og gratis på et udbredt sprog og om muligt i digitalt format, og

                              c)

                              gennemsigtige kriterier for anerkendelse, der anvendes i hele institutionen for videregående uddannelse,

                  4.

                  i samarbejde med nationale informationscentre vedrørende akademisk anerkendelse at yde ekspertstøtte og tilbyde kurser til videregående uddannelsesinstitutioner i forbindelse med gennemførelsen af sådanne nationale retningslinjer og overvåge gennemførelsen deraf,

         Ungdomsuddannelse

                  5.

                  med henblik på at gøre væsentlige fremskridt hen imod automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på ungdomsuddannelsesniveau alene med henblik på videregående uddannelse, at fremme gennemsigtighed og opbygge tillid til hinandens ungdomsuddannelsessystemer ved:

                              a)

                              at sikre, at nationale referencerammer for kvalifikationer henviser til den europæiske referenceramme for kvalifikationer (henvisningerne gennemgås og ajourføres, når det er relevant)

                              b)

                              at udveksle oplysninger og fremme gensidig læring om kvalitetssikringssystemer i skoleuddannelse med fuld respekt for forskellige nationale tilgange til kvalitetssikring, og

                              c)

                              at udvikle yderligere kvalitetssikringsinstrumenter til erhvervsuddannelserne i overensstemmelse med den europæiske referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelserne og videreudviklingen heraf,

                  6.

                  at fremme mobilitet og anerkendelse af resultater af læringsophold i udlandet under ungdomsuddannelser ved:

                              a)

                              at støtte ungdomsuddannelsesinstitutioner med hensyn til generelle principper og redskaber for anerkendelse, f.eks. gennem vejledningsmateriale og kurser

                              b)

                              at fremme anvendelsen af gennemsigtige kriterier og redskaber, såsom læringsresultatbaserede uddannelsesaftaler mellem sende- og værtsinstitutionerne; inden for erhvervsuddannelse at udvide brugen af EU-redskaber (10), og

                              c)

                              at udbrede kendskabet til fordelene ved mobilitet blandt ungdomsuddannelsesinstitutioner, de lærende og deres familier,

         Nationale informationscentre vedrørende akademisk anerkendelse

                  7.

                  at udvikle kapaciteten hos nationale informationscentre vedrørende akademisk anerkendelse og anerkendelsesmedarbejdere og styrke deres rolle, navnlig med hensyn til formidling af oplysninger, anvendelse af onlineredskaber til at forbedre effektivitet, gennemsigtighed og ensartethed og målet om at nedbringe den administrative og finansielle byrde for brugere af deres tjenesteydelser,

         Gennemtrængelighed og mobilitet

                  8.

                  at udforske god praksis vedrørende anerkendelse af forudgående læring og muligheder for at skifte mellem uddannelsessektorer, især mellem erhvervsuddannelse og videregående uddannelse,

         Evidensgrundlag

                  9.

                  at forbedre evidensgrundlaget ved at indsamle og formidle data om omfanget og karakteren af anerkendelsestilfælde med henblik på denne henstilling,

         Rapporter og evaluering

                  10.

                  senest tre år fra vedtagelsen af denne henstilling og regelmæssigt derefter at aflægge rapport gennem eksisterende rammer og værktøjer om erfaringer, god praksis, herunder regionale aftaler, og fremskridt hen imod automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer og resultater af læringsophold i udlandet,

            OG BIFALDER, AT KOMMISSIONEN AGTER:

                  11.

                  at yde målrettet støtte til medlemsstaterne, herunder gensidig læring, kortlægning af oplevede hindringer ved den nuværende praksis med anerkendelse af kvalifikationer, udveksling af god praksis og fremme af samarbejde mellem medlemsstaterne og interesserede parter, anerkendelsesmyndigheder og internationale organisationer, navnlig Europarådet og De Forenede Nationers Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur. Dette samarbejde skal tage sigte på at sikre en fuldstændig gennemførelse af Bolognaprocessens instrumenter for videregående uddannelse i Unionen, Lissabonkonventionen om anerkendelse og de dertil hørende tekster samt Københavnprocessens instrumenter for erhvervsuddannelse,

                  12.

                  på området for gymnasiale uddannelser at lancere en samarbejdsproces på EU-plan under strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) eller enhver efterfølgende ramme i fællesskab med medlemsstaterne med henblik på at indlede et tættere samarbejde og udveksle praksis blandt medlemsstaterne på ungdomsuddannelsesniveau for at opfylde målsætningerne i denne henstilling med henblik på at fremme gennemsigtighed og opbygge gensidig tillid til skoleuddannelsessystemer i hele Unionen,

                  13.

                  i samarbejde med medlemsstaterne at oprette en brugervenlig onlineinformationstjeneste på EU-plan med oplysninger om kvalifikationer på ungdomsuddannelsesniveau, der giver adgang til videregående uddannelse i de enkelte medlemsstater, ved at videreudvikle eksisterende onlineplatforme,

                  14.

                  at udforske synergier mellem EU-redskaber (11) for gennemsigtighed og, hvor det er relevant, udvikle dem yderligere, med henblik på at forbedre samarbejde og mobilitet mellem de forskellige uddannelsessektorer,

                  15.

                  i samarbejde med medlemsstaterne at udforske nye teknologiers potentiale, herunder blockchainteknologi, for at lette automatisk gensidig anerkendelse,

                  16.

                  i samarbejde med medlemsstaterne og de nationale informationscentre vedrørende akademisk anerkendelse at undersøge en udvidelse af deres rolle til at omfatte andre uddannelsessektorer og måder, hvorpå de kan støttes i forbindelse med en sådan udvidelse,

                  17.

                  at støtte anvendelsen af europæiske finansieringskilder, såsom Erasmus+ eller de europæiske struktur- og investeringsfonde, hvor det er relevant og i overensstemmelse med deres finansielle kapacitet, retsgrundlag, beslutningstagningsprocedurer og de prioriteter, der er fastsat for perioden 2014-2020, uden at dette berører forhandlingerne om den næste flerårige finansielle ramme; at styrke mobiliteten på ungdomsuddannelserne gennem programmet Erasmus+ og det program, der skal efterfølge det,

                  18.

                  inden for fire år at aflægge rapport til Rådet om opfølgningen på denne henstilling gennem de eksisterende rammer og værktøjer på grundlag af medlemsstaternes bidrag.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 26. november 2018.

               På Rådets vegne

            J. BOGNER-STRAUSS

               Formand

         (1)  COM(2017) 673 final.

         (2)  EUCO 19/1/17 REV 1.

         (3)  EUT C 189 af 15.6.2017, s. 15.

         (4)  P7_TA(2012)0139.

         (5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22).

         (6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/55/EU af 20. november 2013 om ændring af direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og forordning (EU) nr. 1024/2012 om det administrative samarbejde ved hjælp af informationssystemet for det indre marked (»IMI-forordningen«) (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 132).

         (7)  Konvention om anerkendelse af kvalifikationer inden for de videregående uddannelser i Europaregionen.

         (8)  Som defineret i bilaget.

         (9)  Som defineret i Lissabonkonventionen om anerkendelse og senest bekræftet for Bolognaprocessen i Pariskommunikéet af 25. maj 2018.

         (10)  Eksempelvis de redskaber, der stilles til rådighed online via Europassplatformen, aftalememorandummet og uddannelsesaftalen, som er en del af det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelserne.

         (11)  For eksempel tillæg til eksamensbeviser, tillæg til erhvervsuddannelsesbeviser, det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem, det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse, den europæiske referenceramme for kvalifikationer og de redskaber, der stilles til rådighed online via Europassplatformen.

         BILAG
         ORDFORKLARING

            Automatisk gensidig anerkendelse af en kvalifikation: den ret, indehavere af en kvalifikation på et vist niveau, der er udstedt af en medlemsstat, har til at komme i betragtning til at blive optaget på et videregående uddannelsesprogram på næste niveau i enhver anden medlemsstat uden at skulle gennem en særskilt anerkendelsesprocedure. Dette berører ikke en videregående uddannelsesinstitutions eller de kompetente myndigheders ret til at fastsætte specifikke evaluerings- og optagelseskrav for et specifikt program. Det berører heller ikke retten til at kontrollere kvalifikationens ægthed og, for så vidt angår en kvalifikation på ungdomsuddannelsesniveau, om den reelt giver adgang til videregående uddannelse i udstedermedlemsstaten, eller, i behørigt begrundede tilfælde, om den opnåede kvalifikation opfylder kravene til optagelse på et videregående uddannelsesprogram i modtagermedlemsstaten.

            Automatisk gensidig anerkendelse af resultaterne af et læringsophold i udlandet: for videregående uddannelse retten til at få læringsresultaterne af et læringsophold anerkendt: som aftalt på forhånd i en uddannelsesaftale og bekræftet i eksamensudskriftet i overensstemmelse i det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem (ECTS). I praksis betyder det at anvende følgende regel i brugervejledningen til ECTS (2015): Al merit, der er opnået i løbet af et studieophold i udlandet eller i forbindelse med virtuel mobilitet — som aftalt i uddannelsesaftalen og bekræftet i eksamensudskriftet — bør straks overføres og medregnes i den studerendes afsluttende eksamen, uden yderligere arbejdsindsats fra eller vurdering af den studerende; for ungdomsuddannelse retten til at få læringsresultaterne af et læringsophold i udlandet i én medlemsstat anerkendt i oprindelseslandet, forudsat at læringsresultaterne i store træk svarer til dem i oprindelseslandets nationale læseplaner. Dette berører ikke en uddannelsesinstitutions ret til at fastsætte specifikke krav forud for et læringsmobilitetsophold eller til at kontrollere, at disse krav er blevet opfyldt efter et læringsmobilitetsophold.

            Blockchain: en metode, der gør det muligt for et fællesskab at registrere og dele oplysninger. Hvert medlem af fællesskabet har sit eget eksemplar af oplysningerne. Posterne er permanente, gennemsigtige og søgbare. Hver ajourføring er en ny blok (»block«), der føjes til en kæde (»chain«).

            Tillæg til erhvervsuddannelsesbeviser: et dokument, der er knyttet til et erhvervsuddannelsesbevis eller erhvervscertifikat og udstedt af de kompetente myndigheder eller organer med henblik på at gøre det lettere for tredjemand — navnlig i et andet land — at forstå de læringsresultater, som indehaveren af kvalifikationen har opnået, såvel som arten, niveauet, konteksten, indholdet og status i forbindelse med den gennemførte uddannelse samt de erhvervede færdigheder.

            Kursuskatalog: beskrives i brugervejledningen til ECTS (2015): Kursuskataloget indeholder detaljerede, brugervenlige og ajourførte oplysninger om institutionens læringsmiljø (generelle oplysninger om institutionen, dens ressourcer og tjenester samt akademiske oplysninger om dens programmer og individuelle uddannelsesmæssige komponenter), som bør stilles til rådighed for studerende før og under deres studier for at hjælpe dem med at træffe de rette valg og udnytte deres tid bedst muligt. Kursuskataloget bør offentligøres på institutionens websted og angive kursernes/fagenes titler på det nationale sprog (eller regionale sprog, hvis det er relevant) samt på engelsk, så alle interesserede har let adgang til det. Institutionen kan frit vælge katalogets format samt rækkefølgen af oplysningerne. Det bør offentliggøres i tilstrækkelig god tid, således at fremtidige studerende kan træffe deres valg.

            Kompetent myndighed: en enkeltperson eller organisation, der har lovmæssigt delegeret eller overdraget myndighed, kapacitet eller beføjelse til at varetage en bestemt funktion.

            Anerkendelsesmedarbejder: en person, der evaluerer eller træffer afgørelse om anerkendelse af kvalifikationer.

            Tillæg til eksamensbeviser: et dokument, der er knyttet til et eksamensbevis fra en videregående uddannelsesinstitution og udstedt af de kompetente myndigheder eller organer med henblik på at gøre det lettere for tredjemand — navnlig i et andet land — at forstå de læringsresultater, som indehaveren af kvalifikationen har opnået, samt arten, niveauet, konteksten, indholdet og status i forbindelse med den gennemførte uddannelse samt de erhvervede færdigheder.

            Europæisk tilgang til kvalitetssikring af fælles programmer (European Approach for Quality Assurance of Joint Programmes): godkendt af uddannelsesministrene for det europæiske område for videregående uddannelse i 2015 og har som målsætning at forbedre kvalitetssikringen af fælles programmer ved at fastsætte standarder og fjerne hindringer for anerkendelsen heraf.

            Det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (ECVET): en teknisk ramme for overførsel, anerkendelse og, hvor det er relevant, akkumulering af personers læringsresultater med henblik på at opnå en kvalifikation. Det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse hviler på beskrivelsen af kvalifikationer i enheder af læringsresultater, på overførsels-, anerkendelses- og akkumuleringsprocesser og på en række supplerende dokumenter som aftalememoranda og uddannelsesaftaler.

            Det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem (ECTS): beskrives i brugervejledningen til ECTS (2015): et system med den lærende i centrum for meritakkumulering og -overførsel baseret på gennemsigtighed i lærings-, undervisnings- og vurderingsprocesser. Dets mål er at lette planlægningen, gennemførelsen og evalueringen af studieprogrammer og studerendes mobilitet ved anerkendelse af læringsresultater, kvalifikationer og læringsperioder.

            Kvalifikationsrammen i det europæiske område for videregående uddannelse (EHEA QF): overordnet referenceramme for kvalifikationer i det europæiske område for videregående uddannelse, der omfatter 48 lande. Den omfatter fire cyklusser (kort uddannelse, bachelor-, kandidat- og ph.d.-studier), herunder — i nationale sammenhænge — mellemliggende kvalifikationer, generiske betegnelser for hver cyklus baseret på læringsresultater og kompetencer samt meritoverførsel for første og anden cyklus.

            Det europæiske kvalitetssikringsregister for videregående uddannelse (EQAR): et register over kvalitetssikringsorganer, der anfører dem, der har dokumenteret, at de i det væsentlige overholder et fælles sæt af principper for kvalitetssikring i Europa. Principperne er beskrevet i standarder og retningslinjer for kvalitetssikring i det europæiske område for videregående uddannelse (ESG).

            Europæisk kvalitetssikring for erhvervsuddannelser (European Quality Assurance in Vocational Education and Training — EQAVET): et praksisfællesskab, hvor medlemsstater, arbejdsmarkedets parter og Europa-Kommissionen mødes for at udvikle og forbedre kvalitetssikring for erhvervsuddannelse.

            Den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF): et oversættelsesværktøj, der hjælper kommunikation og sammenligning af kvalifikationssystemer i Europa. Det omfatter otte fælles europæiske referenceniveauer, som er beskrevet i form af læringsresultater: viden, færdigheder og ansvar og selvstændighed. På den måde kan nationale kvalifikationssystemer, nationale referencerammer for kvalifikationer og kvalifikationer i Europa relateres til niveauerne i den europæiske referenceramme for kvalifikationer. Lærende, færdiguddannede, udbydere og arbejdsgivere kan bruge disse niveauer til at forstå og sammenligne kvalifikationer fra forskellige lande og fra forskellige uddannelsessystemer.

            Uddannelsesaftalen: for videregående uddannelse defineret i brugervejledningen til ECTS (2015): en formaliseret aftale mellem de tre parter, der indgår i mobilitet — den studerende, sendeinstitutionen og modtagerinstitutionen eller -organisationen/-virksomheden — for at lette organiseringen af meritmobilitet og anerkendelsen deraf. Aftalen skal underskrives af de tre parter før mobilitetsperiodens begyndelse, og formålet er at bekræfte over for den studerende, at de meritter, den pågældende opnår i mobilitetsperioden, vil blive anerkendt. For ungdomsuddannelse en aftale mellem de tre parter, der indgår i mobilitet — eleven/praktikanten eller dennes familie, sendeinstitutionen og modtagerinstitutionen eller -organisationen/virksomheden — for at lette organiseringen af læringsopholdet og anerkendelsen deraf. Alle tre parter, som underskriver uddannelsesaftalen, forpligter sig til at overholde alle aftalepunkter, hvorved det sikres, at eleven/praktikanten får anerkendt læringsopholdet eller læringsresultaterne uden yderligere krav.

            Læringsresultater: de resultater, som den lærende har opnået i en læringsproces i form af viden, færdigheder og kompetencer.

            National referenceramme for kvalifikationer: et instrument til klassificering af kvalifikationer i henhold til et sæt kriterier for specifikke læringsniveauer, som sigter på at integrere og koordinere nationale delsystemer for kvalifikationer og forbedre kvalifikationernes gennemsigtighed, tilgængelighed, fremdrift og kvalitet af kvalifikationer i forhold til arbejdsmarkedet og civilsamfundet.

            Videregående uddannelsesinstitution: enhver type videregående uddannelsesinstitution, som i overensstemmelse med national lovgivning eller praksis tilbyder anerkendte grader eller andre anerkendte kvalifikationer på videregående niveau, uanset hvorledes denne institution benævnes, samt enhver anden type videregående uddannelsesinstitution, som af de nationale myndigheder betragtes som tilhørende systemet for videregående uddannelse på deres respektive territorier.

            Kvalifikation: et formelt anerkendt resultat af en evaluerings- og valideringsproces, der opnås, når en kompetent myndighed eller et kompetent organ fastslår, at en bestemt person har opnået læringsresultater i henhold til fastlagte standarder.

            Anerkendelse af forudgående læring: anerkendelse af læringsresultater, både fra formel uddannelse og ikkeformel eller uformel læring, som blev erhvervet, før der blev anmodet om validering (1).

            Standarder og retningslinjer for kvalitetssikring i det europæiske område for videregående uddannelse (ESG): en række standarder og retningslinjer vedrørende intern og ekstern kvalitetssikring for videregående uddannelse, som er udarbejdet inden for rammerne af Bolognaprocessen. De udstikker retningslinjer på områder, der er afgørende for høj kvalitet og læringsmiljøer på videregående uddannelser. Standarderne og retningslinjerne for kvalitetssikring i det europæiske område for videregående uddannelse bør indgå i en større sammenhæng, der omfatter kvalifikationsrammer, det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem og tillægget til eksamensbeviser, som alle medvirker til at fremme gennemsigtighed og gensidig tillid i det europæiske område for videregående uddannelse.

            Eksamensudskrift: defineres i brugervejledningen til ECTS (2015): en ajourført fortegnelse over de studerendes fremskridt i deres studier: de uddannelseskomponenter, de har taget, antal point, de har opnået, i det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem og de grader, de er blevet tildelt. Det er et vigtigt dokument til at registrere fremskridt og anerkende læringsresultater, også med henblik på studerendes mobilitet. De fleste institutioner frembringer eksamensudskriftet på grundlag af deres institutionelle databaser.

            (1)  Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1).


title: Kommissionens henstilling (EU) 2018/2052 af 19. december 2018 om tilpasning af anvendelsesområdet og betingelserne for generelle overførselslicenser til udstillingsformål, jf. artikel 5, stk. 2, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF (meddelt under nummer C(2018) 8611) (EØS-relevant tekst.)

text:
               21.12.2018

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 327/98

      KOMMISSIONENS HENSTILLING (EU) 2018/2052
      af 19. december 2018
      om tilpasning af anvendelsesområdet og betingelserne for generelle overførselslicenser til udstillingsformål, jf. artikel 5, stk. 2, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF

            (meddelt under nummer C(2018) 8611)

      (EØS-relevant tekst)
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  I henhold til artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF (1) skal medlemsstaterne offentliggøre mindst fire generelle overførselslicenser.

                  (2)

                  Generelle overførselslicenser er et centralt element i det forenklede licenssystem, der blev indført ved direktiv 2009/43/EF.

                  (3)

                  Forskelle i anvendelsesområdet for generelle overførselslicenser, der offentliggøres af medlemsstaterne, for så vidt angår hvilke forsvarsrelaterede produkter der er omfattet, og de forskellige betingelser, der gælder for overførsel af disse produkter, kan hindre gennemførelsen af direktiv 2009/43/EF og opnåelsen af dets målsætning om forenkling. Tilpasning af de nationale fremgangsmåder med hensyn til anvendelsesområdet og betingelserne for overførsler i henhold til de generelle overførselslicenser, der offentliggøres af medlemsstaterne, er vigtig for at sikre, at disse licenser er attraktive og bruges.

                  (4)

                  Rådet gentog i sine konklusioner af 18. maj 2015, at der er behov for gennemførelse og anvendelse af bl.a. direktiv 2009/43/EF. Efter vedtagelsen af to tidligere henstillinger om generelle overførselslicenser for væbnede styrker (2) og for certificerede modtagere (3) har Kommissionen i den europæiske handlingsplan for forsvarsområdet (4) og i rapporten om evaluering af direktivet om overførsel (5) meddelt, at den vil fokusere på de resterende to generelle overførselslicenser, der omfatter overførsler til demonstrations-, vurderings-, udstillings-, reparations- og vedligeholdelsesformål.

                  (5)

                  Initiativet med denne henstilling er blevet kraftigt støttet af medlemsstaternes repræsentanter i det udvalg, der er nedsat ved artikel 14 i direktiv 2009/43/EF. De retningslinjer, der er fastsat i henstillingen, afspejler drøftelserne i en ekspertgruppe, der er nedsat under dette udvalg.

                  (6)

                  Denne henstilling finder anvendelse på listen over forsvarsrelaterede produkter (som svarer til EU's fælles liste over militært udstyr) som fastsat i bilaget til direktiv 2009/43/EF. Denne henstilling ajourføres, når det er nødvendigt for at afspejle fremtidige ajourføringer af listen over forsvarsrelaterede produkter.

                  (7)

                  På baggrund af drøftelserne med medlemsstaterne og under hensyntagen til produkternes karakteristika (herunder undtagelser), f.eks. hvor følsomme de er, udgør de forsvarsrelaterede produkter i punkt 1.1 i denne henstilling en ikkeudtømmende minimumsliste over produkter, til hvilke medlemsstaterne giver tilladelse til overførsler i henhold til deres GTL-EX. Dette betyder, at der i henhold til den GTL-EX, som en medlemsstat offentliggør, også kan overføres andre forsvarsrelaterede produkter, der er omfattet af bilaget til direktiv 2009/43/EF, og som ikke er anført i denne henstilling.

                  (8)

                  I forbindelse med drøftelserne vedrørende denne henstilling har medlemsstaterne mindet om, at de er bundet af forpligtelser i henhold til europæisk lovgivning, f.eks. Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP (6), samt af internationale forpligtelser på eksportkontrolområdet —

            VEDTAGET DENNE HENSTILLING:
      1.   GENERELLE OVERFØRSELSLICENSER FOR UDSTILLING

      Det henstilles til medlemsstaterne at tilpasse deres generelle overførselslicenser for udstilling i overensstemmelse med følgende elementer.
      1.1.   Forsvarsrelaterede produkter, som kan overføres i henhold til den generelle overførselslicens til udstillingsformål, jf. artikel 5, stk. 2, litra c), i direktiv 2009/43/EF

      Følgende ML-kategorier er en undergruppe på listen over forsvarsrelaterede produkter som fastlagt i bilaget til direktiv 2009/43/EF. Den generelle overførselslicens til udstillingsformål (GTL-EX) bør som minimum give mulighed for overførsel af forsvarsrelaterede produkter i nedenstående ML-kategorier. Medlemsstaterne kan vælge at medtage flere ML-kategorier med tilhørende forsvarsrelaterede produkter i deres GTL-EX.
      Liste over ML-kategorier, der som minimum skal omfattes:

                  —

                  ML 1. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Våben, der er specielt designet til militær anvendelse

                              —

                              Løb og bundstykker til våben, der er specielt designet til militær anvendelse.

                  —

                  ML 2. Underpunkt c) og d). Alle varer er inkluderet.

                  —

                  ML 3. Følgende varer er inkluderet:

                              —

                              Inert ammunitionsmodel.

                  —

                  ML 4. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Underpunkt 4.a) Alle varer er udelukket, bortset fra inerte modeller, der er inkluderet

                              —

                              Underpunkt 4.b) Specielt designede komponenter til opsendelse, udlægning, afledning, støjsending (jamming) eller sprængning, som henhører under underpunkt ML 4.a).

                  —

                  ML 5. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Underpunkt 5.c) Udstyr til modforanstaltninger til genstande, der er nævnt i underpunkt ML5.a eller ML5.b

                        Alle varer bør leveres uden kryptograferingskomponent og uden integreret database.

                  —

                  ML 6. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Komplette køretøjer, som henhører under underpunkt ML 6.a)

                              —

                              Chassiser og tårne, som henhører under underpunkt ML 6.a)

                  —

                  ML 7. Alle varer er udelukket undtagen:

                              —

                              Underpunkt 7.f) Beskyttelses- og dekontamineringsudstyr, der er specielt designet eller modificeret til militær anvendelse, komponenter og kemiske blandinger

                              —

                              Underpunkt 7.g) Udstyr, der er specielt designet eller modificeret til militær anvendelse, designet eller modificeret til detektering eller identificering af materialer, der er nævnt i underpunkt ML7.a, ML7.b eller ML7.d, samt specielt designede komponenter hertil.

                  —

                  ML 9. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Komplette krigsskibe (overflade- eller undervandsfartøjer)

                              —

                              Komplette skrog

                              —

                              Genstande under underpunkt ML9.c) Undervandsdetektionsudstyr, der er specielt designet til militær anvendelse, styreanordninger hertil og komponenter hertil, der er specielt designet til militær anvendelse.

                  —

                  ML 10. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Komplette fly

                              —

                              Fuselager til kampfly og kamphelikoptere

                              —

                              Motorer til kampfly.

                  —

                  ML 11. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Underpunkt ML11.a)a. Elektroniske modforanstaltninger og udstyr til elektroniske modforanstaltninger, herunder udstyr til støjsending (jamming) og beskyttelse mod støjsending

                              —

                              Underpunkt ML11.a)b. Frekvensagile rør (frequency agile tubes)

                              —

                              Underpunkt ML11.a)c. Elektroniske systemer eller udstyr, som enten er designet til overvågning og kontrol af det elektromagnetiske spektrum med militær efterretning eller sikkerhed for øje eller til foranstaltninger mod sådan overvågning og kontrol

                              —

                              Underpunkt ML11.a)d. Udstyr til modforanstaltninger under vandet, herunder støjsending (jamming) og magnetisk interferens og afledning, udstyr, der er designet til at indføre fremmedstøj eller fejlbehæftede signaler i sonarmodtagere

                              —

                              Underpunkt ML11.a)e. Udstyr til sikring af EDB-anlæg, EDB-sikkerhedsudstyr og udstyr til sikring af transmissions- og signallinjer, som er baseret på kryptograferingsprocedurer

                              —

                              Underpunkt ML11.a)f. Identifikations-, autentificerings- og nøgleindlæsningsudstyr og nøgleadministration, fremstillings- og distributionsudstyr

                              —

                              Underpunkt ML11.a)i. Digitale demodulatorer specielt designet til signalefterretninger

                              —

                              Underpunkt ML11.b) Støjsenderudstyr til globale satellitnavigationssystemer (GNSS) og specielt designede komponenter hertil

                              —

                              Underpunkt ML11.c) »Rumfartøjer«, der er specielt designet eller modificeret til militær anvendelse, og »rumfartøjskomponenter«, der er specielt designet til militær anvendelse.

                  —

                  ML 13. Alle varer er inkluderet.

                  —

                  ML 14. Alle varer er inkluderet.

                  —

                  ML 15. Alle varer er inkluderet.

                  —

                  ML 16. Alle varer er inkluderet.

                  —

                  ML 17. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Underpunkt ML17.f) Arkiver, der er specielt designet eller modificeret til militær anvendelse med systemer, udstyr eller komponenter, der er nævnt i EU's fælles liste over militært udstyr

                              —

                              Underpunkt ML17.g) Kernekraftproduktionsudstyr eller fremdriftsudstyr, herunder atomreaktorer, der er specielt designet til militær anvendelse, og komponenter hertil, som er specielt designet eller modificeret til militær anvendelse

                              —

                              Underpunkt ML17.h) Udstyr og materiale, der er belagt eller behandlet med henblik på at fjerne materialets signatur, og som er specielt designet til militær anvendelse, bortset fra udstyr og materiale, der er nævnt andre steder i EU's fælles liste over militært udstyr

                              —

                              Underpunkt ML17.i) Simulatorer, der er specielt designet til militære atomreaktorer.

                  —

                  ML 18. Alle varer er inkluderet.

                  —

                  ML 21. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Underpunkt ML21a) Software specielt designet til et af følgende formål:

                                          —

                                          Udvikling, produktion, drift eller vedligeholdelse af udstyr, der er nævnt i EU's fælles liste over militært udstyr

                                          —

                                          Udvikling eller produktion af materialer, der er nævnt i EU's fælles liste over militært udstyr eller

                                          —

                                          Udvikling, produktion, drift eller vedligeholdelse af software, der er nævnt i EU's fælles liste over militært udstyr

                              —

                              Software, der er specielt designet eller modificeret til brug af genstande, der ikke er nævnt på listen i denne generelle overførselslicens.

                  —

                  ML 22. Følgende er inkluderet:

                              —

                              Kun den nødvendige teknologi til brug af varer, der er tilladt i den samme generelle overførselslicens.

            1.2.   Betingelser, som skal integreres i den generelle overførselslicens for udstilling

      Følgende liste er ikke udtømmende: Andre betingelser, som en medlemsstat tilføjer, må dog ikke være i modstrid med eller undergrave nedennævnte betingelser.

                  Geografisk gyldighed

                  :

                  Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (7)

                  Overførsel til udstilling

                  :

                  Overførsel af forsvarsrelaterede produkter med henblik på udstilling i en medlemsstat, som ikke skal bruges under operationelle betingelser og ikke omfatter demonstrations- eller vurderingsformål.

                  Genoverførsel

                  :

                  Medlemsstaterne skal vælge en af følgende muligheder for genoverførsel af forsvarsrelaterede produkter efter udstilling:

                              (a)

                              Fritagelse fra forpligtelsen til forudgående tilladelse i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, litra e), i direktiv 2009/43/EF

                              (b)

                              Offentliggørelse af en særlig generel overførselslicens for genoverførsel af forsvarsrelaterede produkter efter udstilling med som minimum samme liste over berettigede forsvarsrelaterede produkter

                              (c)

                              Integrering af genoverførsel i den generelle overførselslicens for udstilling.

                  Varighed

                  :

                  Oprindelsesmedlemsstaterne kan fastsætte en frist for returnering af det forsvarsrelaterede produkt, som leverandøren skal overholde over for den kompetente myndighed i oprindelsesmedlemsstaten. De medlemsstater, hvorfra det forsvarsrelaterede produkt er genoverført, kan også fastsætte en tidsfrist for genoverførsel, som skal overholdes af leverandøren eller dennes repræsentant.

            2.   OPFØLGNING

      Medlemsstaterne opfordres til at følge denne henstilling senest den 1. juli 2019.
      Medlemsstaterne opfordres til at orientere Kommissionen om eventuelle foranstaltninger, de har truffet for at følge denne henstilling.
      3.   ADRESSATER

      Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2018.

               På Kommissionens vegne

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               Medlem af Kommissionen

         (1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (EUT L 146 af 10.6.2009, s. 1).

         (2)  EUT L 329 af 3.12.2016, s. 101.

         (3)  EUT L 329 af 3.12.2016, s. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP a 8. december 2008 om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr (EUT L 335 af 13.12.2008, s. 99).

         (7)  Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 111/2013 af 14. juni 2013 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen (EUT L 318 af 28.11.2013, s. 12), som indarbejdede direktiv 2009/43/EF i EØS-aftalen, indeholdt en eksplicit tilpasning: »Direktivet gælder ikke for Liechtenstein«.


               11.10.2018

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 369/156

      P8_TA(2017)0495
      Hongkong, 20 år efter overdragelsen
      Europa-Parlamentets henstilling af 13. december 2017 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om Hongkong, 20 år efter overdragelsen (2017/2204(INI))
      (2018/C 369/17)

         Europa-Parlamentet,

                  —

                  der henviser til den grundlæggende lov for Det Særlige Administrative Område (SAR) Hongkong, som blev vedtaget den 4. april 1990 og trådte i kraft den 1. juli 1997,

                  —

                  der henviser til den fælles erklæring fra Det Forenede Kongeriges regering og Folkerepublikken Kinas regering om spørgsmålet vedrørende Hongkong af 19. december 1984, også kaldet den kinesisk-britiske fælleserklæring,

                  —

                  der henviser til de fælles rapporter fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 26. april 2017 om Det Særlige Administrative Område Hongkong — Årsrapport 2016 (JOIN(2017)0016), af 25. april 2016 om Det Særlige Administrative Område Hongkong — Årsrapport 2015 (JOIN(2016)0010) og af 24. april 2015 om Det Særlige Administrative Område Hongkong — Årsrapport 2014 (JOIN(2015)0012),

                  —

                  der henviser til den fælles meddelelse af 22. juni 2016 fra Kommissionen og den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om byggesten til en ny EU-strategi for forbindelserne med Kina (JOIN(2016)0030), Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2015 med titlen »Handel for alle — En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik« (COM(2015)0497) og Rådets konklusioner af 18. juli 2016 om EU's strategi over for Kina,

                  —

                  der henviser til EU's »ét Kina«-politik,

                  —

                  der henviser til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Hongkong, Kina, om samarbejde og gensidig administrativ bistand i toldspørgsmål fra 1999 (1),

                  —

                  der henviser til den visumfri indrejse i Schengenområdet (2) og resten af Den Europæiske Union for indehavere af pas udstedt af Det Særlige Administrative Område Hongkong og omvendt,

                  —

                  der henviser til menneskerettighedsdialogen mellem EU og Kina, der blev indledt i 1995,

                  —

                  der henviser til sine tidligere beslutninger om Hongkong, særlig beslutningerne af 24. november 2016 om sagen om Gui Minhai, den fængslede forlægger i Kina (3), af 4. februar 2016 om sagen om de forsvundne forlæggere i Hongkong (4), af 15. december 2005 om menneskerettighedssituationen i Tibet og i Hongkong (5), af 8. april 2003 om den tredje og fjerde årsrapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om Det Særlige Administrative Område Hongkong (6), af 19. december 2002 om Hongkong (7), af 26. oktober 2000 om den første og anden årsrapport fra Kommissionen om Det Særlige Administrative Område Hongkong (8), af 8. oktober 1998 om meddelelse fra Kommissionen til Rådet om Den Europæiske Union og Hongkong: På den anden side af 1997 (9) og af 10. april 1997 om situationen i Hongkong (10),

                  —

                  der henviser til sine tidligere beslutninger om Kina, navnlig beslutningen af 16. december 2015 (11) og af 14. marts 2013 om forbindelserne mellem EU og Kina (12),

                  —

                  der henviser til forretningsordenens artikel 113,

                  —

                  der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0382/2017),

                  A.

                  der henviser til, at suveræniteten over Hongkong blev overdraget fra Det Forenede Kongerige til Folkerepublikken Kina den 1. juli 1997;

                  B.

                  der henviser til, at den kinesisk-britiske fælleserklæring fra 1984 garanterede, og den grundlæggende lov for Det Særlige Administrative Område Hongkong fra 1990 foreskriver, at Hongkong vil bevare den udøvende, lovgivende og dømmende magts autonomi og uafhængighed i 50 år efter suverænitetsoverdragelsen;

                  C.

                  der henviser til, at EU og Europa-Parlamentet fortsat er stærke fortalere for princippet om »ét land, to systemer« og for Hongkongs høje grad af autonomi under Kina;

                  D.

                  der henviser til, at EU og Hongkong holder et årligt møde på højt niveau, benævnt den strukturerede dialog, som blev indledt i 2005; der henviser til, at den tiende årlige strukturerede dialog fandt sted i Bruxelles den 17. november 2016;

                  E.

                  der henviser til, at de bilaterale forbindelser mellem EU og Hongkong hele tiden vokser sig stærkere; der henviser til, at EU er Hongkongs næststørste handelspartner efter det kinesiske fastland, og at Hongkong er EU's fjortendestørste handelspartner hvad angår varer og en vigtig partner inden for handel med tjenesteydelser; der henviser til, at de fremtidige bilaterale forbindelser bør drage fordel af Hongkongs behov for yderligere økonomisk diversificering, tætte forbindelser til den nye silkevej og øget integration med området omkring Perleflodens delta; der henviser til, at Hongkong ifølge De Forenede Nationers Konference for Handel og Udvikling (UNCTAD) er verdens næststørste målmarked for direkte udenlandske investeringer;

                  F.

                  der henviser til, at Hongkongs forsvar og udenrigsanliggender henhører under Folkerepublikken Kinas regerings kompetencer;

                  G.

                  der henviser til, at den grundlæggende lov giver Det Særlige Administrative Område Hongkong ret til selvstændigt at skabe eksterne økonomiske forbindelser og være medlem af internationale organisationer;

                  H.

                  der henviser til, at tidligere allerede indførte konventioner om borgerlige, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder samt internationale menneskerettighedskonventioner også har fundet anvendelse i Hongkong efter den 1. juli 1997; der henviser til, at Kina også har undertegnet og ratificeret internationale konventioner, som sikrer disse rettigheder, og således har anerkendt menneskerettighedernes betydning og universalitet; der henviser til, at Kina sammen med EU og andre internationale partnere har oprettet fora for dialog om emner, der vedrører retsstatsområdet;

                  I.

                  der henviser til, at Hongkong er medlem eller associeret medlem af over 20 internationale organisationer, herunder Verdenshandelsorganisationen (WTO), Den Internationale Valutafond (IMF), det økonomiske samarbejde i Asien-Stillehavsområdet (APEC), Interpol, Banken for Internationale Betalinger (BIS), Den Asiatiske Udviklingsbank (ADB), Den Asiatiske Infrastrukturinvesteringsbank (AIIB), Den Internationale Olympiske Komité, Det Internationale Handelskammer og Den Frie Faglige Internationale;

                  J.

                  der henviser til, at Hongkong er part i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder;

                  K.

                  der henviser til, at den grundlæggende lov fastsætter bestemmelser om beskyttelse af menneskerettighederne og de individuelle frihedsrettigheder;

                  L.

                  der henviser til, at artikel 27 i den grundlæggende lov garanterer ytrings-, presse-, trykke-, forenings- og forsamlingsfrihed samt frihed til at gå i optog og demonstrere;

                  M.

                  der henviser til, at artikel 45 og 68 i den grundlæggende lov garanterer, at regeringslederen og alle medlemmer af Lovgivningsrådet i sidste ende bør vælges ved almindelige valg;

                  N.

                  der henviser til, at Kinas Statsråd den 10. juni 2014 udsendte en hvidbog om praksis med hensyn til »ét land, to systemer«-politikken i Hongkong og understregede, at Hongkongs selvstyre i sidste instans er underlagt den kinesiske regerings godkendelse;

                  O.

                  der henviser til, at Hongkongs traditionelt åbne samfund har banet vejen for udviklingen af et ægte og uafhængigt civilsamfund, der deltager aktivt og konstruktivt i det offentlige liv i Det Særlige Administrative Område Hongkong;

                  P.

                  der henviser til, at Hongkongs civilsamfund har skabt offentlig opmærksomhed om borgerlige og politiske rettigheder, religion, sundhedspleje, miljø, klimaforandringer, kvinders politiske deltagelse, husarbejderes rettigheder, LGBTI-personers rettigheder samt akademisk og kulturel frihed;

                  Q.

                  der henviser til, at Hongkong nyder godt af et livligt flerpartisystem; der henviser til, at Hongkongs befolkning i årenes løb har været vidne til massedemonstrationer til fordel for demokrati og en fuldstændig gennemførelse af den grundlæggende lov, herunder den såkaldte Paraplybevægelses demonstrationer i 2014, og for mediefrihed og bl.a. imod, at Hongkongs boghandlere forsvinder;

                  R.

                  der henviser til, at nogle journalister og andre mediefolk, ofte tilhængere af demokrati og udtrykte kritiske synspunkter, i løbet af de sidste 20 år er blevet tvunget til at sige op, er blevet flyttet til dækningen af mindre følsomme områder og i visse tilfælde endda truet med vold;

                  S.

                  der henviser til, at fire indbyggere i Hongkong og en ikkehjemmehørende med tilknytning til forlaget Mighty Current og dets boghandel forsvandt i slutningen af 2015, og til, at der måneder senere dukkede oplysninger op om, at de blev tilbageholdt på hemmelige steder på det kinesiske fastland, samt til at en af de frigivne boghandlere meddelte, at hans tilståelse af ulovligheder var blevet fremtvunget;

                  T.

                  der henviser til, at der i løbet af de sidste par år er blevet observeret stigende selvcensur i Hongkongs medier om spørgsmål vedrørende det kinesiske fastland, hvilket også er bekræftet af undersøgelser og rapporter fra Hongkongs journalistforbund;

                  U.

                  der henviser til, at Hongkong tilbyder muligheder for at gennemføre uddannelse på højt niveau og opnå et højt akademisk stade, men at den akademiske frihed er truet af den kinesiske regerings gentagne indblanding, især i udnævnelserne til universitetsrådene;

                  V.

                  der henviser til, at en undersøgelse, der gennemføres med jævne mellemrum som led i Hongkongs universitets program om den offentlige opinion, viser, at borgerne igennem længere tid i stadig mindre grad har identificeret sig med Kina;

                  W.

                  der henviser til, at Hong Kong Environment Bureau (Hongkongs miljøkontor) i januar 2017 offentliggjorde det tværsektorielle dokument »Hong Kong Climate Action Plan 2030+« (Hongkongs klimahandlingsplan for 2030+), der som opfølgning på Parisaftalen fastsætter nye mål for CO2-emissioner, nemlig en nedbringelse af kulstofintensiteten med to tredjedele og en nedbringelse af de absolutte CO2-emissioner med én tredjedel senest i 2030 sammenlignet med 2005-niveauet;

                  X.

                  der henviser til den store betydning, som Hongkongs havn har for Kina og den internationale handel;

                  1.

                  henstiller til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik:

                              a)

                              at understrege over for myndighederne i Det Særlige Administrative Område Hongkong og Kina, at EU's »ét Kina«-politik udgør hjørnestenen i EU's engagement, at en fuldstændig overholdelse af princippet om »ét land, to systemer« er af afgørende betydning for udviklingen, den yderligere styrkelse og udvidelsen af de nuværende og fremtidige forbindelser med EU, og at indblanding i Hongkongs indre anliggender potentielt kan undergrave dette princip og derfor bør undgås

                              b)

                              at fordømme Kinas konstante indblanding i Hongkongs indre anliggender, som kan bringe »ét land, to systemer«-modellens langsigtede levedygtighed i fare

                              c)

                              at styrke den bilaterale dialog med regeringen i Det Særlige Administrative Område Hongkong, ikke mindst som led i den årlige strukturerede dialog mellem EU og Hongkong, om en bred vifte af emner og politikområder, såsom demokrati, menneskerettighederne, retsstatsprincippet, handel, investeringer, finansielle tjenester, told, miljø, klimaforandringer, forskning og uddannelse, at støtte gennemførelsen af princippet om »ét land, to systemer« og sikre, at NF/HR og Kommissionen fortsat forelægger Parlamentet og Rådet en årlig rapport om udviklingen i Hongkong

                              d)

                              at anerkende, at Hongkong med tiden har udviklet sig til et åbent samfund, hvor borgerne nyder godt af menneskerettigheder, frihedsrettigheder, høje standarder for folkesundhed og sikkerhed og gennemsigtighed og har et retsvæsen, der nyder tillid, og hvor retsstatsprincippet og en lav grad af korruption er fremherskende, og at Hongkongs befolkning har en legitim ret til at forvente fortsat at kunne nyde deres levevis og disse rettigheder og værdier under en høj grad af autonomi

                              e)

                              at understrege, at respekt for Hongkongs autonomi er afgørende for dets yderligere positive udvikling og positive forbindelser med det kinesiske fastland og for genoptagelsen af dialoger mellem fastlandet og Taiwan

                              f)

                              at forpligte sig fuldt ud til at støtte Hongkongs autonomi, velstand og dets borgeres rettigheder og frihedsrettigheder og give udtryk for stærk støtte til, at der indledes en politisk reformproces i overensstemmelse med internationale standarder og den grundlæggende lov, der giver befolkningen i Det Særlige Administrative Område ret til at vælge og blive valgt i udvælgelsesprocessen til ledende stillinger, og som afspejler flertallets holdning i Hongkongs offentlige opinion

                              g)

                              i denne forbindelse at opfordre regeringerne i Hongkong og Kina til at fastholde deres engagement og på ny opbygge momentum til en hurtig overgang til almindelig valgret ved fremtidige valg af selvstyrets leder og medlemmer af Lovgivningsrådet i Hongkong med henblik på at opnå et demokratisk, retfærdigt, åbent og gennemsigtigt valgsystem

                              h)

                              at finde måder at støtte konsolideringen af Hongkongs demokrati og demokratiske flerpartisystem på og give udtryk for bekymring over den tiltagende chikane af politiske oppositionspartier og Selskabsregistrets afvisning af at registrere en række prodemokratiske grupper

                              i)

                              at hilse den rekordstore valgdeltagelse ved det seneste valg til Lovgivningsrådet i 2016 velkommen, men beklage, at Hongkongs myndigheder i 2016 nægtede at registrere et nyt politisk parti, der går ind for uafhængighed, ved valget til Lovgivningsrådet og diskvalificerede seks kandidater, der havde holdninger om fremme af større autonomi for Hongkong

                              j)

                              at fordømme trusler mod prodemokratiske politikeres personlige sikkerhed, herunder bortførelser og fysisk vold, som nogle lovgivere beretter om

                              k)

                              at glæde sig over løsladelsen mod kaution af de tre ledere af den prodemokratiske bevægelse, Joshua Wong, Nathan Law og Alex Chow, som for nylig blev idømt fængselsstraffe på mellem seks og otte måneder for »ulovlig forsamling« efter sidste år at være blevet idømt anden straf end frihedsstraf, herunder samfundstjeneste, for deres deltagelse i fredelige demonstrationer; indtrængende at opfordre Hongkongs højesteret til at behandle Wongs, Laws og Chows sager i overensstemmelse med landets forpligtelser i henhold til den internationale menneskerettighedslovgivning og indtrængende at opfordre Hongkongs regering til at ændre vedtægten om offentlig ro og orden, så den bringes i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder

                              l)

                              at påpege over for Kina, at selv om den grundlæggende lov, den kinesisk-britiske fælleserklæring og princippet om »ét land, to systemer« i det store hele overholdes, er der voksende og udbredt bekymring for, at den aftalte høje grad af autonomi for Hongkong, eller den retlige værdi heraf, eller ånden i den kinesisk-britiske fælleserklæring er blevet draget i tvivl

                              m)

                              at give udtryk for dyb bekymring over, at Den Nationale Folkekongres' Stående Udvalg udsteder fortolkninger — uopfordret eller på anden vis — af den grundlæggende lov forud for domstolsafgørelser, og heri foreslår, at demokratisk valgte lovgivere bør diskvalificeres, og dermed undergraver tilliden til domstolenes fulde uafhængighed i de pågældende enkeltsager; at minde om, at Hongkongs retsvæsen og normale retsproces bør være det primære redskab til at bilægge tvister

                              n)

                              at understrege, at håndteringen af sagen om de fem forsvundne boghandlere har rejst beklagelig tvivl om Det Særlige Administrative Område Hongkongs autonomi, som fastsat i dets grundlæggende lov, og om den manglende klarhed om, hvilken rolle fastlandets retshåndhævende myndigheder spiller i Hongkong

                              o)

                              at give udtryk for bekymring over påstande om, at Kinas retshåndhævende organer opererer i Hongkong, hvilket ville udgøre en overtrædelse af den grundlæggende lov og være i strid med princippet om »ét land, to systemer«

                              p)

                              at understrege, at informationsfriheden og ytringsfriheden generelt har været respekteret, men samtidig give udtryk for bekymring over den konstante forringelse af pressefriheden i Hongkong, med stigende pres på medierne, både de trykte og de elektroniske, tiltagende selvcensur, navnlig med hensyn til dækningen af følsomme spørgsmål på det kinesiske fastland eller vedrørende Hongkongs regering, og stramningen af kontrollen med salget af følsomme politiske bøger ved at monopolisere ejerskabet af næsten alle fysiske boghandlere

                              q)

                              at fortsætte den bilaterale dialog med regeringen i Det Særlige Administrative Område Hongkong om en lang række politikområder samt om gennemførelsen af princippet om »ét land, to systemer«

                              r)

                              at gentage, at ingen lov, der indføres i henhold til den grundlæggende lov, herunder eventuelle lovforslag på grundlag af den grundlæggende lovs artikel 23, såsom en eventuel lov om nationens sikkerhed, må have indvirkning på Hongkongs retsvæsens enekompetence og uafhængighed og ikke bør undergrave forpligtelser i henhold til den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, ligesom den ikke bør undergrave frihedsrettigheder, såsom ytringsfrihed, mediefrihed, forenings- og forsamlingsfrihed, friheden til at demonstrere, friheden til at danne fagforeninger og strejke samt friheden til akademisk forskning og kulturelle og kunstneriske udtryksformer, og ikke bør anvendes som våben mod menneskerettighedsaktivister og regeringskritikere

                              s)

                              hurtigst muligt at forelægge Parlamentet forslag til, hvordan samarbejdet med myndighederne i Hongkong skal udvikles for så vidt angår skattemæssig gennemsigtighed, herunder automatisk udveksling af oplysninger, bekæmpelse af hvidvaskning af penge og af finansiering af terrorisme, samt gennemførelse af de foranstaltninger, som OECD krævede i sin pakke om udhuling af skattegrundlaget og flytning af fortjeneste (BEPS)

                              t)

                              at tilskynde til og støtte de regionalt koordinerede prodemokratiske bevægelser som et vigtigt redskab til at fremme det asiatiske samarbejde om demokrati- og menneskerettighedsspørgsmål

                              u)

                              indtrængende at opfordre Hongkongs regering til at træffe mere effektive foranstaltninger mod skatteunddragelse og skattesvig og træffe foranstaltninger til at overvåge og straffe virksomheder, der fremmer skatteunddragelse og skattesvig via deres datterselskaber i Hongkong

                              v)

                              at finde måder at støtte Hongkongs civilsamfund på, navnlig organisationer, der værner om universelle værdier, fremmer menneskerettighederne og støtter retsvæsenets uafhængighed og pressefriheden; at understrege, at kun ikkevoldelige protestformer og dialog kan være midler til at engagere sig i stridigheder

                              w)

                              at henstille til Lovgivningsrådet i Hongkong, at det nøje undersøger den kommende lovgivning om højhastighedsjernbanen i samråd med Hongkongs civilsamfundsorganisationer og borgere

                              x)

                              at tilskynde Hongkongs akademiske institutioner til at opretholde de høje standarder i deres læseplaner og forskning og fastholde den akademiske frihed, men i denne forbindelse at udtrykke bekymring over proceduren for udnævnelser til universitetsrådene og indblandingen udefra med henblik på at ændre skolernes læseplaner, som kan undergrave de højere læreanstalters uafhængighed; at fremme en styrkelse af båndene mellem EU's og Hongkongs akademiske institutioner

                              y)

                              at opfordre til, at der i tide vedtages en lov om bekæmpelse af forskelsbehandling

                              z)

                              at minde om, at Hongkongs samfund og befolkning i høj grad har været påvirket af indvandring, herunder af flygtninge, og opfordre Hongkongs regering til at bringe sin flygtninge- og indvandringspolitik i overensstemmelse med internationale standarder, navnlig for så vidt angår uledsagede mindreårige flygtninge

                              aa)

                              at påpege, at selv om de seneste undersøgelser viser, at mange af Hongkongs indbyggere ønsker at udvandre, ville det være beklageligt, hvis Hongkong ikke kunne holde på sine klogeste og dygtigste hoveder, og bekymrende, hvis så mange — især unge — mistede deres tro på fremtiden

                              ab)

                              at udtrykke bekymring over, at FN's ekspertpanel om Nordkorea i sine rapporter har fastslået, at Hongkong er en af de to handelsjurisdiktioner, hvor hovedparten af nordkoreansk-kontrollerede skuffeselskaber driver virksomhed; minder om, at deltagelse i internationale joint ventures med Nordkorea er i strid med den seneste resolution fra FN's Sikkerhedsråd 2388 (2017), og opfordrer indtrængende Hongkongs myndigheder til at tage hånd om de bekymringer, som FN's ekspertpanel har givet udtryk for

                              ac)

                              at gøre myndighederne i Hongkong opmærksom på, at det kommunale affald i Hongkong ifølge en undersøgelse er øget med 80 % i det seneste årti, hvilket er mere end dobbelt så meget som befolkningstilvæksten, og hjælpe dem med at udvikle en effektiv politik for reduktion af affald, fremme af genanvendelse og andre former for cirkulær økonomi, og at skabe øget bevidsthed om ansvarligt forbrug

                              ad)

                              at understrege over for de kinesiske myndigheder, at fuld respekt for Hongkongs selvstændighed kan tjene som model for en proces med dybtgående demokratiske politiske reformer i Kina og for en gradvis liberalisering og åbning af det kinesiske samfund

                              ae)

                              at understrege, at EU er fast besluttet på at styrke demokratiet, herunder retsstatsprincippet, retsvæsenets uafhængighed, de grundlæggende friheder og rettigheder, gennemsigtigheden og informations- og ytringsfriheden, i Hongkong;

                  2.

                  pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik samt til orientering til regeringen i Det Særlige Administrative Område Hongkong og Folkerepublikken Kinas regering.

         (1)  EUT L 151 af 18.6.1999, s. 20.

         (2)  EFT L 81 af 21.3.2001, s. 1.

         (3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0444.

         (4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0045.

         (5)  EUT C 286 E af 23.11.2006, s. 523.

         (6)  EUT C 64 E af 12.3.2004, s. 130.

         (7)  EUT C 31 E af 5.2.2004, s. 261.

         (8)  EFT C 197 af 12.7.2001, s. 387.

         (9)  EFT C 328 af 26.10.1998, s. 186.

         (10)  EFT C 132 af 28.4.1997, s. 222.

         (11)  EUT C 399 af 24.11.2017, s. 92.

         (12)  EUT C 36 af 29.1.2016, s. 126.


title: Rådets henstilling af 14. maj 2019 om vurdering af de deltagende medlemsstaters fremskridt med at opfylde deres forpligtelser inden for rammerne af det permanente strukturerede samarbejde (PESCO)

text:
               15.5.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 166/1

      RÅDETS HENSTILLING
      af 14. maj 2019
      om vurdering af de deltagende medlemsstaters fremskridt med at opfylde deres forpligtelser inden for rammerne af det permanente strukturerede samarbejde (PESCO)
      (2019/C 166/01)
      RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
      under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, og særlig artikel 46, stk. 6,
      under henvisning til protokol nr. 10 om permanent struktureret samarbejde etableret ved artikel 42 i traktaten om Den Europæiske Union til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
      under henvisning til Rådets afgørelse (FUSP) 2017/2315 af 11. december 2017 om etablering af et permanent struktureret samarbejde (PESCO) og fastlæggelse af listen over deltagende medlemsstater (1),
      under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Artikel 4, stk. 2, litra d), i afgørelse (FUSP) 2017/2315 fastsætter, at Rådet vedtager afgørelser og henstillinger, der evaluerer de deltagende medlemsstaters bidrag til at opfylde de aftalte forpligtelser i henhold til den i nævnte afgørelses artikel 6 beskrevne mekanisme.

                  (2)

                  Artikel 6, stk. 3, i afgørelse (FUSP) 2017/2315 fastsætter, at Rådet på grundlag af den årlige rapport om PESCO, som forelægges Rådet af Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (den højtstående repræsentant), en gang om året skal undersøge, om de deltagende medlemsstater fortsat opfylder de mere bindende forpligtelser, der er omhandlet i nævnte afgørelses artikel 3.

                  (3)

                  Punkt 15 i Rådets henstilling af 6. marts 2018 om en køreplan for gennemførelsen af PESCO (2) fastsætter, at den højtstående repræsentant bør forelægge sin første årlige rapport i april 2019 eller i hvert fald forud for den relevante samling i Udenrigsrådet i første halvdel af året for at tage hensyn til de ajourførte nationale gennemførelsesplaner, som de deltagende medlemsstater har forelagt senest den 10. januar 2019. Punkt 16 i nævnte henstilling fastsætter, at Den Europæiske Unions Militærkomité (EUMC) på grundlag af rapporten fra den højtstående repræsentant bør sørge for militær rådgivning og henstillinger til Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC), således at den kan forberede Rådets undersøgelse senest i maj hvert år af, om de deltagende medlemsstater fortsat opfylder de mere bindende forpligtelser.

                  (4)

                  Punkt 26 i Rådets henstilling af 15. oktober 2018 om opstilling af rækkefølgen for opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser inden for rammerne af det permanente strukturerede samarbejde (PESCO) og specificering af mere præcise mål (3) fastsætter, at den højtstående repræsentant bør tage hensyn til nævnte henstilling i den årlige rapport om PESCO, som vil underbygge evalueringen af opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser for de enkelte deltagende medlemsstater.

                  (5)

                  Den 19. november 2018 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2018/1797 (4) om ændring og ajourføring af afgørelse (FUSP) 2018/340 om opstilling af listen over projekter, der skal udvikles under PESCO.

                  (6)

                  Den 22. marts 2019 forelagde den højtstående repræsentant Rådet sin årlige rapport om status for gennemførelsen af PESCO, herunder de enkelte deltagende medlemsstaters opfyldelse af deres forpligtelser i overensstemmelse med dens ajourførte og reviderede nationale gennemførelsesplaner.

                  (7)

                  På dette grundlag bør Rådet derfor vedtage en henstilling om vurdering af de deltagende medlemsstaters fremskridt med at opfylde deres forpligtelser inden for rammerne af PESCO —

            VEDTAGET DENNE HENSTILLING:
      I.   Formål og anvendelsesområde

                  1.

                  Formålet med denne henstilling er at vurdere de deltagende medlemsstaters bidrag til opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser inden for rammerne af det permanente strukturerede samarbejde (PESCO) på grundlag af den årlige rapport om status for gennemførelsen af PESCO, som den højtstående repræsentant forelagde den 22. marts 2019 (årlig rapport), med anvendelse af de oplysninger, som de deltagende medlemsstater har afgivet i deres nationale gennemførelsesplaner.

                  2.

                  Denne henstilling tager også hensyn til de deltagende medlemsstaters rapporter til Rådet om fremskridtene med gennemførelsen af PESCO-projekter i 2018 og rapporten om de første identificerede erfaringer med PESCO-projekter udarbejdet af PESCO-sekretariatet.

            II.   Resultater og vurdering

                  3.

                  Den højtstående repræsentants første årlige rapport hilses velkommen som solidt grundlag for Rådet til at vurdere status for gennemførelsen af PESCO, herunder de enkelte deltagende medlemsstaters opfyldelse af deres forpligtelser.

                  4.

                  Der bør sikres sammenhæng mellem PESCO, den samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar (CARD), programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri (EDIDP) og den kommende Europæiske Forsvarsfond (EDF) samt andre EU-forsvarsinitiativer for at bidrage til at nå Unionens ambitionsniveau på området for sikkerhed og forsvar. I denne forbindelse mindes om, at den højtstående repræsentant/næstformanden/lederen for Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) blev opfordret til i tæt samråd med medlemsstaterne fortsat at fremme yderligere synergier og sammenhæng mellem EU's forsvarsinitiativer.

                  5.

                  Med deres nuværende og fremtidige indsats demonstrerer de deltagende medlemsstater deres bidrag til opfyldelsen af de 20 mere bindende forpligtelser som led i PESCO og tager yderligere skridt til at nå Unionens ambitionsniveau på området for sikkerhed og forsvar og dermed forbedre både Unionens kapacitet til at agere som garant for sikkerhed og dens strategiske autonomi og styrke sin evne til at samarbejde med partnere samt at beskytte sine borgere.

                  6.

                  Eftersom medlemsstaterne kun har »ét sæt styrker«, som de kan bruge inden for forskellige rammer, vil udvikling af medlemsstaternes kapaciteter inden for EU's rammer også bidrage til at styrke de kapaciteter, der potentielt er til rådighed for De Forenede Nationer og NATO.

                  7.

                  Med henblik på at udstikke retningslinjer for den videre gennemførelse af PESCO i denne første fase understreger Rådet, at de deltagende medlemsstater samlet set:

                              a)

                              har gjort vigtige fremskridt for så vidt angår de forpligtelser, der vedrører forsvarsbudgetter og fælles forsvarsinvesteringer. Dette bør opretholdes og om nødvendigt styrkes yderligere i de kommende år i tråd med de mere specifikke mål

                              b)

                              er begyndt at anvende EU's værktøjer, initiativer og instrumenter i den nationale forsvarsplanlægning, såsom den reviderede kapacitetsudviklingsplan (CDP), CARD og EDIDP og er begyndt forberedelsen af EDF i 2021-2027. De deltagende medlemsstater opfordres til at øge deres bestræbelser på i endnu højere grad at tackle de mere bindende forpligtelser inden for de respektive områder, navnlig ved at udnytte EU's værktøjer, initiativer og instrumenter bedst muligt i deres nationale forsvarsplanlægningsprocesser. I denne forbindelse har der været og vil der fortsat blive sikret sammenhæng i resultaterne mellem CARD og CDP på den ene side og respektive NATO-processer såsom NATO's forsvarsplanlægningsproces (NDDP) på den anden side, hvis kravene overlapper hinanden, i erkendelse af de to organisationers forskellige karakter og respektive ansvarsområder

                              c)

                              opfordres til at gøre betydelige fremskridt med at opfylde de mere bindende forpligtelser med hensyn til at bringe deres respektive forsvarsapparater i overensstemmelse med hinanden, navnlig at styrke samarbejdet om kapacitetsudvikling, i overensstemmelse med CDP og dens relevante strategiske kontekstscenarier (SCC'er), som er under udvikling, idet det anerkendes, at dette kræver en vedvarende langsigtet indsats

                              d)

                              tilskyndes til i overensstemmelse med de mere bindende forpligtelser og Rådets henstilling af 15. oktober 2018 om opstilling af rækkefølgen for opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser og specificering af mere præcise mål at fortsætte deres positive indsats for at forbedre deres styrkers interoperabilitet og fleksibilitet og gøre en yderligere væsentlig indsats med hensyn til de forpligtelser, der vedrører styrkelse af styrkernes tilgængelighed og indsatsevne, herunder ved mere systematisk at fylde listen over EU's kampgrupper for især at imødegå eksisterende mangler, databasen vedrørende hurtig reaktion og opgørelserne over behov til missioner og operationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP). De deltagende medlemsstater tilskyndes også til at optimere de multinationale strukturer yderligere og tilstræbe en ambitiøs tilgang til fælles finansiering af militære FSFP-operationer og -missioner, og

                              e)

                              er nødt til at gøre betydelige fremskridt med at tackle kapacitetsmangler og -prioriteter, der er indkredset i CDP, herunder opfyldelse af kapacitetsmål med stor virkning, og med overvejelserne om en samarbejdsbaseret tilgang som prioritet i den nationale planlægning, også med henblik på at opfylde forpligtelserne vedrørende deltagelse, hvor det er relevant, i større fælles eller europæiske udstyrsprogrammer inden for rammerne af EDA og bidrage positivt til den europæiske forsvarsteknologiske og -industrielle base (EDTIB). I denne henseende tilskyndes de deltagende medlemsstater endvidere til så vidt muligt at stille de nødvendige elementer til rådighed, der gør det muligt at foretage en meningsfuld vurdering af opfyldelsen af forpligtelserne på dette område, herunder hvordan de deltagende medlemsstaters kapacitetsudviklingsprojekter styrker EDTIB.

            III.   Nationale gennemførelsesplaner

                  8.

                  For at lette vurderingen af gennemførelsen af forpligtelserne som fastsat i den nationale gennemførelsesplan og for bedre at kunne indkredse nye tendenser på de forskellige områder opfordres de deltagende medlemsstater til yderligere at forbedre kvaliteten og detaljeringsgraden af oplysningerne i deres nationale gennemførelsesplan, navnlig med hensyn til så vidt muligt at udarbejde fremadrettede planer, og ved at gennemføre Rådets henstilling af 15. oktober 2018 om opstilling af rækkefølgen for opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser og specificering af mere præcise mål. Dette gælder navnlig med hensyn til så vidt muligt at udarbejde fremadrettede planer.

                  9.

                  De deltagende medlemsstater tilskyndes til fortsat at indgå i bilaterale dialoger med PESCO-sekretariatet om revision og ajourføring af deres fremtidige nationale gennemførelsesplan. De deltagende medlemsstater bør med støtte fra PESCO-sekretariatet fortsat sikre indbyrdes gennemsigtighed og videreudvikle sammenhæng og konsekvens i forbindelse med de oplysninger, der kræves og fremlægges inden for rammerne af PESCO og andre forsvarsrelaterede initiativer, herunder CARD. PESCO-sekretariatet opfordres til at videreudvikle passende måder at støtte de deltagende medlemsstater på.

            IV.   PESCO-projekter

                  10.

                  På baggrund af rapporterne til Rådet om fremskridtene med en hurtig og effektiv gennemførelse af PESCO-projekter opfordres de deltagende medlemsstater til at fremskynde arbejdet og fokusere på hurtig og effektiv gennemførelse af de projekter, de deltager i, for at levere konkrete resultater og produkter med henblik på at opfylde de mere bindende forpligtelser.

                  11.

                  Under hensyntagen til de identificerede erfaringer opfordres de deltagende medlemsstater fra og med den næste runde af indkaldelser af forslag til PESCO-projekter med henblik på ajourføring af afgørelse (FUSP) 2018/1797 med støtte fra PESCO-sekretariatet til at træffe følgende kortsigtede foranstaltninger:

                              a)

                              at opfylde alle EU's kapacitetsudviklingsprioriteter, der er fastlagt i CDP, herunder kapacitetsmålene med stor virkning, SCC'erne, når de er vedtaget af de medlemsstater, der deltager i EDA, og inddrage resultaterne af CARD

                              b)

                              at udvikle projekter, som har til formål at udnytte samarbejdet mellem eksisterende militære kapaciteter og stille disse militære kapaciteter til rådighed for missioner og operationer

                              c)

                              i fællesskab at fremlægge projektforslag fra mindst to deltagende medlemsstater, som bl.a. bør vurderes ud fra projektforslagets modenhedsniveau og en foreløbig oversigt over dets finansielle og øvrige nødvendige ressourcer.

                        PESCO-sekretariatet opfordres til at fremlægge yderligere, forbedrede projektvurderingskriterier inden næste indkaldelse af projekter.

                  12.

                  For at sikre bedre sammenhæng og synkronisering af EU's forsvarsinitiativer og rette fokus mod mere modne og veldokumenterede projekter vil den næste indkaldelse af PESCO-projekter efter 2019 finde sted i 2021 med forbehold af fremtidige beslutninger. På grundlag af yderligere identificerede erfaringer vil de deltagende medlemsstater derefter overveje muligheden for at gå over til en toårig proces. Der mindes om, at projektmedlemmerne har mulighed for efter behov at inddrage Kommissionen i projektprocedurerne i overensstemmelse med forvaltningsreglerne for PESCO-projekter.

            V.   Vejen frem

                  13.

                  De deltagende medlemsstater opfordres til at revidere deres nationale gennemførelsesplan med henblik på at ajourføre dem efter behov i overensstemmelse med Rådets henstilling af 15. oktober 2018 om opstilling af rækkefølgen for opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser og specificering af mere præcise mål og under hensyntagen til resultaterne og henstillingerne i den årlige rapport og forelægge dem senest den 10. januar 2020.

                  14.

                  Ud over at beskrive status for gennemførelsen af PESCO, herunder de enkelte deltagende medlemsstaters opfyldelse af deres forpligtelser i henhold til deres nationale gennemførelsesplan, opfordres den højtstående repræsentant også til i den årlige rapport for 2020 at fremsætte indledende forslag med henblik på den strategiske gennemgang ved udgangen af første PESCO-fase (2018-2020), under hensyntagen til andre relevante EU-initiativer, der bidrager til opfyldelse af Unionens ambitionsniveau på området for sikkerhed of forsvar.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 14. maj 2019.

               På Rådets vegne

            F. MOGHERINI

               Formand

         (1)  EUT L 331 af 14.12.2017, s. 57.

         (2)  EUT C 88 af 8.3.2018, s. 1.

         (3)  EUT C 374 af 16.10.2018, s. 1.

         (4)  Rådets afgørelse (FUSP) 2018/1797 af 19. november 2018 om ændring og ajourføring af afgørelse (FUSP) 2018/340 om opstilling af listen over projekter, der skal udvikles under PESCO (EUT L 294 af 21.11.2018, s. 18).