Avis juridique important

|

31983H0251

83/251/EØF: Rådets henstilling af 24. maj 1983 til medlemsstaterne om tilskyndelse til investeringer i anvendelsen af fast brændsel i offentlige bygninger og fjernvarmecentraler

EF-Tidende nr. L 140 af 31/05/1983 s. 0026 - 0026 den spanske specialudgave: Kapitel 12 bind 4 s. 0097  den portugisiske specialudgave: Kapitel 12 bind 4 s. 0097

*****  RAADETS  HENSTILLING  af 24. maj 1983  til medlemsstaterne om tilskyndelse til investeringer i anvendelsen af fast braendsel i offentlige bygninger og fjernvarmecentraler  (83/251/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER -  som henviser til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, saerlig artikel 235,  som henviser til forslag fra Kommissionen (1),  som henviser til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),  som henviser til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg (3),  som henviser til meddelelse fra Kommissionen om kuls betydning i Faellesskabets energistrategi, og  som tager foelgende i betragtning:  Faellesskabets store afhaengighed af importen af olie og de forsynings- og prismaessige usikkerhedsmomenter, der er forbundet hermed, er en belastning for Faellesskabets oekonomi;  et blot moderat konjunkturopsving i industrilandene kunne i forbindelse med en oeget efterspoergsel efter olie i den oevrige verden skaerpe denne belastning yderligere;  den politik, der tager sigte paa at erstatte olie med andre energiformer, boer derfor lette den paakraevede strukturtilpasningsproces; dette kan kun gennemfoeres, hvis der foeres en politik for rationel energianvendelse, hvori indgaar en oeget anvendelse af alternative energikilder, herunder navnlig fast braendsel;  det er oenskeligt, at der anvendes fast braendsel saavel i nye anlaeg som i eksisterende anlaeg;  der er store muligheder for at erstatte olie med fast braendsel i offentlige bygninger og fjernvarmecentraler - selv under hensyn til miljoeproblematikken;  trods den nuvaerende prismaessige fordel ved at anvende fast braendsel fremfor braendselsolie har substitutionsprocessen haft en langsom start; dette skyldes navnlig foelgende faktorer:  - hoeje investerings- og kapitalomkostninger;  - talrige andre investeringshindringer, herunder miljoebeskyttelseskrav, placeringsproblemer, tidskraevende godkendelsesprocedurer, usikre oekonomiske fremtidsudsigter, navnlig hvad angaar det fremtidige forhold mellem priserne paa fast braendsel og olie;  - manglende erfaring i anvendelse af fast braendsel;  - mangler i den infrastruktur, der skal sikre forbrugernes forsyning med fast braendsel;  - usikkerhed med hensyn til den fremtidige udvikling inden for forbraendingsteknikken for fast braendsel;  anvendelsen af fast braendsel, herunder transport og behandling af affald, boer ske under hensyn til miljoeet;  medlemsstaterne boer koordineret traeffe en raekke indbyrdes sammenhaengende foranstaltninger til fremme af investeringer med henblik paa overvindelse af disse vanskeligheder og hindringer -  HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:  1. at de traeffer alle miljoevenlige foranstaltninger, som de mener kan tilskynde til, at de bestaaende oliefyrede forbraendingsanlaeg i offentlige bygninger (administrationsbygninger, kaserner, skoler m.v.) og i egnede fjernvarmecentraler omstilles til fyring med fast braendsel samt til, at der bygges nye forbraendingsanlaeg, hvori der anvendes fast braendsel;  2. at de ved udgangen af hvert aar underretter Kommissionen om de foranstaltninger, de har truffet inden for rammerne af denne henstilling, saaledes at Kommissionen i en passende form kan aflaegge en aarlig rapport til Raadet.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 24. maj 1983.  Paa Raadets vegne  H.-W. LAUTENSCHLAGER  Formand  (1) EFT nr. C 105 af 26. 4. 1982, s. 1.  (2) EFT nr. C 149 af 14. 6. 1982, s. 134.  (3) EFT nr. C 205 af 9. 8. 1982, s. 3.


title: Kommissionens henstilling af 5. juni 2008 om begrænsning af lovpligtige revisorers og revisionsfirmaers civilretlige ansvar (meddelt under nummer K(2008) 2274) (EØS-relevant tekst)

text:
               21.6.2008

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 162/39

      KOMMISSIONENS HENSTILLING

   af 5. juni 2008
   om begrænsning af lovpligtige revisorers og revisionsfirmaers civilretlige ansvar
   (meddelt under nummer K(2008) 2274)
   (EØS-relevant tekst)
   (2008/473/EF)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, andet led, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF af 17. maj 2006 om lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber, om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF og om ophævelse af Rådets direktiv 84/253/EØF (1) fastsættes minimumsharmonisering af kravene til lovpligtig revision. Ifølge direktivets artikel 31 skal Kommissionen forelægge en rapport om virkningen af de nationale erstatningsansvarsregler i forbindelse med udførelse af lovpligtig revision på de europæiske kapitalmarkeder samt om forsikringsbetingelserne for revisorer og revisionsfirmaer og fremlægge henstillinger, hvis den finder det hensigtsmæssigt.

               (2)

               Kapitalmarkedernes smidige funktion kræver bæredygtig revisionskapacitet og et konkurrencedygtigt marked for revisionsydelser, hvor der er et tilstrækkeligt udvalg af revisionsfirmaer, der er i stand til og villige til at udføre lovpligtig revision af selskaber, hvis aktier ikke er optaget til handel på en medlemsstats regulerede marked. De stadigt større udsving i selskabernes markedskapitalisering har imidlertid gjort risikoen for at pådrage sig erstatningsansvar betydeligt større, samtidig med at adgangen til forsikring mod risikoen i forbindelse med sådan revision er blevet mere og mere begrænset.

               (3)

               Da solidarisk hæftelse kan afholde revisionsfirmaer og –netværk fra at gå ind på det internationale revisionsmarked for børsnoterede virksomheder i Fællesskabet, er der ringe udsigt til, at eventuelle nye revisionsnetværk vil være i stand til at udøve lovpligtig revision af sådanne selskaber.

               (4)

               Som følge heraf bør der indføres begrænsning af erstatningsansvaret for revisorers og revisionsfirmaers, herunder koncernrevisorers, udførelse af lovpligtig revision af børsnoterede selskaber. En begrænsning af erstatningsansvaret er imidlertid ikke berettiget, når der er tale om en revisors forsætlige misligholdelse af faglige forpligtelser, og en begrænsning vil ikke være gældende i sådanne tilfælde. En sådan begrænsning bør heller ikke berøre en skadelidt parts ret til rimelig erstatning.

               (5)

               På grund af betydelige forskelle mellem medlemsstaternes civilretlige erstatningsansvarsordninger er det på nuværende tidspunkt hensigtsmæssigt, at hver enkelt medlemsstat kan vælge den begrænsning af erstatningsansvaret, som er mest forenelig med dets civilretlige erstatningsansvarsordning.

               (6)

               Medlemsstaterne bør således i national lovgivning kunne fastsætte et loft over revisorers erstatningsansvar. Som alternativ bør medlemsstaterne i deres nationale lovgivning kunne indføre en ordning med proportionalt ansvar, hvor lovpligtige revisorer og revisionsfirmaer kun hæfter i forhold til deres bidrag til den lidte skade og ikke hæfter solidarisk med andre parter. I medlemsstater, hvor krav mod lovpligtige revisorer kun kan rejses af det reviderede selskab og ikke af enkeltaktionærer eller tredjemand, bør medlemsstaterne have mulighed for at tillade et selskab, dets aktionærer og revisor at fastsætte begrænsningen af revisorens erstatningsansvar, dog således at investorernes rettigheder i det reviderede selskab tilgodeses,

         HENSTILLER:
   Genstand

               1.

               Denne henstilling vedrører revisorers og revisionsfirmaers civilretlige erstatningsansvar under udførelse af lovpligtig revision af konsoliderede regnskaber eller årsregnskaber for selskaber, som er registreret i en medlemsstat, og hvis aktier er optaget til handel på en medlemsstats regulerede marked.

         Begrænsning af erstatningsansvar

               2.

               Lovpligtige revisorers og revisionsfirmaers civilretlige erstatningsansvar i tilfælde af misligholdelse af deres faglige forpligtelser bør begrænses, bortset fra i tilfælde af forsætlig misligholdelse af deres forpligtelser.

               3.

               Begrænsningen af erstatningsansvaret bør gælde over for det reviderede selskab og andre parter, som ifølge national lovgivning er berettiget til at indgive erstatningskrav.

               4.

               En begrænsning af det civile erstatningsansvar bør ikke forhindre skadelidte parter i at opnå rimelig erstatning.

         Måder, hvorpå erstatningsansvaret kan begrænses

               5.

               Medlemsstaterne bør indføre foranstaltninger med henblik på begrænsning af erstatningsansvaret. Med henblik herpå anbefales det, at især én eller flere af følgende metoder anvendes:

                           a)

                           fastsættelse af et maksimumsbeløb eller af en metode til beregning af et sådant beløb

                           b)

                           fastsættelse af en række principper, hvorved en lovpligtig revisor eller et revisionsfirma ikke hæfter ud over det faktiske bidrag til den skade, som en skadesanmelders krav vedrører, og således ikke hæfter solidarisk med andre skadevoldere

                           c)

                           indførelse af en bestemmelse, som tillader et selskab, der skal revideres og den lovpligtige revisor eller det lovpligtige revisionsfirma ved aftale at fastsætte en begrænsning af erstatningsansvaret.

               6.

               Hvis ansvaret er begrænset i medfør af en aftale som omhandlet i punkt 5, litra c), sikrer medlemsstaterne, at følgende betingelser er opfyldt:

                           a)

                           Aftalen skal kunne underkastes retslig prøvelse.

                           b)

                           Med hensyn til det reviderede selskab besluttes begrænsningen af erstatningsansvaret kollektivt af de i artikel 50b i Rådets direktiv 78/660/EØF (2) omhandlede medlemmer af de administrative, ledende og tilsynsførende organer, eller i tilfælde af koncernrevision, af de i artikel 36a i Rådets direktiv 83/349/EØF (3) omhandlede personer, og en sådan beslutning godkendes af det reviderede selskabs aktionærer.

                           c)

                           Oplysninger om begrænsningen af erstatningsansvaret og ændringer heraf offentliggøres i noterne til det reviderede selskabs regnskaber.

               7.

               Inden vedtagelse af foranstaltninger til gennemførelse af en af de i punkt 5, litra a), b) eller c), omhandlede metoder eller andre erstatningsansvarsbegrænsende metoder, som er i overensstemmelse med punkt 2, 3 og 4, tager medlemsstaterne hensyn til virkningen på de finansielle markeder og investorerne og på vilkårene for adgang til markedet for lovpligtig revision af børsnoterede selskaber samt virkningen på revisionskvaliteten, muligheden for at opnå forsikringsdækning og de selskaber, der skal revideres.

         Opfølgning

               8.

               Medlemsstaterne opfordres til at underrette Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet på baggrund af denne henstilling, senest 5. juni 2010.

         Adressater

               9.

               Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 5. juni 2008.

            På Kommissionens vegne

         Charlie McCREEVY

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EUT L 157 af 9.6.2006, s. 87. Ændret ved direktiv 2008/30/EF (EUT L 81 af 20.3.2008, s. 53).

      (2)  EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/46/EF (EUT L 224 af 16.8.2006, s. 1).

      (3)  EFT L 193 af 18.7.1983, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2006/99/EF (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 137).


Avis juridique important

|

31985H0308

85/308/EØF: Rådets henstilling af 13. juni 1985 om social beskyttelse af u-landsfrivillige

EF-Tidende nr. L 163 af 22/06/1985 s. 0048 - 0051 den spanske specialudgave: Kapitel 05 bind 4 s. 0150  den portugisiske specialudgave: Kapitel 05 bind 4 s. 0150

*****  RAADETS  HENSTILLING  af 13. juni 1985  om social beskyttelse af u-landsfrivillige  (85/308/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER -  som henviser til traktaten om oprettelse af De europaeiske Faellesskaber, saerlig artikel 235,  som henviser til udkast til henstilling forelagt af Kommissionen (1),  som henviser til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),  som henviser til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg (3), og  som tager foelgende i betragtning:  Det europaeiske Raad gav paa sit moede den 25. og 26. juni 1984 udtryk for oensket om, at medlemsstaterne tager skridt til at tilskynde de unge til at deltage i projekter, der gennemfoeres af Faellesskabet uden for dets graenser, og for at de isaer stoetter oprettelsen af landsforeninger for europaeiske u-landsfrivillige, med det formaal at samle de unge europaeere, der oensker at arbejde ved projekter i udviklingslandene;  saadanne foranstaltninger, der tager sigte paa at tilskynde u-landsfrivillige til at arbejde med udviklingsprojekter, vil kunne bidrage til den konkrete gennemfoerelse af den samarbejdspolitik, der fastlaegges i forening af Faellesskabet, medlemsstaterne og landene i den tredje verden, og som har til formaal at fremme den oekonomiske, sociale og kulturelle udvikling i udviklingslandene;  personer, der er motiverede og kvalificerede paa omraader, som er relevante for u-landsarbejde, kan herved skaffe sig erfaringer og en vaerdifuld supplerende uddannelse i overensstemmelse med maalene i traktatens artikel 128;  der boer derfor tages skridt til at fjerne de bestaaende hindringer for at blive beskaeftiget som u-landsfrivillig;  det er en hindring for denne form for beskaeftigelse, at der inden for visse medlemsstaters socialsikringsordninger ikke findes en fyldestgoerende daekning for saadanne personer og deres familiemedlemmer, hverken i den periode, der tilbringes som u-landsfrivillig, eller i forberedelsesperioden eller med hensyn til anerkendelsen af en af disse perioder eller af begge;  da traktaten ikke i oevrigt indeholder den fornoedne hjemmel til at virkeliggoere dette faellesskabsmaal, maa artikel 235 tages i anvendelse -  HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE  A. - at de som et af maalene for deres socialpolitik anerkender indfoerelse af social beskyttelse af u-landsfrivillige, eller udfyldelse af bestaaende lakuner paa dette omraade;  - at de ved »u-landsfrivillige« forstaar personer, der, eventuelt i overensstemmelse med national lovgivning, udsendes til udviklingslande gennem anerkendte, ikke-statslige organisatoner, hvad enten disse modtager statsstoette eller ej, paa afloenningsvilkaar, der svarer til de lokale vilkaar i de paagaeldende udviklingslande, med det formaal at yde et positivt bidrag til disse landes fysiske, oekonomiske og sociale udvikling; at de ved »medlemmer af deres familie« forstaar de personer, der er defineret som saadan i den nationale lovgivning og praksis;  - at de tager de noedvendige skridt med henblik paa at faa indfoert en daekkende social beskyttelse af u-landsfrivillige og medlemmer af deres familie, ud fra foelgende principper:  1. U-landsfrivillige samt deres familiemedlemmer boer nyde social beskyttelse paa samme niveau som personer, der udfoerer lignende arbejde i det land, de udsendes fra.  Denne beskyttelse daekker ogsaa den periode, hvor den paagaeldende i henhold til sin kontrakt forbereder sig i det udsendende land.  Denne beskyttelse boer omfatte ydelser i tjenesteperioden i et udviklingsland og erhvervelse og opretholdelse af sociale rettigheder i denne periode med henblik paa social beskyttelse efter hjemkomsten.  2. Beskyttelsen boer daekke foelgende:  a) sygdom;  b) svangerskab og foedsel;  c) invaliditet;  d) alderdom;  e) doedsfald;  f) arbejdsulykker og erhvervssygdomme, der anerkendes af den beroerte medlemsstat;  g) arbejdsloeshed efter hjemkomsten;  h) forsoergerpligt paa Faellesskabets omraade.  Ved overfoersel til udlandet kan de nationale lovgivninger begraense ydelserne eller tilpasse ydelsernes stoerrelse.  3. Beskyttelsen af u-landsfrivillige og deres familiemedlemmer boer tilrettelaegges saaledes, at den bliver saa omfattende som muligt inden for rammerne af de nationale ordninger.  Dette indebaerer, at de u-landsfrivillige ikke udelukkes fra social beskyttelse under deres u-landsarbejde, selv om deres loen i udviklingslandet er lavere end det mindstebeloeb, der berettiger til social beskyttelse.  4. Omkostningerne i forbindelse med denne beskyttelse boer daekkes paa passende maade i henhold til national lovgivning og praksis.  5. Den enkelte medlemsstat boer sikre ligebehandling af de ovenfor omhandlede u-landsfrivillige og disses familiemedlemmer, der er statsborgere i andre medlemsstater, og af de ovenfor omhandlede u-landsfrivillige og disses familiemedlemmer, der er statsborgere i den paagaeldende medlemsstat, for saa vidt faellesskabsbestemmelserne for vandrende arbejdstagere gaelder for dem. 6. Medlemsstaterne boer, i det omfang det er hensigtsmaessigt, traeffe deres foranstaltninger ud fra foelgende retningslinjer:  1) daekningen boer ske paa én eller flere af foelgende maader:  a) tjenesteperioder i et udviklingsland betragtes som forsikringsperioder, beskaeftigelsesperioder eller opholdsperioder i henhold til den udsendende stats lovgivning eller praksis med henblik paa fastlaeggelse af retten til ydelser (og, i givet fald, med henblik paa beregning af stoerrelsen af disse ydelser) i forbindelse med begivenheder, der maatte indtraede efter hjemkomsten til det udsendende land;  b) personer, der ellers ikke laengere ville vaere undergivet det udsendende lands lovgivning med hensyn til kortvarige begivenheder, der maatte indtraeffe i forberedelsesperioden eller i selve tjenesteperioden, bibeholder retten til ydelser i en periode, der er naermere fastlagt i det udsendende lands lovgivning;  c) der anvendes den udstationeringsordning, der er fastsat i de mellem det udsendende land og de beroerte udviklingslande indgaaede socialsikringsaftaler, eller i mangel af saadanne aftaler, i det udsendende lands lovgivning;  d) der kan i henhold til det udsendende lands lovgivning tegnes en frivillig forsikring for statsborgere, der er bosat i udlandet, eller, hvis en saadan ordning ikke er mulig, kan der etableres en saerlig frivillig forsikring for u-landsfrivillige samt deres familiemedlemmer;  e) der kan under de u-landsfrivilliges og deres familiemedlemmers ophold i et udviklingsland ske fortsat udbetaling af loen i perioder med midlertidig uarbejdsdygtighed som foelge af sygdom, svangerskab og barsel eller ulykkestilfaelde.  2) Medlemsstaterne drager omsorg for, at det forhold, at de u-landsfrivilliges loen, saa laenge de er beskaeftiget med u-landsarbejde, er lavere end det mindstebeloeb, der berettiger til social beskyttelse, ikke faar til foelge, at de mister retten til ydelser under denne sikring eller til at tegne en frivillig forsikring i henhold til denne lovgivning.  3) a) De udgifter i forbindelse med sygdom, som de u-landsfrivillige eller deres familiemedlemmer maa afholde i et udviklingsland, boer refunderes i henhold til den udsendende medlemsstats lovgivning.  b) Saafremt laegebehandling ikke refunderes, kan beskyttelsen af u-landsfrivillige og deres familiemedlemmer ved sygdom, svangerskab og barsel samt ulykkestilfaelde under opholdet i udviklingslandet dog bestaa i en privat forsikring.  c) Den ret til laegebehandling, som u-landsfrivillige, der er udstationeret, eller som er daekket af en frivillig forsikring, har tillige med deres familiemedlemmer, boer opretholdes saaledes, at den ogsaa omfatter en naermere bestemt periode efter hjemkomsten til det udsendende land, medmindre de paagaeldende personer allerede er daekket i denne periode i kraft af at opholde sig i hjemlandet, eller fordi de er arbejdsloese.  4) U-landsfrivillige boer i den periode, hvor de i henhold til deres kontrakt forbereder sig i det udsendende land, om noedvendigt i lovgivningsmaessig henseende betragtes som arbejdstagere, bl.a. med hensyn til retten til laegebehandling i tilfaelde af sygdom og ulykke, medmindre de allerede er daekket i kraft af at opholde sig i hjemlandet. Ogsaa deres ovenfor naevnte familiemedlemmer boer vaere daekket i - og med hensyn til anerkendelsen af - saadanne perioder. 5) For at kunne vaere beskyttet i forbindelse med arbejdsloeshed efter hjemkomsten skal de u-landsfrivillige og deres familiemedlemmer, der ligeledes har arbejdet som u-landsfrivillige, og som, om noedvendigt, har betalt forsikringsbidrag for den i punkt 4 omhandlede periode, kunne goere krav paa, at disse tjenesteperioder anses som forsikrings- eller beskaeftigelsesperioder.  B. Senest to aar efter vedtagelsen af denne henstilling tilstiller medlemsstaterne Kommissionen de noedvendige oplysninger, saaledes at den kan udarbejde en rapport til Raadet om de fremskridt, der er opnaaet, og de hindringer, man er stoedt paa i forbindelse med indfoerelse af en socialbeskyttelse af u-landsfrivillige, og saaledes at Kommissionen i givet fald kan stille forslag om yderligere foranstaltninger, der maatte vaere paakraevet for at naa de faelles maal.  Udfaerdiget i Luxembourg, den 13. juni 1985.  Paa Raadets vegne  G. DE MICHELIS  Formand  (1) EFT nr. C 16 af 17. 1. 1985, s. 11.  (2) EFT nr. C 122 af 20. 5. 1985, s. 80.  (3) Udtalelse afgivet den 27. marts 1985 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).


Avis juridique important

|

31999H0829

1999/829/Euratom: Kommissionens henstilling af 6. december 1999 om anvendelse af Euratom-traktatens artikel 37 (meddelt under nummer K(1999) 3932)

EF-Tidende nr. L 324 af 16/12/1999 s. 0023 - 0043

KOMMISSIONENS HENSTILLINGaf 6. december 1999om anvendelse af Euratom-traktatens artikel 37(meddelt under nummer K(1999) 3932)(1999/829/Euratom)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 37 og 124,som har foretaget en høring af den gruppe af personer, som i medfør af traktatens artikel 31 er udpeget af Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg, ogsom tager følgende i betragtning:(1) I henhold til artikel 37 skal hver medlemsstat forsyne Kommissionen med alle almindelige oplysninger vedrørende planer om bortskaffelse af radioaktivt spild i enhver form, for at det derved kan afgøres, om iværksættelsen af denne plan kan antages at medføre en radioaktiv kontaminering af en anden medlemsstats vande, jord eller luftrum; efter høring af den i artikel 31 omhandlede ekspertgruppe afgiver Kommissionen sin udtalelse inden for en frist af seks måneder;(2) erfaringerne med anvendelsen af Kommissionens henstilling af 16. november 1960(1), henstilling 82/181/Euratom(2) og henstilling 91/4/Euratom(3) vedrørende anvendelse af traktatens artikel 37 bør lægges til grund;(3) De Europæiske Fællesskabers Domstol har i dom af 22. september 1988 i sag 187/87(4) kendt følgende for ret: "Artikel 37 i Traktaten af 25. marts 1957 om Oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab skal fortolkes således, at en medlemsstat skal forsyne Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber med alle almindelige oplysninger vedrørende en plan om bortskaffelse af radioaktivt spild, inden medlemsstatens myndigheder meddeler tilladelse til bortskaffelse";(4) i samme dom har Domstolen udtalt, at "når der i en medlemsstat kræves tilladelse til bortskaffelse af radioaktivt spild, vil Kommissionens udtalelse kun kunne få den nødvendige gennemslagskraft, hvis medlemsstaten gøres bekendt med udtalelsen, inden den meddeler tilladelse";(5) artikel 37 har som målsætning at foregribe ethvert muligt tilfælde af radioaktiv kontaminering af en anden medlemsstat; Kommissionen har efter høring af ovennævnte gruppe af personer skønnet, at bortskaffelse af radioaktivt spild i forbindelse med visse aktiviteter ikke vil medføre radioaktiv kontaminering af en anden medlemsstat;(6) Kommissionen kan i særlige tilfælde på basis af modtagne oplysninger anmode om at få tilsendt almindelige oplysninger om planer om bortskaffelse af radioaktivt spild, som i medfør af nærværende henstilling ellers ikke skønnes at kunne medføre radioaktivt kontaminering af en anden medlemsstat; Kommissionens udtalelse kan således komme til at berøre en tilladelse, som er givet på et tidligere tidspunkt;(7) de grundlæggende sikkerhedsnormer for beskyttelse af befolkningen og arbejdstagerne mod ioniserende stråling er blevet ændret ved direktiv 96/29/Euratom(5), og anvendelsen af artikel 37 skal i givet fald afspejle disse ændringer;(8) for at kunne vurdere planer for bortskaffelse konsekvent er det nødvendigt at specificere, hvilke typer aktiviteter der kan medføre bortskaffelse af radioaktivt spild i den i traktatens artikel 37 omhandlede forstand, og for de forskellige typer aktivitet at specificere, hvilke oplysninger der skal gives i forbindelse med de almindelige oplysninger;(9) alle medlemsstater har nu erklæret at ville afholde sig fra at dumpe affald i havet,FREMSÆTTER FØLGENDE HENSTILLING:1. Ved "bortskaffelse af radioaktivt spild" forstås i traktatens artikel 37 enhver form for planlagt udledning eller uforudset udslip af radioaktive stoffer i luftformig, flydende eller fast form i eller til omgivelserne i forbindelse med nedennævnte aktiviteter.1) Drift af nukleare reaktorer.2) Oparbejdning af anvendt reaktorbrændsel.3) Udvinding, koncentration og omdannelse af uran og thorium.4) Berigning af U-235 indeholdt i uran.5) Fremstilling af reaktorbrændsel.6) Lagring af anvendt reaktorbrændsel i dedikerede anlæg(6).7) Industriel håndtering og behandling af radioaktive stoffer(7).8) Behandling og lagring af radioaktivt spild(8) fremkommet ved aktiviteter henhørende under kategori 1 til 7 samt 9.9) Demontering af atomreaktorer og oparbejdningsanlæg.10) Oplagring over eller under jord af radioaktivt spild, der ikke er bestemt til genvinding.11) Dumpning i havet af radioaktivt spild(9).12) Nedgravning i havbunden af radioaktivt spild(10).13) Arbejdsaktiviteter, der involverer naturlige strålingskilder, og som af medlemsstaterne er identificeret i henhold til betingelserne i afsnit VII i de grundlæggende sikkerhedsnormer som værende af betydning, for så vidt angår den deraf følgende bortskaffelse af radioaktivt spild, og som kræver en forudgående tilladelse.14) Alle andre aktiviteter.2. Ved "almindelige oplysninger" forstås i traktatens artikel 37:- for aktiviteter henhørende under kategori 1 til 8: de oplysninger, der er anført i bilag 1- for aktiviteter henhørende under kategori 9: de oplysninger, der er anført i bilag 2- for aktiviteter henhørende under kategori 10: de oplysninger, der er anført i bilag 3- for aktiviteter henhørende under kategori 11 og 12: de oplysninger som Kommissionen forlanger på ad hoc-basis- for aktiviteter henhørende under kategori 13: de relevante dele af de oplysninger, der er anført i bilag 1, som krævet for den specifikke arbejdsaktivitet (kapitel 6 og 7 finder normalt ikke anvendelse).3. Aktiviteter, der henhører under punkt 1 i kategori 14, anses ikke at kunne medføre sådan radioaktiv kontaminering af en anden medlemsstat, som er af betydning fra et sundhedsmæssigt synspunkt, medmindre Kommissionen i det specifikke tilfælde forlanger at få forelagt sådanne almindelige oplysninger.4. En medlemsstat skal, såfremt den påtænker at ændre en plan om bortskaffelse af radioaktivt spild, forelægge almindelige oplysninger på grundlag af nedenstående betingelser:4.1.a) Såfremt en medlemsstat påtænker at ændre en plan om bortskaffelse af radioaktivt spild, som der allerede er afgivet udtalelse om i henhold til artikel 37, er det nødvendigt at indsende sådanne almindelige oplysninger, som i det mindste svarer til, hvad der skal anføres i standardformularen i bilag 4, hvis de godkendte grænser eller dermed forbundne krav til bortskaffelse af radioaktivt spild er mindre restriktive end i den eksisterende plan, eller, hvis de mulige konsekvenser af referencehavariet/-erne, der er vurderet inden for rammerne af godkendelsesproceduren, forøges.4.1.b) Medmindre Kommissionen anmoder om forelæggelse af almindelige oplysninger, er det ikke nødvendigt at fremsende almindelige oplysninger, hvis en ny tilladelse eller licens ikke er påkrævet,eller hvis:- det med ændringen af planen om bortskaffelse af radioaktivt spild er hensigten at indføre uændrede eller mere restriktive grænser for tilladelse og dermed forbundne krav end i den eksisterende plan, og- de mulige konsekvenser af referencehavariet/-erne er uændrede eller reducerede.4.2. For en plan om bortskaffelse af radioaktivt spild, som der ikke allerede er afgivet udtalelse om i henhold til artikel 37, er det nødvendigt at udsende de almindelige oplysninger, medmindre medlemsstaten tilstiller Kommissionen, en redegørelse der viser, at de i punkt 4.1. indeholdte betingelser er opfyldt.5. De "almindelige oplysninger" fremsendes til Kommissionen:5.1. så vidt muligt ét år, men ikke mindre end seks måneder- før der af de nationale myndigheder gives tilladelse til bortskaffelse af radioaktivt spild, eller- før igangsættelse af de aktiviteter, for hvilke der ikke kræves tilladelse til bortskaffelse, eller- for aktiviteter (9), hvor de foreslåede godkendte grænseværdier og dermed forbundne krav til bortskaffelse af radioaktivt spild er mindre restriktive end dem, der findes i planen for den eksisterende installation, eller hvor de mulige konsekvenser af referencehavariet/-erne er forøgede, inden den kompetente myndighed giver fornyet tilladelse til bortskaffelse af radioaktivt spild, og5.2. i tilfælde af, at Kommissionen har anmodet om almindelige oplysninger i henhold til punkt 3, ikke senere end seks måneder efter fremsættelse af anmodningen, uden at dette dog berører en tilladelse, der måtte være behørigt meddelt af de kompetente myndigheder i afventen af Kommissionens anmodning. Enhver tilladelse, meddelt inden Kommissionen anmodede om almindelige oplysninger, skal revurderes i lyset af Kommissionens efterfølgende udtalelse.6. Eftersom ansvaret for forelæggelsen af en plan om bortskaffelse af radioaktivt spild påhviler vedkommende medlemsstat, påtager denne medlemsstat sig ansvaret for samtlige oplysninger, der meddeles Kommissionen vedrørende en sådan plan.7. Den pågældende medlemsstat underretter Kommissionen om de foranstaltninger, den påtænker at gennemføre for at efterkomme henstillinger indeholdt i en udtalelse fra Kommissionen vedrørende en plan om bortskaffelse.8. Medlemsstaterne fremsender til Kommissionen til orientering:a) tilladelsen/tilladelserne til bortskaffelse af radioaktivt spild, der skal sammenholdes med de almindelige oplysninger, som den baserede sin udtalelse påb) helst hvert år, og mindst hvert andet år, en opgørelse over flydende og luftbåren udledning af radioaktivt spild til omgivelserne fra nukleare reaktorer og oparbejdningsanlæg, og i givet fald ændringer af tilladelsen/tilladelserne til bortskaffelse af radioaktivt spild for den omfattede periode. Denne opgørelse skal foreligge inden for ni måneder inden for dette tidsrum.Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.Den erstatter henstilling 91/4/Euratom.Udfærdiget i Bruxelles, den 6. december 1999.På Kommissionens vegneMargot WALLSTRÖMMedlem af Kommissionen(1) EFT 81 af 21.12.1960, s. 1893/60.(2) EFT L 83 af 29.3.1982, s. 15.(3) EFT L 6 af 9.1.1991, s. 16.(4) Sml. 1988, s. 5013.(5) EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1, skal være gennemført senest i maj år 2000.(6) Forudsat at aktiviteten ikke er indeholdt i en plan, der er fremsendt under en anden overskrift.(7) Bortset fra industrielle aktiviteter (der indebærer tilstedeværelsen af naturlige radioaktive kilder) omfattet af afsnit VII i de grundlæggende sikkerhedsnormer (direktiv 96/29/Euratom).(8) Forudsat at aktiviteten ikke er indeholdt i en plan, der er fremsendt under en anden overskrift.(9) Ingen medlemsstater har for øjeblikket planer om at gennemføre denne aktivitet.(10) Ingen medlemsstater har for øjeblikket planer om at gennemføre denne aktivitet.BILAG 1"ALMINDELIGE OPLYSNINGER"vedrørende aktiviteter henhørende under kategori 1 til 8INDLEDNING- generel fremstilling af planen- status for tilladelsesproceduren, planlagte etaper for ibrugtagning.1. Anlægspladsen og dens omgivelser1.1. Pladsens og områdets geografiske, topografiske og geologiske karakteristika med- et kort over området med angivelse af pladsens placering og geografiske koordinater (grader, minutter)- områdets relevante karakteristika- angivelse af placeringen af anlægget i forhold til andre lignende anlæg, hvis udslip skal ses i sammenhæng med udslippet fra det pågældende anlæg- angivelse af pladsens placering under hensyntagen til afstanden til andre medlemsstaters landegrænser og de nærmeste bymæssige bebyggelser, samt til landenes befolkninger.1.2. Seismologi- Omfanget af den seismiske aktivitet i området; anlæggets sandsynlige maksimale seismiske aktivitet og forudsete reaktion herpå.1.3. HydrologiFor et anlæg beliggende ved et vandløb, som udgør en potentiel forureningskilde for en anden medlemsstat, en kortfattet beskrivelse af de hydrologiske karakteristika, der strækker sig til den/de anden/andre medlemsstat/medlemsstater, f.eks.:- Kortfattet beskrivelse af det/de vigtigste forløb, tilløb, udmunding i havet, afledninger, flodsletter, osv.- højeste og laveste gennemsnitsvandstrømning med angivelse af hyppighed- grundvandsspejl, niveauer og strømme- kort beskrivelse af kystområderne- retning og styrke af såvel lokale som regionale havstrømme, tidevande og strømforhold- risiko for oversvømmelse og beskyttelse af anlægget.1.4. MeteorologiLokale klimatiske forhold med hyppighedsfordeling af:- vindretninger og -styrker- intensitet og varighed af nedbør- atmosfæriske spredningsforhold og varighed af temperaturinversioner for hver vindretning.1.5. Naturrigdomme og levnedsmidlerEn kortfattet beskrivelse af:- områdets jordbundsforhold og økologi- anvendelse af områdets og eventuelt de omkringliggende medlemsstaters vandressourcer- områdets og i givet fald andre medlemsstaters vigtigste levnedsmiddelressourcer: afgrøder, husdyravl, fiskeri, jagt og i tilfælde af udslip til havet, oplysninger om fiskeri i territorialfarvande og uden for disse- fordelingssystem for levnedsmidler, især eksport til andre medlemsstater fra de omhandlede områder, for så vidt de har betydning for risikoen for stråleudsættelse fra udslip ad væsentlige eksponeringsveje.1.6. Andre aktiviteter i nærheden af anlægspladsen- i givet fald industrielle eller militære aktiviteter, trafik til lands og i luften samt andre faktorer, der kan påvirke anlæggets sikkerhed- beskyttelsesforanstaltninger.2. Anlægget2.1. Anlæggets vigtigste karakteristika- en kortfattet beskrivelse af anlægget- art, formål og de vigtigste karakteristika ved processerne- oversigtsplan over anlægget- sikkerhedsforskrifter.2.2. Ventilationssystemer og behandling af luftformigt og luftbårent affaldBeskrivelse af ventilation, nedbrydning, filtrerings- og udledningssystemer, såvel under normale driftsforhold som i tilfælde af uheld, herunder rutediagrammer.2.3. Behandling af flydende affaldBeskrivelse af faciliteter til behandling af flydende affald, oplagringskapacitet og udledningssystemer, herunder rutediagrammer.2.4. Behandling af fast affaldBeskrivelse af faciliteter til behandling af fast affald samt oplagringskapacitet.2.5. IndeslutningerBeskrivelse, herunder specifikation og afprøvning af lækagetæthed.2.6. Nedlæggelse og demontering- angivelse af anlæggets planlagte driftsperiode- beskrivelse af de overvejelser, der er gjort med hensyn til nedlæggelse og demontering- oversigt over lovmæssige og administrative forskrifter for nedlæggelse og demontering.3. Udslip fra anlægget af luftbårne radioaktive stoffer under normale driftsforhold3.1. Gældende tilladelsesprocedure- oversigt over gældende procedure- De af myndighederne fastsatte grænseværdier for udslip, herunder den anslåede radionuklide sammensætning.3.2. Tekniske aspekter- anslåede årlige udslip- de radioaktive stoffers oprindelse, sammensætning og fysisk-kemiske form- behandling af disse stoffer, metoder og ruter for udledningen.3.3. Overvågning af udslip- prøvetagning, målinger og analyse af udslip, uanset om disse udføres af operatøren eller af de kompetente myndigheder- hovedtrækkene i overvågningsudstyret- alarmeringsniveauer, modforholdsregler (manuelle og automatiske).3.4. Vurdering af overførsel til mennesker3.4.1. Modeller og parametre benyttet ved beregning af konsekvenserne af udslip:- atmosfærisk spredning af stofferne- deposition og resuspension i jordhøjde- fødekæder, inhalation, ekstern stråleudsættelse osv.- levevilkår (kost, eksponeringstid osv.)- andre anvendte parametre i beregningerne.3.4.2. Vurdering af koncentrationer og bestrålingsniveauer i forbindelse med de under 3.1 ovenfor nævnte grænseværdier for udslip- årlige gennemsnitskoncentrationer af aktivitet i luften i jordhøjde og forureningsniveauer for overfladen, for de mest berørte områder i nærheden af anlægget og i andre medlemsstater- for referencegruppen(erne) i andre medlemsstater, de hermed forbundne årlige bestrålingsniveauer: effektiv dosis til voksne, børn og spædbørn, under hensyntagen til alle væsentlige eksponeringsveje.3.5. Radioaktive udslip til atmosfæren fra andre anlægFremgangsmåder ved samordning med radioaktive udslip fra andre under 1.1, tredje led, nævnte anlæg.4. Udslip fra anlægget af flydende radioaktive stoffer under normale driftsforhold4.1. Gældende tilladelsesprocedure- oversigt over gældende procedure- de af myndighederne fastsatte grænseværdier for udslip og tilknyttede krav, herunder den antagne radionuklide sammensætning.4.2. Tekniske aspekter- de årlige forudsete udslip- de radioaktive stoffers oprindelse, sammensætning og fysisk-kemiske form- behandling af stofferne, metoder og ruter for udslip.4.3. Overvågning af udslip- prøvetagning, målinger og analyse af udslip, uanset om disse udføres af operatøren eller de kompetente myndigheder- hovedtrækkene i overvågningsudstyret- alarmeringsniveauer, modforholdsregler (manuelle og automatiske).4.4. Vurdering af overførsel til mennesker4.4.1. Modeller og parameterværdier benyttet ved beregningen af konsekvenserne ved udslippene:- akvatisk spredning af stofferne- stoffernes fjernelse ved sedimentation og ionbytning- fødekæder, inhalation af skumsprøjt, ekstern stråleudsættelse osv.- levevilkår (kost, eksponeringstid osv.)- andre anvendte parametre i beregningerne.4.4.2. Vurdering af koncentrations- og bestrålingsniveauer i forbindelse med grænseværdierne for udslip omtalt under 4.1 ovenfor:- årlige gennemsnitlige aktivitetskoncentrationer i overfladevand, på de punkter, hvor sådanne koncentrationer er højest, i nærheden af anlægget og i berørte områder i andre medlemsstater- for referencegruppen(erne) i andre medlemsstater: effektiv dosis til voksne, børn og spædbørn, under hensyntagen til alle væsentlige eksponeringsveje.4.5. Radioaktive udslip til samme recipientvande fra andre anlægFremgangsmåder for samordning med udslip fra andre under 1.1, tredje led, nævnte anlæg.5. Bortskaffelse fra anlægget af fast radioaktivt affald5.1. Kategorier af fast radioaktivt affald, herunder i givet fald forbrugt brændsel, samt skønnede mængder5.2. Behandling og emballering5.3. Oplagringsarrangementer5.4. Strålingsrisici for omgivelserne, sikkerhedsforanstaltninger5.5. Arrangementer for bortskaffelse af og bestemmelsessteder for de forskellige kategorier af affald5.6. Kriterier for fritagelse af forurenet materiale, der skal fritages for kravene under de grundlæggende sikkerhedsnormer- De af de kompetente myndigheder fastsatte autorisationskrav.6. Utilsigtede udslip af radioaktive stoffer6.1. Oversigt over havarier af indre og ydre oprindelse, som ville kunne føre til utilsigtede udslip af radioaktive stofferFortegnelse over de havarier, som er gennemgået i sikkerhedsrapporten.6.2. Referencehavari(er) benyttet af de nationale kompetente myndigheder til at bedømme de eventuelle strålingsmæssige konsekvenser i tilfælde af utilsigtede udslipOversigt over det (de) behandlede havari(er) og begrundelsen for valget af dette (disse).6.3. Vurdering af de strålingsmæssige konsekvenser i tilfælde af det (de) valgte referencehavari(er)6.3.1. med resulterende udslip til atmosfæren- antagelser med henblik på at beregne udslippene til atmosfæren- udslipsveje; udslippenes tidsmæssige forløb- mængder og fysisk-kemisk form af de radionuklider i udslippet, som er af betydning fra et sundhedsmæssigt synspunkt- modeller og parametre benyttet ved beregningen af udslippenes atmosfæriske spredning, deres deposition, resuspension og overførsel via fødekæder, og ved vurderingen af bestrålingsniveauer fra væsentlige eksponeringsveje- maksimale tidsintegrerede radioaktivitetskoncentrationer i luften i jordhøjde og maksimale forureningsniveauer for overfladen (i regn- og tørvejr) i de mest udsatte områder i nærheden af anlægget og i berørte områder i andre medlemsstater- de hermed forbundne maksimale bestrålingsniveauer: effektiv dosis til voksne, børn og spædbørn i berørte områder i andre medlemsstater under hensyntagen til alle væsentlige eksponeringsveje.6.3.2. Med resulterende udslip til et vandområde- antagelser med henblik på at beregne flydende udslip- udslipsveje, udslippenes tidsmæssige forløb- mængder og fysisk-kemisk form af de radionuklider i udslippet, som er af betydning fra et sundhedsmæssigt synspunkt- modeller og parametre benyttet ved beregningen af udslippenes akvatiske spredning, deres overførsel ved sedimentation og ionbytning samt via fødekæder, og ved vurderingen af strålingsniveauer fra væsentlige eksponeringsveje- de hermed forbundne maksimale bestrålingsniveauer: effektiv dosis til voksne, børn og spædbørn i nærheden af anlægget og i berørte områder i andre medlemsstater under hensyntagen til alle væsentlige eksponeringsveje.7. Beredskabsplaner; aftaler med andre medlemsstaterI relation til eventuelle strålingsmæssige nødsituationer, som kan komme til at berøre andre medlemsstater, for at lette organiseringen af strålebeskyttelse i disse medlemsstater.Kort beskrivelse af:- interventionsniveauer for forskellige typer modforholdsregler- beredskabsplanlægning, herunder beredskabsplanlægningsområder for anlægget- aftaler om tidlig udveksling af oplysninger med andre medlemsstater, to- eller flersidede aftaler om kommunikation over landegrænserne, samordning af beredskabsplaner, gennemførelse heraf og gensidig bistand- afprøvning af beredskabsplaner med særlig reference til andre medlemsstaters engagement.8. Målinger i det omgivende miljø- eksterne strålingsniveauer,- radioaktivitet i luft, vand, jord og fødekæder, uanset om disse udføres af operatøren eller de kompetente myndigheder.Under henvisning til punkt 3.1 og 4.1 ovenfor, måleprogrammer godkendt af de nationale kompetente myndigheder, organisation, hyppighed og typer af prøvetagning, typer af måleinstrumenter benyttet under normale forhold og i tilfælde af havari; i givet fald, samarbejdsarrangementer med tilgrænsende medlemsstater til dette formål.BILAG 2"ALMINDELIGE OPLYSNINGER"vedrørende aktiviteter henhørende under kategori 9INDLEDNING- generel fremstilling af projektet- beskrivelse af de forskellige påtænkte nedlukningsfaser- fremgangsmåder for tilladelse til nedlukning.1. Deponeringsstedet og dets omgivelser1.1. Pladsens og områdets geografiske, topografiske og geologiske karakteristika med- et kort over området med angivelse af pladsens beliggenhed og geografiske koordinater (grader, minutter)- områdets relevante karakteristika- angivelse af placeringen af anlægget i forhold til andre anlæg, hvis udslip kan have betydning for udslip fra det pågældende anlæg- angivelse af anlæggets afstand fra andre medlemsstaters landegrænser og fra de nærmeste bymæssige bebyggelser, og disses befolkninger.1.2. HydrologiFor et anlæg beliggende ved et vandløb, som udgør en potentiel forureningskilde for en anden medlemsstat, en kortfattet beskrivelse af de hydrologiske karakteristika, der strækker sig til den/de anden/andre medlemsstat/medlemsstater, f.eks.:- Kortfattet beskrivelse af det/de vigtigste forløb, tilløb, udmunding i havet, afledninger, flodsletter osv.- højeste og laveste gennemsnitsvandstrømning med angivelse af hyppighed- grundvandsspejl, niveauer og strømme- kort beskrivelse af kystområderne- retning og styrke af såvel lokale som regionale havstrømme, tidevande og strømforhold- risiko for oversvømmelse og beskyttelse af anlægget.1.3. MeteorologiLokale klimatiske forhold, med hyppighedsfordeling af:- vindretninger og -hastigheder- intensitet og varighed af nedbør- atmosfæriske spredningsforhold og varighed af temperaturinversioner for hver vindretning.1.4. Naturrigdomme og levnedsmidlerKortfattet beskrivelse af:- områdets jordbundsforhold og økologi- anvendelse af områdets vandressourcer, og i givet fald i de tilstødende medlemsstater- de vigtigste levnedsmiddelressourcer i området og i givet fald i andre medlemsstater: afgrøder, husdyravl, fiskeri, jagt og i tilfælde af udslip til havet, oplysninger om fiskeri i territorialfarvande og uden for disse- fordelingssystem for levnedsmidler og især eksport til andre medlemsstater fra de berørte områder, for så vidt de har betydning for risikoen for stråleudsættelse fra udslip ad væsentlige eksponeringsveje.2. Anlægget2.1. Kortfattet beskrivelse af det anlæg, der skal lukkes, samt dets historie2.2. Ventilationssystemer samt behandling af luftformigt og luftbårent affaldBeskrivelse af ventilation, nedbrydning, filtrering og udledningssystemer både under normale driftsforhold og i tilfælde af uheld, herunder rutediagrammer.2.3. Behandling af flydende affaldBeskrivelse af faciliteter til behandling af flydende affald, oplagringskapaciteter og udledningssystemer, herunder rutediagrammer.2.4. Behandling af fast affaldBeskrivelse af faciliteter til behandling af fast affald og oplagringskapaciteter.2.5. IndeslutningerBeskrivelse, herunder specifikation og afprøvning af lækagetæthed.3. Udslip fra anlægget af luftbårne radioaktive stoffer under normale driftsforhold3.1. Oversigt over gældende tilladelsesprocedure- oversigt over den gældende procedure- de af myndighederne fastsatte grænseværdier for udslip, herunder den anslåede radionuklide sammensætning.3.2. Tekniske aspekter- årlige forudsete udslip- de radioaktive stoffers oprindelse, sammensætning og fysisk-kemiske form- behandling af disse stoffer, metoder og ruter for udslip.3.3. Overvågning af udslip- prøvetagning, målinger og analyse af udslip, uanset om disse udføres af operatøren eller de kompetente myndigheder- hovedtrækkene i overvågningsudstyret- alarmeringsniveauer, modforholdsregler (manuelle og automatiske).3.4. Vurdering af overførsel til mennesker3.4.1. Modeller og parametre benyttet ved beregningen af konsekvenserne af udslippene:- spredning af stofferne i atmosfæren- deposition og resuspension i jordhøjde- fødekæder, inhalation, ekstern stråleudsættelse, etc.- levevilkår (kost, eksponeringstid, etc.)- andre parametre benyttet ved beregningerne.3.4.2. Vurdering af koncentrationer og bestrålingsniveauer i forbindelse med de under punkt 3.1 oven for nævnte grænseværdier for udslippene:- årlige gennemsnitskoncentrationer af aktivitet i luften i jordhøjde og forureningsniveauer for overfladen, for de mest udsatte områder i nærheden af anlægget og for berørte områder i andre medlemsstater- for referencegruppen(erne) i andre medlemsstater, de hermed forbundne årlige niveauer: effektiv dosis til voksne, børn og spædbørn i andre medlemsstater under hensyntagen til alle væsentlige eksponeringsveje.4. Udslip fra anlægget af flydende radioaktive stoffer under normale driftsforhold4.1. Gældende tilladelsesprocedure- oversigt over gældende procedure- de af myndighederne fastsatte grænseværdier for udslip, herunder den skønnede radionuklide sammensætning4.2. Tekniske aspekter- årlige forudsete udslip- de radioaktive stoffers oprindelse, sammensætning og fysisk-kemiske form- behandling af disse stoffer, metoder og ruter for udslip.4.3. Overvågning af udslip- prøvetagning, målinger og analyse af udslip, uanset om disse er udført af operatøren eller de kompetente myndigheder- hovedtrækkene i overvågningsudstyret- alarmeringsniveauer, modforholdsregler (manuelle og automatiske).4.4. Vurdering af overførsel til mennesker4.4.1. Modeller og parametre benyttet ved beregningen af konsekvenserne ved udslippene:- akvatisk spredning af stofferne- deres overførsel ved sedimentation og ionbytning- fødekæder, inhalation af skumsprøjt, ekstern stråleudsættelse, etc.- levevilkår (kost, eksponeringstid, etc.)- andre anvendte parametre i beregningerne.4.4.2. Vurdering af koncentrationen og bestrålingsniveauerne i forbindelse med de i punkt 4.1 oven for omtalte udslip:- årlige gennemsnitskoncentrationer af aktivitet i overfladevand, på de punkter, hvor sådanne koncentrationer er højest, i nærheden af anlægget og i andre medlemsstater- for referencegruppen(erne) i andre medlemsstater, de hermed forbundne årlige niveauer: effektiv dosis til voksne, børn og spædbørn i andre medlemsstater under hensyntagen til alle væsentlige eksponeringsveje.5. Bortskaffelse fra anlægget af fast radioaktivt affald5.1. Kategorier af fast radioaktivt affald og skønnede mængder5.2. Behandling og emballering5.3. Oplagringsarrangementer5.4. Strålingsrisici for omgivelserne, sikkerhedsforanstaltninger5.5. Arrangementer for fjernelse af klassificeret affald og bestemmelsessteder herfor5.6. Kriterier for forurenet materiale, der skal fritages for kravene under de grundlæggende sikkerhedsnormer, for bortskaffelse, recirkulation eller genbrug- de af de kompetente myndigheder fastsatte autorisationskrav.5.7. Forudsete typer og mængder af radioaktivt materiale6. Utilsigtede udslip af radioaktive stoffer6.1. Oversigt over havarier af indre og ydre oprindelse, som ville kunne føre til utilsigtede udslip af radioaktive stofferFortegnelse over de havarier, der er gennemgået i sikkerhedsrapporten.6.2. Referencehavari (-havarier) benyttet af de nationale kompetente myndigheder til at bedømme eventuelle strålingsmæssige konsekvenser i tilfælde af utilsigtede udslipOversigt over det (de) behandlede havari(er) og begrundelse for valget af dette (disse).6.3. Vurdering af de strålingsmæssige konsekvenser af det (eller de) valgte referencehavari(er)6.3.1. Med resulterende udslip til atmosfæren- antagelser med henblik på at beregne udslippene til atmosfæren- udslipsveje; udslippenes tidsmæssige forløb- mængder og fysisk-kemisk form af de radionuklider i udslippet, som er af betydning fra et sundhedsmæssigt synspunkt- modeller og parametre benyttet ved beregningen af udslippenes atmosfæriske spredning, deres deposition i jordhøjde, resuspension og overførsel via fødekæder, og ved vurderingen af bestrålingsniveauerne fra de væsentlige eksponeringsveje- maksimale tidsintegrerede radioaktivitetskoncentrationer i luften i jordhøjde og maksimale forureningsniveauer for overfladen (i regn- og tørvejr) i de mest udsatte områder i nærheden af anlægget og i de berørte områder i andre medlemsstater- de hermed forbundne maksimale bestrålingsniveauer: effektiv dosis til voksne, børn og spædbørn i berørte områder i andre medlemsstater under hensyntagen til alle væsentlige eksponeringsveje.6.3.2. Med resulterende udslip til et vandområde- antagelser med henblik på at beregne de flydende udslip- udslipsveje, udslippenes tidsmæssige forløb- mængder og fysisk-kemisk form af de radionuklider i udslippet, som er af betydning fra et sundhedsmæssigt synspunkt- modeller og parametre benyttet ved beregningen af udslippenes akvatiske spredning, deres overførsel ved sedimentation og ionbytning samt via fødekæder, og ved vurderingen af bestrålingsniveauerne fra de væsentlige eksponeringsveje- de hermed forbundne maksimale bestrålingsniveauer: effektiv dosis til voksne, børn og spædbørn i de berørte områder i andre medlemsstater under hensyntagen til alle væsentlige eksponeringsveje.7. Beredskabsplaner; aftaler med andre medlemsstaterVed radiologiske nødsituationer, som ville kunne berøre andre medlemsstater, og med henblik på at lette organiseringen af strålebeskyttelsen i disse stater, en kortfattet beskrivelse af:- iværksættelsestidspunktet for de forskellige typer modforholdsregler- beredskabsplaner, herunder beredskabsplanlægningsområder for anlægget- arrangementer for tidlig udveksling af oplysninger med andre medlemsstater, to- eller flersidede aftaler om oplysninger over landegrænserne, samordning af beredskabsplaner og gennemførelsen heraf samt gensidig bistand- beredskabsøvelser med særlig vægt på andre medlemsstaters deltagelse.8. Målinger i det omgivende miljø- eksterne strålingsniveauer- radioaktivitet i luft, vand, jord og fødekæder, uanset om disse udføres af operatøren eller af de kompetente myndigheder.Under henvisning til punkt 3.1 og 4.1 ovenfor, måleprogrammer godkendt af de nationale kompetente myndigheder, organisation, hyppighed og typer af prøvetagning, typer af måleinstrumenter benyttet under normale forhold og i tilfælde af havari; i givet fald, samarbejdsarrangementer med tilgrænsende medlemsstater til dette formål.BILAG 3"ALMINDELIGE OPLYSNINGER"vedrørende aktiviteter henhørende under kategori 10INDLEDNING- generel fremstilling af planen- status for projektet og tilladelsesproceduren, planlagte fremtidige tiltag- tidsmæssigt forløb, planlagt startdato, driftsperiode og nedlukningsdato.1. Anlægspladsen og dens omgivelser1.1. Pladsens geografiske, typografiske og geologiske karakteristika med- et kort over området med angivelse af pladsens placering og geografiske koordinater (grader, minutter)- områdets relevante karakteristika- angivelse af placeringen af anlægget i forhold til andre anlæg, hvis udslip kan have betydning for udslip fra de pågældende anlæg- angivelse af anlæggets afstand fra andre medlemsstaters landegrænser og fra de nærmeste bymæssige bebyggelser, samt deres befolkninger.1.2. Seismologi- omfanget af den seismiske aktivitet i området; den sandsynlige maksimale seismiske aktivitet og anlæggets forudsete reaktion herpå.1.3. HydrologiFor et anlæg beliggende ved et vandløb, som udgør en potentiel forureningskilde for en anden medlemsstat, en kortfattet beskrivelse af de hydrologiske karakteristika, der strækker sig til den/de anden/andre medlemsstat/medlemsstater, f.eks.:- Kortfattet beskrivelse af det/de vigtigste forløb, tilløb, udmunding i havet, afledninger, flodsletter osv.- højeste og laveste gennemsnitsvandstrømning med angivelse af hyppighed- grundvandsspejl, niveauer og strømme- kort beskrivelse af kystområderne- retning og styrke af såvel lokale som regionale havstrømme, tidevande og strømforhold- for geologisk affald, relevante enkeltheder om de hydro-geologiske forhold, herunder sæsonudsving- risiko for oversvømmelse og beskyttelse af anlægget.1.4. MeteorologiLokale klimatiske forhold, med hyppighedsfordeling af:- vindretninger og -hastigheder- intensitet og varighed af nedbør- atmosfæriske spredningsforhold og varighed af temperaturinversioner for hver vindretning.1.5. Naturrigdomme og levnedsmidlerKortfattet beskrivelse af:- områdets jordbundsforhold og økologi- anvendelse af vandressourcerne i området, og i givet fald i de tilstødende medlemsstater- de vigtigste levnedsmiddelressourcer i området og i givet fald i andre medlemsstater: afgrøder, husdyravl, fiskeri, jagt og i tilfælde af udslip til havet, oplysninger om fiskeri i territorialfarvande og uden for disse- fordelingssystem for levnedsmidler og især eksport til andre medlemsstater fra de berørte områder, for så vidt de har betydning for risikoen for stråleudsættelse fra udslip ad væsentlige eksponeringsveje.1.6. Andre aktiviteter i nærheden af anlægget- i givet fald industrielle eller militære aktiviteter, transport til lands og i luften og andre faktorer, der kan have indflydelse på anlæggets sikkerhed- beskyttelsesforanstaltninger.1.7. Anlæggets udviklingForventet udvikling af anlægget over den betragtede periode med henblik på en vurdering af langtidsvirkningerne:- de naturlige omgivelser; forventede ændringer i geografi, topografi, geologi, hydrologi, hydro-geologi, meteorologi og økologi, glaciale virkninger, samt (for anlæg i kystområder) ændringer i vandstanden i havet og kysterosion- de menneskelige omgivelser; antagelser baseret på fremtidige mønstre i befolkningssammensætningen, levevilkår og fødekilder- informationskilder og datamæssig usikkerhed.2. Anlægget2.1. Konceptuel tilgang og udformning- anlæggets væsentligste karakteristika- beliggenhed, dybde og udformning i relation til geologiske lag- metoder til opbevaring, opfyldning og forsegling, tidsmæssigt forløb af opfyldning og forsegling- beredskabsplaner i forbindelse med uheld i konstruktions-/driftsfasen- strategi for genanvendelse af affald- planer for nedlukning (tidsmæssigt forløb og faser)- planer for håndtering i perioden efter nedlukning- beskrivelse af love og administrative bestemmelser for nedlukning og perioder efter nedlukning.2.2. Affald på deponeringssteder- affaldsfortegnelse; koncentrationer af radionuklider og mængder af og restriktioner på feks. stoffer, koncentrationer, specifikke radioisotoper eller halveringstider- former for emballering af affald- type og kapacitet af mellemlagre til indkommende affald, opbevaringsmetoder og -forhold- affaldsovervågning for at sikre overholdelsen af forordninger og operatørernes lokale regler.2.3. Ventilationssystemer og behandling af luftformigt og luftbårent affaldBeskrivelse af ventilations-, filtrerings- og bortskaffelsessystemer under normale driftsforhold samt i tilfælde af uheld, herunder rutediagrammer.2.4. Faciliteter til behandling af flydende affaldBeskrivelse af faciliteterne til behandling af flydende affald, oplagringskapaciteter og affaldssystemer, herunder rutediagrammer.3. Udslip fra anlægget af luftbårne radioaktive stoffer under normale driftsforhold3.1. Gældende tilladelsesprocedure- oversigt over gældende procedure- de af myndighederne fastsatte grænseværdier for udslip, herunder den antagne radionuklide sammensætning.3.2. Tekniske aspekter- årlige forudsete udslip- de radioaktive stoffers oprindelse, sammensætning og fysisk-kemiske form- behandling af disse stoffer, metoder og ruter for udledning.3.3. Overvågning af udslip- prøvetagning, målinger og analyse af udslip, uanset om disse er udført af operatøren eller af de kompetente myndigheder- hovedtrækkene i overvågningsudstyret- alarmeringsniveauer, modforholdsregler (manuelle og automatiske).3.4. Vurdering af overførsel til mennesker3.4.1. Modeller og parametre benyttet ved beregningen af konsekvenserne af udslippene:- spredning af stofferne i atmosfæren- deposition and resuspension i jordhøjde- fødekæder, inhalation, ekstern stråleudsættelse, etc.- levevilkår (kost, eksponeringstid, etc.- andre anvendte parametre i beregningerne.3.4.2. Vurdering af koncentrationer og bestrålingsniveauer i forbindelse med de under punkt 3.1 oven for nævnte grænseværdier for udslip:- årlige gennemsnitskoncentrationer af aktivitet i luften i jordhøjde og forureningsniveauer for overfladen, for de mest udsatte områder i nærheden af anlægget og i andre medlemsstater- for referencegruppen(erne) i andre medlemsstater, de hermed forbundne årlige bestrålingsniveauer: effektiv dosis til voksne, børn og spædbørn under hensyntagen til alle væsentlige eksponeringsveje.3.5. Radioaktive udslip til atmosfæren fra andre anlægI givet fald, fremgangsmåderne ved samordning med radioaktive udslip fra andre anlæg, såfremt der kan være tale om, at bestrålingsniveauerne overlejrer hinanden.4. Udslip fra anlægget af flydende stoffer under normale driftsforhold4.1. Gældende tilladelsesprocedure- oversigt over gældende procedure- de af myndighederne fastsatte grænseværdier for udslip, herunder den antagne radionuklide sammensætning.4.2. Tekniske aspekter- årlige forudsete udslip- de radioaktive stoffers oprindelse, sammensætning og fysisk-kemiske form- behandling af disse stoffer, metoder og ruter for udledning.4.3. Overvågning af udslip- prøvetagning, målinger og analyse af udslip, uanset om disse er udført af operatøren eller de kompetente myndigheder- hovedtrækkene i overvågningsudstyret- alarmeringsniveauer, modforholdsregler (manuelle og automatiske).4.4. Vurdering af overførsel til mennesker4.4.1. Modeller og parametre benyttet ved beregningen af konsekvenserne af udslippene:- akvatisk spredning af stofferne- deres overførsel ved sedimentation og ionbytning- fødekæder, inhalation af skumsprøjt, ekstern stråleudsættelse, etc.- levevilkår (kost, eksponeringstid, etc.)- bestrålingsniveauer fra de væsentlige eksponeringsveje,- andre anvendte parametre i beregningerne.4.4.2. Vurdering af koncentrationen og bestrålingsniveauerne i forbindelse med de i punkt 4.1 ovenfor omtalte grænseværdier for udslippet:- årlige gennemsnitskoncentrationer af aktivitet i overfladevand, på de punkter hvor denne koncentration er højest, i nærheden af anlægget og i andre medlemsstater- for referencegruppen(erne) i andre medlemsstater: effektiv dosis til voksne, børn og spædbørn under hensyntagen til alle væsentlige eksponeringsveje.4.5. Radioaktive udslip til det samme recipientvand fra andre anlægI givet fald, fremgangsmåderne ved samordning med radioaktive udslip fra andre anlæg, såfremt der kan være tale om, at bestrålingsniveauerne overlejrer hinanden.5. Bortskaffelse fra anlægget af fast radioaktivt affald5.1. Kategorier af fast radioaktivt affald og skønnede mængder5.2. Behandling og emballering5.3. Oplagringsarrangementer5.4. Strålingsrisiko for omgivelserne, sikkerhedsforanstaltninger5.5. Arrangementer til fjernelse af og bestemmelsessteder for de forskellige kategorier af affald5.6. Kriterier for forurenet materiale, der skal fritages for kravene under de grundlæggende sikkerhedsnormer- De af de kompetente myndigheder fastsatte autorisationskrav.6. Utilsigtede udslip af radioaktive stoffer6.1. Oversigt over havarier af indre og ydre oprindelse, som ville kunne føre til utilsigtede udslip af radioaktive stofferFortegnelse over de havarier, som er gennemgået i sikkerhedsrapporten.6.2. Referencehavari(er) benyttet af de nationale kompetente myndigheder til at bedømme de eventuelle strålingsmæssige konsekvenser i tilfælde af utilsigtede udslipOversigt over det (de) behandlede havari(er) og begrundelsen for valget af dette (disse).6.3. Vurdering af de strålingsmæssige konsekvenser af det (eller de) valgte referencehavari(er)6.3.1. Med resulterende udslip til atmosfæren- antagelser med henblik på at beregne udslippene til atmosfæren- udslipsveje; udslippenes tidsmæssige forløb- mængder og fysisk-kemisk form af de radionuklider i udslippet, som er af betydning fra et sundhedsmæssigt synspunkt- modeller og parametre benyttet ved beregningen af udslippenes atmosfæriske spredning, deres deposition i jordhøjde, resuspension og overførsel via fødekæder, og ved vurderingen af bestrålingsniveauerne fra de væsentlige eksponeringsveje- maksimale tidsintegrerede radioaktivitetskoncentrationer i luften i jordhøjde og maksimale forureningsniveauer for overfladen (i regn- og tørvejr) i de mest udsatte områder i nærheden af anlægget og i berørte områder i andre medlemsstater- de hermed forbundne maksimale bestrålingsniveauer: effektiv dosis til voksne, børn og spædbørn i berørte områder i andre medlemsstater under hensyntagen til alle væsentlige eksponeringsveje.6.3.2. Med resulterende udslip til akvatiske omgivelser- antagelser med henblik på at beregne det flydende udslip- udslipsveje, udslippenes tidsmæssige forløb- mængder og fysisk-kemisk form af de radionuklider i udslippet, som er af betydning fra et sundhedsmæssigt synspunkt- modeller og parametre benyttet ved beregningen af udslippenes akvatiske spredning, deres overførsel ved sedimentation og ionbytning, deres overførsel via fødekæder, og ved vurderingen af de maksimale bestrålingsniveauer fra de væsentlige eksponeringsveje- de hermed forbundne maksimale bestrålingsniveauer: effektiv dosis til voksne, børn og spædbørn i nærheden af anlægget og i berørte områder i andre medlemsstater under hensyntagen til alle væsentlige eksponeringsveje.7. Beredskabsplaner; aftaler med andre medlemsstaterVed radiologiske nødsituationer, som ville kunne berøre andre medlemsstater, og med henblik på at lette organiseringen af strålebeskyttelsen i disse stater, en kortfattet beskrivelse af:- iværksættelsestidspunktet for de forskellige typer modforholdsregler- beredskabsplaner, herunder beredskabsplanlægningsområder for anlægget- arrangementer for tidlig udveksling af oplysninger med andre medlemsstater, to- eller flersidede aftaler om oplysninger over landegrænserne, samordning af beredskabsplaner og gennemførelsen heraf samt gensidig bistand- beredskabsøvelser med særlig vægt på andre medlemsstaters deltagelse.8. Målinger i det omgivende miljø- eksterne strålingsniveauer- radioaktivitet i luft, vand, jord og fødekæder, uanset om disse udføres af operatøren eller af de kompetente myndighederunder henvisning til punkt 3.1 og 4.1 ovenfor, måleprogrammer godkendt af de nationale kompetente myndigheder, organisation, hyppighed og typer af prøvetagning, typer af måleinstrumenter benyttet under normale forhold og i tilfælde af havari; i givet fald, samarbejdsarrangementer med tilgrænsende medlemsstater til dette formål.9. Strålingsmæssige konsekvenser i fasen efter lukning9.1. Strategien for den bedst mulige sikkerhed på lang sigt- afhængigheden af diverse afskærmninger, eventuelt overflødige afskærmninger, indeslutning af en del af/hele det radionuklide indhold.9.2. Anvendte kriterier for godkendelse af deponeringsstedet- anvendelse af kvantitative og kvalitative indikatorer for sikkerhed- anvendelse af referencegrupper- tidsforløb, der skal indgå i anvendelsen af indikatorer.9.3. Teknikker, der anvendes til vurdering af langtidsvirkningerne på deponeringsstedet- strategi for overvågnings-scenarier- beskrivelse af det (de) tænkte scenario (scenarier); væsentlige karakteristika, begivenheder og processer, der er taget højde for, samt karakteristika, begivenheder og processer, der bevidst er undgået- anvendte metoder til vurdering af konsekvenserne- kilder til usikkerhed og strategier for at håndtere disse- planer for en fornyet gennemgang eller opdatering af virkningen af sikkerheden i driftsperioden frem til lukningen.9.4. Resultater af vurderingen af langtidsvirkningerne på deponeringsstedet- væsentlige eksponeringsveje i nærheden af deponeringsstedet og andre medlemsstater som følge af den normale udvikling ( se punkt 1.7 ovenfor)- skønnede mængder, former for sådanne frigivne nuklider, skønnet hastighed og tidspunkt for udslip, returløbetid for gas og grundvand efter lukning- de hermed forbundne maksimale bestrålingsniveauer: effektiv dosis og/eller skønnede risici for voksne, børn og spædbørn i berørte områder i andre medlemsstater under hensyntagen til alle væsentlige eksponeringsveje- vurdering af måleunøjagtigheder.9.5. Tilladelsesprocedure- oversigt over den procedure, der skal bringes i anvendelse- begrænsninger, der skal indarbejdes i tilladelsen.9.6. Forslag til håndtering af deponeringsstedet efter lukning- forslag til overvågning af deponeringsstedet efter lukning- journalernes form og håndtering.BILAG 4>PIC FILE= "L_1999324DA.004202.EPS">>PIC FILE= "L_1999324DA.004301.EPS">


				|

		52012DC0311

			Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING om Estlands nationale reformprogram for 2012 med Rådets udtalelse om Estlands stabilitetsprogram for 2012-2015 /* COM/2012/0311 final - 2012/ () */

			   	Henstilling med henblik på
RÅDETS HENSTILLING
om Estlands nationale reformprogram for 2012
med Rådets udtalelse om Estlands stabilitetsprogram
for 2012-2015
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
som henviser til traktaten om Den Europæiske
Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2 og artikel 148, stk. 4,
som henviser til Rådets forordning (EF) nr.
1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt
overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 5, stk. 2,
som henviser til henstilling fra
Europa-Kommissionen[2],
som henviser til konklusionerne fra Det
Europæiske Råd,
som henviser til beslutningerne fra
Europa-Parlamentet[3]

som henviser til udtalelse fra
Beskæftigelsesudvalget,
som har hørt Det Økonomiske og Finansielle
Udvalg, og
som tager følgende i betragtning:
(1)(1)   Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd
Europa-Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse,
Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som
vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at
styrke EU's potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.
(2)(2)   Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede
retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker
(2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for
medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker[4],
som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne
blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres
nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.
(3)(3)   Den 12. juli 2012 vedtog Rådet en henstilling om Estlands
nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Estlands opdaterede
stabilitetsprogram for 2011-2014.
(4)(4)   Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige
vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med
forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa
2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af
forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen[5], hvori Estland ikke blev
udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en
dybdegående analyse.
(5)(5)   Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig
prioriteterne for finansiel stabilitet og finanspolitisk konsolidering og
tiltagene til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en
differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale
lånemuligheder for erhvervslivet, fremme vækst og konkurrenceevnen, håndtere
arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og at modernisere den
offentlige forvaltning. Det opfordrede medlemsstaterne til at gennemføre Rådets
landespecifikke henstillinger for 2011 og omsætte disse prioriteter til
konkrete foranstaltninger under stabilitets- eller konvergensprogrammerne og de
nationale reformprogrammer.
(6)(6)   Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de
medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i
så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og
nationale reformprogrammer.
(7)(7)   Den 26. april 2012 afleverede Estland sit stabilitetsprogram for
perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn
til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet
sammen.
(8)(8)   På baggrund af vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til
artikel 5, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den
opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de
budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er plausibelt i 2012-2013, hvor
væksten i BNP forventes til et gennemsnit på 2,4 %. Kommissionens
forårsprognose for 2012 forudser en vækst i BNP på 3,8 % i 2013. Formålet
med programmets budgetstrategi er at sikre en bæredygtig finanspolitik, der
fremmer en afbalanceret vækst ved at nå et strukturelt overskud, samtidig med
at der er tilstrækkelige finanspolitiske stødpuder og skattebyrden på arbejde
sættes ned. Strategien sigter også mod at opfylde kravene i stabilitets- og
vækstpagten. Programmet tilstræber at nå et bedre resultat end den
mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt overskud fra og med 2012. Den
mellemfristede budgetmålsætning afspejler kravene i stabilitets- og
vækstpagten. På basis af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo[6] stemmer vækstraten for de
offentlige udgifter, når der tages højde for diskretionære foranstaltninger på
indtægtssiden, overens med udgiftsbenchmarket i stabilitets- og vækstpagten i
alle år undtagen i 2013 (hvor den mellemfristede budgetmålsætning forventes at
blive opfyldt) og i 2014. Sideløbende stiler programmet efter at opnå samlede
overskud fra 2014. Gældskvoten ligger et godt stykke under 60 % af BNP, og
ifølge programmet forventes den at falde efter 2013 til ca. 10 % i 2015.
(9)(9)   Estland opnåede et betydeligt budgetoverskud i 2011. Den
økonomiske vækstrate for 2012, der forudses i Kommissionens forårsprognose for
2012, er noget lavere end i 2011, idet den falder fra 7,6 % til
1,6 %, og der er derfor behov for øget kontrol med udgiftseffektiviteten.
Estland har planer om at indføre en strukturel budgetregel i 2012 som støtte
til at kontrollere udgifterne. Så snart reglen er på plads, bør den suppleres
med en stramning af de bindende elementer i de flerårige udgiftsmål. Estland
har altså delvist gennemført henstillingen fra 2011 på dette område.
(10)(10)           I forbindelse med arbejdsmarkedet er der gjort en række
tiltag inden for beskatning af arbejde. Incitamenterne til at arbejde kan dog
forbedres, ved at der tages hånd om den stigende tendens til at modtage
invaliditetsydelser samt ved at gøre det rentabelt at arbejde for de lavt- og
højtlønnede, der modtager arbejdsløsheds- og forældreydelser. Mens der er gjort
lovende tiltag for at nedbringe den høje arbejdsløshed, er langtidsledigheden
og ledigheden blandt unge stadig høj. Det resulterer i, at fattigdomsrisikoen
for børn i arbejdsløse husholdninger er voksende, og det problem skal håndteres
ved hjælp af effektive sociale tjenesteydelser, herunder også familieydelser.
Selve familiestøtten kunne gøres mere effektiv på en budgetneutral måde, hvis
forældre- og familieydelserne blev målrettet bedre, og de ineffektive
børnerelaterede skattefritagelser blev afskaffet.
(11)(11)           Foranstaltningerne i den nationale handlingsplan for
energieffektivitet er stadig ikke tilstrækkelige på grund af den nuværende
tendens til skift i transportform, der går væk fra den offentlige transport.
Parken af nye biler i Estland er den mest energiintensive i hele EU. Afgifterne
på brændstof er ikke høje nok til at ændre ved forbrugsmønstrene.
Gennemførelsen i national ret af flere energirelaterede EU-direktiver er endnu
ikke fuldført. Estland har stadig behov for at diversificere sin
energiforsyning. Elinfrastrukturen kan opgraderes ved at integrere mere
vindenergi.
(12)(12)           Kvaliteten af og mulighederne for erhvervsuddannelse er
blevet betydelig bedre, og der er planlagt flere moderniseringstiltag i 2012.
Overgangen fra almen uddannelse til erhvervsuddannelse bør dog forbedres, og
man bør overveje en større udbredelse af flere arbejdsbaserede ordninger.
Deltagelsen i livslang læring forbedres langsomt, men der er stadig ikke nok
fokus på lavtuddannede arbejdstagere. Der er vedvarende problemer med at
afstemme uddannelsesresultaterne med behovene på arbejdsmarkedet. Desuden er
der behov for en hurtig reform af uddannelserne på gymnasialt niveau samt for
yderligere forbedringer af de uddannelser, der tilbydes af lokale myndigheder.
Samtidig er samarbejdet mellem erhvervssektoren og de højere
uddannelsesinstitutioner fortsat dårligt, mens den vidensintensive del af den
private sektor bør udvikles yderligere.
(13)(13)           For at afspejle den faldende demografiske tendens og
sikre en afbalanceret og konkurrencedygtig regional udvikling er der behov for,
at de regionale forvaltningers finansielle holdbarhed sikres, samtidig med at
de offentlige tjenester forbedres på lokalt plan og de forholdsvis spredte
ressourcer udnyttes bedre. De fleste lokale myndigheder har på grund af deres
beskedne størrelse svært ved at tilbyde alle de nødvendige sociale,
sundhedsmæssige, arbejdsmarkedsrelaterede, transportmæssige og
uddannelsesmæssige tjenester.
(14)(14)            Estland har
givet en række tilsagn under europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af
tilsagnene fra 2011 omfatter fremme af beskæftigelsen, forbedret
konkurrenceevne og større holdbarhed i de offentlige finanser. Kommissionen har
vurderet gennemførelsen af tilsagnene under europluspagten. Der er taget hensyn
til resultaterne af denne vurdering i disse henstillinger.
(15)(15)           Inden for
rammerne af det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende
analyse af Estlands økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet
og det nationale reformprogram. Den har ikke blot taget hensyn til deres
relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Estland, men
også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og
retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i
Den Europæiske Union, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende
nationale beslutninger. Dens henstillinger under det europæiske semester er
afspejlet i henstillinger 1 - 5 nedenfor.
(16)(16)           På baggrund af denne vurdering har Rådet undersøgt
Estlands stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse[7]
afspejles særligt i henstilling 1 nedenfor,
HENSTILLER, at Estland træffer
foranstaltninger i perioden 2012-2013 med henblik på:
1.1.        at bevare en sund budgetstilling ved at gennemføre de
planlagte budgetplaner og sikre, at den mellemfristede budgetmålsætning nås
senest i 2013, og at udgiftsbenchmarket overholdes. Den planlagte budgetregel
bør suppleres med mere bindende flerårige udgiftsregler under de mellemfristede
budgetrammer, de offentlige udgifters effektivitet bør fortsat øges, og kampen
mod sort økonomi bør optrappes,
2.2.        at forbedre incitamenterne til at arbejde ved at
rationalisere socialsikringssystemet og øge fleksibiliteten i tildelingen af
invaliditetsydelser, arbejdsløshedsydelser og familieydelser, samtidig med at
der sikres en passende social beskyttelse. Tilvejebringelsen af sociale
tjenester bør forbedres, samtidig med at familie- og forældreydelserne fordeles
bedre, og de forvridende børnerelaterede skattefradrag fjernes. De unges og de
langtidslediges deltagelse på arbejdsmarkedet bør øges,
3.3.        at koble uddannelse bedre sammen med behovene på
arbejdsmarkedet og forbedre samarbejdet mellem erhverv og forskning. De
lavtuddannede arbejdstageres muligheder for at få adgang til livslang læring
bør udvides, og forsknings- og innovationssystemerne bør prioriteres og
internationaliseres mere,
4.4.        at øge energieffektiviteten, især i bygninger og på
transportområdet, og styrke de miljømæssige incitamenter i forbindelse med
køretøjer og affald, bl.a. ved at overveje incitamenter som f.eks. beskatning
af køretøjer. Anvendelsen af vedvarende energikilder bør fremmes, bl.a. ved at
opgradere infrastrukturen og lovgivningen. Udviklingen af netværk på
tværs af grænserne bør fortsætte, så markedet er mindre isoleret,
5.5.        at fremme den finanspolitiske holdbarhed i kommunerne,
samtidig med at de lokale myndigheders effektivitet forbedres og der sikres en
tilstrækkelig serviceydelse, navnlig ved stærkere incitamenter til
kommunesammenlægning eller samarbejde på tværs af kommunerne. Relevante
reformforslag bør være på plads inden for en rimelig tidshorisont,
Udfærdiget i Bruxelles, den
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.
[2]               KOM(2012) 311 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 og P7_TA(2012)0047.
[4]               Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive
engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af
Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp
af den i fællesskab aftalte metode.
[7]               I henhold til artikel 5, stk. 2,
i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


Avis juridique important

|

31995H0113

95/113/EF: Rådets henstilling af 20. marts 1995 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) for regnskabsåret 1993)

EF-Tidende nr. L 080 af 08/04/1995 s. 0045 - 0045

RÅDETS HENSTILLING af 20. marts 1995 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) for regnskabsåret 1993) (95/113/EF) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 206,som henviser til fjerde AVS-EØF-konvention, undertegnet den 15. december 1989 i Lomé,som henviser til Rådets afgørelse 91/482/EØF af 25. juli 1991 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (1),som henviser til den interne aftale om finansiering og forvaltning af Fællesskabets bistand (2), undertegnet den 16. juli 1990 i Bruxelles, særlig artikel 33, stk. 3,som henviser til finansforordningen af 29. juli 1991 vedrørende Den Syvende Europæiske Udviklingsfond (3), særlig artikel 69 til 77,som har gennemgået forvaltningsregnskabet og status pr. 31. december 1993 vedrørende transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) samt Revisionsrettens beretning vedrørende regnskabsåret 1993 med Kommissionens tilhørende svar (4),som tager i betragtning, at Europa-Parlamentet i henhold til artikel 33, stk. 3, i den interne aftale meddeler Kommissionen decharge for den finansielle forvaltning af Den Europæiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) efter henstilling fra Rådet, ogsom tager i betragtning, at Kommissionens gennemførelse af alle transaktioner under Den Europæiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) i regnskabsåret 1993 har været tilfredsstillende,HENSTILLER til Europa-Parlamentet, at det meddeler Kommissionen decharge for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) for regnskabsåret 1993.Udfærdiget i Bruxelles, den 20. marts 1995.På Rådets vegneE. ALPHANDÉRYFormand(1) EFT nr. L 263 af 19. 9. 1991, s. 1.(2) EFT nr. L 229 af 17. 8. 1991, s. 288.(3) EFT nr. L 266 af 21. 9. 1991, s. 1.(4) EFT nr. C 327 af 24. 11. 1994, s. 264-300 og 421-435.