               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 5.6.2019
            COM(2019) 538 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS AFGØRELSE
            om konstatering af, at Rumænien ikke har truffet virkningsfulde foranstaltninger som reaktion på Rådets henstilling af 4. december 2018
            {SWD(2019) 533 final}

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS AFGØRELSE

               om konstatering af, at Rumænien ikke har truffet virkningsfulde foranstaltninger som reaktion på Rådets henstilling af 4. december 2018

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

               under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

               under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97
                  1
               , særlig artikel 10, stk. 2, fjerde afsnit,

               under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

               ud fra følgende betragtninger:

               (1)I juni 2017 og juni 2018 fastslog Rådet i henhold til traktatens artikel 121, stk. 4, at der i Rumænien var konstateret en væsentlig afvigelse fra landets mellemfristede budgetmålsætning eller fra tilpasningsstien i retning af denne målsætning. Som følge af den konstaterede væsentlige afvigelse rettede Rådet i hvert tilfælde en henstilling til Rumænien om at træffe de nødvendige politiske foranstaltninger til at rette op på den væsentlige afvigelse.

               (2)Den 4. december 2018 konkluderede Rådet
                  2
               , at Rumænien ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger som reaktion på Rådets henstilling af 22. juni 2018
                  3
               . Den 4. december 2018 rettede Rådet derfor en revideret henstilling
                  4
                til Rumænien om at træffe de fornødne foranstaltninger til at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter ikke oversteg 4,5 % i 2018, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 1,0 % af BNP. Rådet henstillede også til Rumænien om at anvende alle uventede indtægter til at nedbringe underskuddet, ligesom Rådet henstillede, at foranstaltninger til budgetkonsolidering bør sikre en varig forbedring af den offentlige strukturelle saldo på en vækstfremmende måde. Rådet gav Rumænien en frist indtil den 15. april 2019 til at aflægge rapport om de foranstaltninger, som landet har truffet som reaktion på henstillingen af 4. december 2018.

               (3)Den 14. og 15. marts 2019 aflagde Kommissionen et udvidet overvågningsbesøg i Rumænien med henblik på overvågning på stedet i henhold til artikel -11, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1466/97. Efter at have meddelt de rumænske myndigheder sine foreløbige undersøgelsesresultater aflagde Kommissionen rapport til Rådet om resultaterne den 5. juni 2019. Resultaterne er offentliggjort. Det fremgår af Kommissionens rapport, at de rumænske myndigheder ikke har til hensigt at efterleve Rådets henstilling af 4. december 2018. De rumænske myndigheder bekræftede over for Kommissionen, at regeringen ikke har til hensigt at foretage den strukturelle tilpasning, der er omhandlet i henstillingen. De bestræber sig fortsat på at holde det samlede underskud under traktatens tærskelværdi på 3 % af BNP for at undgå, at landet underlægges stabilitets- og vækstpagtens korrigerende del. I 2019-budgettet er der opstillet et mål for det offentlige underskud opgjort efter periodiseringsprincippet på 2,8 % af BNP. Efter regeringens egne skøn på tidspunktet for besøget indebærer dette underskud en strukturel tilpasning på ca. 0,1 % i forhold til 2018, hvilket ligger væsentligt under den tilpasning, der er omhandlet i Rådets henstilling.

               (4)Den 20. april 2018, dvs. efter den frist, som Rådet havde fastsat, forelagde de rumænske myndigheder en rapport om de foranstaltninger, de har truffet som reaktion på Rådets henstilling af 4. december 2018. I rapporten gentog myndighederne, at deres mål for 2019 er et samlet underskud på 2,8 % af BNP og kun en marginal forbedring af det strukturelle underskud. Den finanspolitiske virkning af de indberettede foranstaltninger ligger langt under kravet i Rådets henstilling.

               (5)På grundlag af Kommissionens forårsprognose 2019 forventes væksten i de primære offentlige nettoudgifter i 2019 at nå op på 11,6 %, hvilket er et godt stykke over udgiftsbenchmarket på 4,5 %. Der forventes en forværring af den strukturelle saldo på 0,7 % af BNP i 2019, således at der opstår et underskud på 3,6 % af BNP Dette er stik modsat den strukturelle forbedring på 1,0 % af BNP i forhold til 2018, der er omhandlet i henstillingen. Begge søjler peger derfor i retning af en risiko for afvigelse fra den tilpasning, der er omhandlet i henstillingen. Udgiftsbenchmarket tyder på en afvigelse på 2,1 % af BNP. Den strukturelle saldo bekræfter denne antagelse, idet den dog tyder på en lidt mindre afvigelse på 1,7 % af BNP. Den lidt mindre afvigelse, som den strukturelle saldo tyder på, skyldes ekstraordinære indtægter og en højere BNP-deflator. Når disse faktorer tages i betragtning, bekræfter den overordnede vurdering en afvigelse fra den tilpasning, der er omhandlet i henstillingen.

               (6)Den forventede stigning i underskuddet i forhold til 2018 er som i tidligere år overvejende drevet af stigende udgifter til aflønning af offentligt ansatte. Siden Kommissionens efterårsprognose 2018, som dannede grundlag for Rådets henstilling af 4. december 2018, har myndighederne indført nye skatter på telekommunikations-, energi- og banksektoren. De har til gengæld indrømmet skattelettelser i bygge- og anlægssektoren og forhøjet visse sociale ydelser.

               (7)Ovennævnte resultater fører til den konklusion, at Rumæniens reaktion på Rådets henstilling af 4. december 2018 har været utilstrækkelig. Den finanspolitiske indsats er langt fra tilstrækkelig til at opfylde målet om en årlig strukturel tilpasning på 1,0 % af BNP i 2019 svarende til en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter på højst 4,5 % i 2018 —

               VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

               Artikel 1

               Rumænien har ikke truffet virkningsfulde foranstaltninger som reaktion på Rådets henstilling af 4. december 2018.

               Artikel 2

               Denne afgørelse er rettet til Rumænien.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUT L 323 af 19.12.2018, s. 16.

                     (3)

                        EUT C 223 af 27.6.2018, s. 3.

                     (4)

                        EUT C 460 af 21.12.2018, s. 1.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 5.6.2019
            COM(2019) 533 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien
            {SWD(2019) 533 final}

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning

                  i Rumænien

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 10, stk. 2, andet afsnit,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)I henhold til artikel 121 i traktaten skal medlemsstaterne fremme sunde offentlige finanser på mellemlang sigt gennem samordning af deres økonomiske politikker og multilateral overvågning for at undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.

               (2)Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og opnå en holdbar og stærk vækst, som fører til øget beskæftigelse.

               (3)I juni 2017
                  2
                og juni 2018
                  3
                fastslog Rådet i henhold til traktatens artikel 121, stk. 4, at der i henholdsvis 2016 og 2017 blev konstateret en væsentlig afvigelse fra Rumæniens mellemfristede budgetmålsætning eller fra tilpasningsstien i retning af denne målsætning. Som følge af disse konstaterede væsentlige afvigelser rettede Rådet henstillinger til Rumænien om at træffe de nødvendige politiske foranstaltninger til at afhjælpe dem. Rådet konstaterede efterfølgende, at Rumænien ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger som reaktion på disse henstillinger. I sin seneste henstilling, der blev vedtaget den 4. december 2018
                  4
               , henstillede Rådet, at Rumænien træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter
                  5
                ikke overstiger 4,5 % i 2019, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 1,0 % af BNP.

               (4)På grundlag af Kommissionens forårsprognose 2019 og de endelige tal for 2018 som valideret af Eurostat lå væksten i 2018 i de primære offentlige nettoudgifter et godt stykke over udgiftsbenchmarket, hvilket tyder på en væsentlig afvigelse med en stor margen (afvigelse på 2,4 % af BNP). Det strukturelle underskud blev ikke reduceret, idet det forblev stort set stabilt på ca. 3 % af det potentielle BNP, hvilket også tyder på en væsentlig afvigelse fra den strukturelle tilpasning (en afvigelse på 0,8 % af BNP), der er omhandlet i henstillingen. Omfanget af den afvigelse, som den strukturelle saldo tyder på, påvirkes negativt af ekstraordinære indtægter, en højere BNP-deflator og et højere underliggende skøn for den potentielle vækst i BNP sammenlignet med det mellemfristede gennemsnit, der ligger til grund for udgiftsbenchmarket. På den anden side påvirkes omfanget af den afvigelse, som den strukturelle saldo tyder på, positivt af lave offentlige investeringsudgifter, som udjævnes i udgiftsbenchmarket. Uanset denne forskel bekræfter begge indikatorer en væsentlig afvigelse fra kravene i stabilitets- og vækstpagtens forebyggende del i 2018.

               (5)Den 5. juni 2019 fastslog Kommissionen på grundlag af en samlet vurdering, at der er en konstateret en væsentlig afvigelse fra tilpasningsstien hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien, og den rettede en advarsel til Rumænien, jf. artikel 121, stk. 4, i traktaten og artikel 10, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1466/97.

               (6)I henhold til artikel 10, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1466/97 skal Rådet rette en henstilling til den pågældende medlemsstat om at træffe de nødvendige politiske foranstaltninger. I henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 skal der i henstillingen fastsættes en frist på højst fem måneder for medlemsstaten til at håndtere afvigelsen. På det grundlag forekommer det passende at give Rumænien en frist til den 15. oktober 2019 til at håndtere afvigelsen. Inden for denne frist bør Rumænien rapportere om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterleve henstillingen.

               (7)Det vurderes på grundlag af de fremskrivninger for produktionsgabet, der er angivet i Kommissionens forårsprognose 2019, at konjunkturforholdene i Rumænien er normale i 2019 og 2020. Rumæniens offentlige gældskvote er under grænsen på 60 % af BNP. Den strukturelle tilpasningsindsats, der som et minimum kræves i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 og den tilpasningsmatrix, der er fastlagt inden for rammerne af stabilitets- og vækstpagten, og som tager hensyn til den nuværende økonomiske situation og eventuelle problemer, hvad angår målet om de offentlige finansers holdbarhed, beløber sig til 0,5 % af BNP for både 2019 og 2020.

               (8)Rumæniens strukturelle underskud er steget gradvist fra 0,1 % af BNP i 2015 til 1,7 % af BNP i 2016, 2,9 % af BNP i 2017 og 3,0 % af BNP i 2018. Minimumstilpasningskravet bør ledsages af en yderligere og vedholdende indsats for at rette op på den kumulerede afvigelse og bringe Rumænien tilbage på en passende tilpasningssti efter de kontinuerlige afvigelser, der har akkumuleret sig siden 2016. En yderligere tilpasningsindsats på 0,5 % af BNP i 2019 og 0,25 % af BNP i 2020 forekommer passende i lyset af omfanget af den konstaterede væsentlige afvigelse fra den tilpasningssti i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, der er omhandlet i henstillingen. En sådan indsats vil være i overensstemmelse med den tilpasning for 2019, som Rådet opfordrede til i sin henstilling af 4. december 2018. Det vil sikre en hurtigere tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning.

               (9)Den krævede forbedring af den strukturelle saldo på 1,0 % af BNP i 2019 og 0,75 % af BNP i 2020 svarer til en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter på højst 4,5 % i 2019 og 5,1 % i 2020.

               (10)Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 ventes en yderligere forværring af den strukturelle saldo på 0,7 % af BNP i 2019 og yderligere 1,2 % af BNP i 2020. Den krævede strukturelle forbedring forudsætter, at der træffes foranstaltninger, der giver et samlet strukturelt udbytte på 1,7 % af BNP i 2019, og yderligere foranstaltninger, der giver et strukturelt udbytte på 1,95 % af BNP i 2020 sammenlignet med referencescenariet i Kommissionens forårsprognose 2019.

               (11)Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 ventes der et offentligt underskud på 3,5 % af BNP i 2019 og 4,7 % af BNP i 2020, hvilket er over den traktatfæstede referenceværdi på 3 % af BNP. Den strukturelle tilpasning, der kræves, ser også ud til at være tilstrækkelig til at sikre, at Rumænien overholder den traktatfæstede referenceværdi på 3 % af BNP i 2019 og 2020 med en margen.

               (12)Den manglende efterlevelse af tidligere henstillinger om at korrigere de konstaterede væsentlige afvigelser og risikoen for overskridelse af den traktatfæstede referenceværdi på 3 % af BNP betyder, at der hurtigst muligt må sættes ind for at bringe Rumæniens finanspolitik tilbage på en forsvarlig sti.

               (13)For at nå budgetmålsætningerne i henstillingen er det afgørende, at Rumænien vedtager og omhyggeligt gennemfører de fornødne foranstaltninger og følger udviklingen i de løbende udgifter nøje.

               (14)Rumænien bør rapportere til Rådet senest den 15. oktober 2019 om de foranstaltninger, der er truffet for at efterleve denne henstilling.

               (15)Denne henstilling bør offentliggøres,

               HENSTILLER TIL RUMÆNIEN:

               (1)at træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstiger 4,5 % i 2019 og 5,1 % i 2020, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 1,0 % af BNP i 2019 og 0,75 % i 2020, hvorved medlemsstaten bringes ind på en passende tilpasningssti hen imod den mellemfristede budgetmålsætning

               (2)at anvende alle ekstraordinære indtægter til at nedbringe underskuddet; budgetkonsolideringsforanstaltningerne bør sikre en varig forbedring af den offentlige strukturelle saldo på en vækstfremmende måde

               (3)senest den 15. oktober 2019 at aflægge rapport til Rådet om de foranstaltninger, der er truffet for at efterleve denne henstilling; rapporten bør angive tilstrækkeligt specificerede og troværdigt bebudede foranstaltninger, der tager sigte på at rette landet ind på den krævede tilpasningssti, herunder hver enkelt foranstaltnings budgetmæssige virkninger, samt ajourførte og detaljerede budgetfremskrivninger for 2019-2020.

               Denne henstilling er rettet til Rumænien.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUT C 216 af 6.7.2017, s. 1.

                     (3)

                        EUT C 223 af 27.6.2018, s. 3.

                     (4)

                        EUT C 460 af 21.12.2018, s. 1.

                     (5)

                        De primære offentlige nettoudgifter består af de samlede offentlige udgifter minus renteudgifter, udgifter til Unionens programmer, som fuldt ud modsvares af EU-midler, og ikkediskretionære ændringer i udgifterne til arbejdsløshedsunderstøttelse. Nationalt finansierede faste bruttoinvesteringer udjævnes over en fireårig periode. Diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden eller lovbestemte indtægtsforøgelser er medregnet. Engangsforanstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden modregnes.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 5.6.2019
            COM(2019) 543 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS AFGØRELSE
            om ophævelse af beslutning 2009/417/EF om et uforholdsmæssigt stort underskud i Spanien

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS AFGØRELSE

               om ophævelse af beslutning 2009/417/EF om et uforholdsmæssigt stort underskud i Spanien

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

               under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 12,

               under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

               ud fra følgende betragtninger:

               (1)Den 27. april 2009 fastslog Rådet efter henstilling fra Kommissionen ved beslutning 2009/417/EF
                  1
               , at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Spanien, jf. traktatens artikel 126, stk. 6. Rådet konstaterede, at det offentlige underskud for 2008 lå på 3,4 % af BNP, hvilket er over referenceværdien i traktaten på 3 % af BNP. Den offentlige bruttogæld forventedes at udgøre 39,5 % af BNP i 2008.

               (2)På samme dato rettede Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen i henhold til traktatens artikel 126, stk. 7, og artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1467/97
                  2
                en henstilling til Spanien med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2012
                  3
               .

               (3)Efterfølgende rettede Rådet tre nye henstillinger til Spanien (den 2. december 2009, 10. juli 2012 og 21. juni 2013) på grundlag af traktatens artikel 126, stk. 7, hvorved fristen for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud blev forlænget til henholdsvis 2013, 2014 og 2016. I alle tre henstillinger fandt Rådet, at Spanien havde truffet virkningsfulde foranstaltninger, men at der var opstået negative økonomiske forhold med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser.

               (4)Den 12. juli 2016 fastslog Rådet i henhold til traktatens artikel 126, stk. 8, at Spanien ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger til at efterkomme Rådets henstilling af 21. juni 2013. Den 8. august 2016 pålagde Rådet på grundlag af traktatens artikel 126, stk. 9, Spanien at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, som skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud, hvorved der blev fastsat en ny frist for korrektionen af underskuddet, nemlig senest i 2018. Rådet fastsatte desuden den 15. oktober 2016 som frist til at træffe virkningsfulde foranstaltninger og fremsende en rapport til Rådet og Kommissionen om de foranstaltninger, der var truffet som reaktion på Rådets pålæg.

               (5)Den 16. november 2016 konkluderede Kommissionen, at Spanien havde truffet virkningsfulde foranstaltninger i henhold til Rådets afgørelse af 8. august 2016, jf. traktatens artikel 126, stk. 9.

               (6)I henhold til artikel 4 i protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaterne, er det Kommissionen, som skal tilvejebringe de data, der skal benyttes til gennemførelsen af proceduren. Som led i gennemførelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld samt andre relaterede variabler to gange årligt, nemlig inden den 1. april og inden den 1. oktober, jf. artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009
                  4
               .

               (7)Ophævelse af en afgørelse om, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud, sker ved en afgørelse vedtaget af Rådet på grundlag af de indberettede oplysninger. Desuden bør en afgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud kun ophæves, hvis Kommissionens prognoser viser, at underskuddet ikke vil overstige traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden
                  5
               .

               (8)På grundlag af de data, som Kommissionen (Eurostat) har fremlagt i henhold til artikel 14 i forordning (EF) nr. 479/2009 efter indberetningen fra Spanien i april 2019, og på grundlag af stabilitetsprogrammet for 2019 og Kommissionens forårsprognose 2019 kan der drages følgende konklusioner:

               –Det offentlige underskud blev reduceret til 2,5 % af BNP i 2018 efter at have været oppe på 3,1 % af BNP i 2017. Sammenlignet med fremskrivningerne i det udkast til budgetplan for 2019, der blev fremlagt i oktober 2018, viste underskuddet i 2018 sig at være 0,2 procentpoint lavere takket være en 0,3 procentpoint højere indtægtskvote, som kun delvis modsvares af en 0,1 procentpoint højere udgiftskvote. På indtægtssiden viste både selskabsskatteindtægterne og andre indtægter sig at være højere, mens aflønningen af ansatte på udgiftssiden viste sig at være en anelse højere.

               –Ifølge stabilitetsprogrammet for 2019-2022, som blev fremlagt af den spanske regering den 30. april 2019, vil det offentlige underskud blive reduceret til 2,0 % af BNP i 2019 og falde til 1,1 % af BNP i 2020. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 vil underskuddet udgøre 2,3 % af BNP i 2019 og 2,0 % af BNP i 2020, hvilket er under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i prognoseperioden.

               –Den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede offentlige saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, forblev uændret i perioden 2017-2018. Den akkumulerede forbedring af den strukturelle saldo siden 2016 udgjorde 0,4 % af BNP.

               –Den offentlige bruttogæld faldt fra 98,1 % i 2017 til 97,1 % i 2018, hvilket primært skyldes realvækstens og inflationens gældsreducerende virkninger, som mere end opvejer renteudgifternes modsatte virkning, mens den primære saldo ligger tæt på nul. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 forventes gældskvoten at falde til 96,3 % i 2019 og 95,7 % i 2020, hovedsagelig på grund af en høj nominel vækst, der opvejer virkningen af gældsforøgende stockflow-tilpasninger og renteudgifter, mens den primære saldo kun forbedres en anelse.

               (9)I henhold til traktatens artikel 126, stk. 12, skal en rådsafgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud ophæves, når det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret.

               (10)Efter Rådets opfattelse er det uforholdsmæssigt store underskud i Spanien blevet korrigeret, og beslutning 2009/417/EF bør derfor ophæves.

               (11)Fra 2019, dvs. året efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, er Spanien underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og bør nærme sig den mellemfristede målsætning i et rimeligt tempo, herunder overholde udgiftsbenchmarket og gældskriteriet, jf. artikel 2, stk. 1a, i forordning (EF) nr. 1467/97 —

               VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

               Artikel 1

               Det følger af en samlet vurdering, at det uforholdsmæssigt store underskud i Spanien er blevet korrigeret.

               Artikel 2

               Beslutning 2009/417/EF ophæves.

               Artikel 3

               Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Spanien.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        Rådets beslutning 2009/417/EF af 27. april 2009 om et uforholdsmæssigt stort underskud i Spanien (EUT L 135 af 30.5.2009, s. 25).

                     (2)

                        Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6).

                     (3)

                        Alle dokumenter i relation til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud over for Spanien findes på:
                  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/ongoing-excessive-deficit-procedures/spain_en
                  .

                     (4)

                        Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 af 25. maj 2009 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (EFT L 145 af 10.6.2009, s. 1).

                     (5)

                        I overensstemmelse med "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form" som vedtaget af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg den 15. maj 2017, som kan ses på:
                  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9344-2017-INIT/en/pdf
                  .