Avis juridique important

|

31978K0859

Kommissionens henstillling nr. 859/78/EKSF af 27. april 1978 om suspension af midlertidig antidumpingtold pålagt importen af jern- og stålprodukter med oprindelse i Tjekkoslovakiet

EF-Tidende nr. L 116 af 28/04/1978 s. 0020 - 0020

++++   ( 1 ) EFT nr . L 114 af 5 . 5 . 1977 , s . 6 .   ( 2 ) EFT nr . L 352 af 31 . 12 . 1977 , s . 13 .   ( 3 ) EFT nr . L 17 af 21 . 1 . 1978 , s . 27 .   ( 4 ) EFT nr . L 19 af 24 . 1 . 1978 , s . 5 .   ( 5 ) EFT nr . L 19 af 24 . 1 . 1978 , s . 7 .   ( 6 ) EFT nr . L 19 af 24 . 1 . 1978 , s . 9 .  KOMMISSIONENS HENSTILLING NR . 859/78/EKSF  af 27 . april 1978  om suspension af midlertidig antidumpingtold paalagt importen af jern - og staalprodukter med oprindelse i Tjekkoslovakiet  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER RETTER _  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab , saerlig artikel 74 ,  under henvisning til Kommissionens henstilling 77/329/EKSF af 15 . april 1977 om beskyttelse mod dumping , praemier eller subventioner fra lande , der ikke tilhoerer Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab ( 1 ) , aendret ved henstilling nr . 3004/77/EKSF ( 2 ) , saerlig artikel 15 og 19 ,  under henvisning til udtalelse fra Det raadgivende Udvalg nedsat i henhold til henstilling 77/329/EKSF , og  ud fra foelgende betragtninger :  Ved henstillingerne nr . 112/78/EKSF ( 3 ) , nr . 119/78/EKSF ( 4 ) , nr . 120/78/EKSF ( 5 ) , og nr . 121/78/EKSF ( 6 ) har Kommissionen paalagt midlertidig antidumpingtold paa importen af jern - og staalprodukter med oprindelse i Tjekkoslovakiet ;  siden da er visse ordninger blevet opnaaet mellem Faellesskabet og Tjekkoslovakiet , hvad angaar handelen med jern - og staalprodukter ;  disse ordninger , som Kommissionen anser for akceptable , goer det muligt at suspendere den videre anvendelse af midlertidig antidumpingtold , uden at dette dog foregriber Kommissionens beslutning om , hvad der boer foretages med de for midlertidig told sikkerhedsstillede beloeb ;  FOELGENDE HENSTILLING :  Artikel 1  Anvendelsen af de midlertidige antidumpingtolde paalagt ved Kommissionens henstillinger nr . 112/78/EKSF , nr . 119/78/EKSF , nr . 120/78/EKSF og nr . 121/78/EKSF paa importen af jern - og staalprodukter med oprindelse i Tjekkoslovakiet suspenderes fra datoen for denne henstillings ikrafttraeden at regne .  Denne henstilling foregriber ikke Kommissionens senere beslutning om , hvad der boer foretages med de beloeb , som indtil denne dato er stillet til sikkerhed som midlertidig told .  Ingen anden antidumpingtold eller lignende foranstaltning vil blive paalagt importen af jern - og staalprodukter henhoerende under EKSF-traktaten med oprindelske i Tjekkoslovakiet medmindre Kommissionen udsteder anden henstilling herom .  Artikel 2  Denne henstilling meddeles medlemsstaterne .  Den traeder i kraft for hver medlemsstat paa datoen for offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 27 . april 1978 .  Paa Kommissionens vegne  Wilhelm HAFERKAMP  Naestformand


title: Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Litauens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Litauens konvergensprogram for 2012-2015

text:
               24.7.2012

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 219/54

         RÅDETS HENSTILLING
   af 10. juli 2012
   om Litauens nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Litauens konvergensprogram for 2012-2015
   2012/C 219/16
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Litauens nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Litauens opdaterede konvergensprogram for 2011-2014.

               (4)

               Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Litauen ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, hvor der skulle udføres en dybdegående undersøgelse.

               (5)

               Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

               (6)

               Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

               (7)

               Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. Det opfordrede medlemsstaterne til at gennemføre Rådets landespecifikke henstillinger for 2011 og til at omsætte de nævnte prioriteter til konkrete foranstaltninger, der kan medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

               (8)

               Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

               (9)

               Den 27. april 2012 forelagde Litauen sit konvergensprogram for perioden 2012-2015 og den 30. april 2012 sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (10)

               Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk. Scenariet er overordnet set på linje med prognosen for 2012 og 2013 i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012. Den budgetstrategi, der er skitseret i konvergensprogrammet, sigter mod at korrigere et uforholdsmæssigt stort underskud senest i 2012 som henstillet af Rådet og mod herefter at gøre fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning. Konvergensprogrammet fastholder den tidligere mellemfristede budgetmålsætning, dvs. et strukturelt offentligt overskud på 0,5 % af BNP, hvilket i tilstrækkelig grad afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten, og angiver en konsolidering på mindst 1 procentpoint årligt og et budget i balance senest i 2015. Budgetplanerne er i overensstemmelse med en rettidig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, men den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats i 2010-2012, på grundlag af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5), forventes at være lavere end de 2,25 % af BNP, der er stillet krav om i Rådets henstilling af 16. februar 2010. Det planlagte årlige fremskridt hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud ligger strukturelt set en smule over de 0,5 % af BNP, der er stabilitets- og vækstpagtens benchmark.
               Den planlagte vækstrate for de offentlige udgifter er, under hensyntagen til diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden, i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter for 2013 og 2014, men ikke for 2015. Den offentlige gældskvote forventes i følge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 at forblive under 60 % af BNP i konvergensprogrammets periode, dog stiger den til næsten 41 % af BNP i 2013, mens konvergensprogrammet sigter mod at nedbringe kvoten til ca. 35 % i 2015. Reformen af budgetplanlægnings- og gennemførelsesprocessen skrider frem, men regeringen mangler stadig at godkende lovforslagene. Den foreslåede lovgivning vil sørge for øget ansvarlighed inden for de finanspolitiske rammer ved at oprette et uafhængigt organ og stramme reglerne for finansministeriets reserver.

               (11)

               Der blev i 2011 gennemført foranstaltninger som led i en omfattende strategi for overholdelse af skattereglerne, hvilket styrkede overholdelsen af skattereglerne og gav ekstra indtægter. Der er dog behov for en fortsat gennemførelsesindsats, hvis der skal gøres væsentlige fremskridt i bekæmpelsen af skatteunddragelse.

               (12)

               Den demografiske udvikling giver anledning til alvorlige betænkeligheder med hensyn til pensionssystemets holdbarhed. Selv om Litauen har vedtaget en gradvis stigning i pensionsalderen til 65 år frem til 2026, vil dette alene ikke kunne sikre holdbarheden og tilstrækkelige pensioner i fremtiden, og der er behov for at supplere med yderligere foranstaltninger. Disse foranstaltninger kunne omfatte en sammenkædning af den lovbestemte pensionsalder og fremtidige ydelser med demografiske faktorer, indførelse af klare indekseringsregler, indførelse af en nærmere sammenknytning af indbetalte bidrag og ydelser og at fjerne incitamenter til tidlig tilbagetrækning. Litauen kunne desuden gøre bedre brug af frivillige supplerende pensionsordninger. Supplerende pensionsopsparinger i kraft af individuelle, forudfinansierede private pensionsordninger og/eller oprettelse af erhvervstilknyttede pensionsordninger kunne fjerne noget af presset på socialsikringssystemet og samtidig forbedre tilstrækkeligheden af de fremtidige pensionsindkomster. Alle hindringer for at blive længere på arbejdsmarkedet er blevet fjernet.

               (13)

               Loven om vikarbureauer, som skal fremme kortvarig beskæftigelse, trådte i kraft den 1. december 2011. Den vil dog ikke nødvendigvis få stor virkning, da der allerede før loven fandtes vikarbureauer i Litauen. En omfattende gennemgang af arbejdsmarkedslovgivningen ville kunne finde frem til unødvendige restriktioner og administrative barrierer, som forhindrer fleksible arbejdskontrakter og opsigelsesregler og flextidsordninger. Der er desuden behov for yderligere foranstaltninger, som tager sigte på at øge deltagelsen på arbejdsmarkedet, herunder navnlig for unge, ufaglærte og ældre arbejdstagere, og på at øge arbejdsmarkedets fleksibilitet.

               (14)

               Under krisen blev ledigheden blandt unge (over 30 %) og ufaglærte særlig tydelig. Regeringen gennemfører i øjeblikket en række foranstaltninger, som skal få unge i job, herunder beskæftigelsestilskud i forbindelse med det første job og nedsatte socialsikringsbidrag. Aktiveringsraterne er dog fortsat for lave, og de finansielle tildelinger til aktiv arbejdsmarkedspolitik kunne bruges mere effektivt, ved at offentlige arbejder målrettes mod de mest sårbare grupper. For at sikre en bedre overgang fra uddannelsessystemet til arbejdsmarkedet kunne praktikpladser og praktikantpladser gøres mere attraktive, og der kunne indføres et system til at forudsige efterspørgslen efter kvalifikationer. Foranstaltningerne bør være i overensstemmelse med resultaterne i Litauens og Kommissionens fælles arbejdsgruppe om ungdomsarbejdsløshed.

               (15)

               Omkring en tredjedel af den litauiske befolkning er truet af fattigdom og langsigtet udelukkelse. Dette er på EU-plan det fjerdehøjeste niveau. I 2011 ændrede Litauen sin kontanthjælpslovgivning med sigte på at reformere bistandssystemet fra januar 2012. Der er bl.a. lanceret en pilotmodel for fordelingen af social bistand, metoden til beregning af bistandens størrelse er ændret, der er indført visse incitamenter til at søge arbejde og en udvidet dækning. Bistandsreformen er et led i bestræbelserne for at fjerne hindringerne for at arbejde. Det er nødvendigt at oprette et overvågningssystem til at vurdere reformens effektivitet og dens virkning for så vidt angår fattigdomsbekæmpelse. Reformen bør gå hånd i hånd med aktiveringsforanstaltninger, som øger deltagelsen på arbejdsmarkedet, herunder navnlig for langvarige bistandsmodtagere.

               (16)

               Regeringen har fra 2010 iværksat en ambitiøs reform af statsejede virksomheder, som tager sigte på at omstrukturere virksomhedsledelsen, øge gennemsigtigheden og adskille ejerskab og reguleringsopgaver samt øge konkurrencen og effektiviteten. Det er en relevant reform, som både omfatter lovgivningsmæssige og organisatoriske ændringer. Der er gjort store fremskridt med hensyn til gennemsigtighed og ansvarlighed, idet der nu offentliggøres kvartalsvise og årlige rapporter. Der er fastlagt klare målsætninger for virksomhederne. Regeringen har dog udsat nogle dele af reformen, navnlig adskillelsen af statsejede virksomheders kommercielle og ikkekommercielle aktiviteter, og har til hensigt at gennemføre dem i 2012.

               (17)

               Litauen har gjort nogle fremskridt for så vidt angår bygningers energieffektivitet. Der blev vedtaget et moderniseringsprogram for beboelsesejendomme med flere lejligheder i december 2011, men det svækkes af modsatrettet støtte inden for andre politikområder, som mindsker incitamenterne til at forbedre energieffektiviteten for beboere i beboelsesejendomme. Der er fortsat behov for en betydelig og hurtig indsats for at forbedre bygningers energieffektivitet.

               (18)

               Der er plads til at flytte skattebyrden over på energiforbrug, da indtægterne fra miljøafgifter er de tredjelaveste i Unionen, og transportafgifterne er de laveste i Unionen. Den implicitte afgiftssats for energiforbrug var den syvendelaveste i Unionen i 2010, mens energiafgifterne målt i BNP kun er en lille smule under EU-gennemsnittet.

               (19)

               Der mangler konkurrence og sammenkoblinger mellem landets energisysteminfrastruktur, og det er en faktor, som begrænser væksten. Utilstrækkelige sammenkoblinger betyder, at der ikke fremkommer nogen konkurrence på energimarkederne. Koncentrationen er fortsat høj (over 90 %) på både gas- og elmarkedet.

               (20)

               Litauen har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører fremme af beskæftigelsen og konkurrenceevnen, forbedring af de offentlige finansers holdbarhed og styrkelse af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne nedenfor.

               (21)

               Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Litauens økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Litauen, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-6 nedenfor.

               (22)

               På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået konvergensprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

         HENSTILLER, at Litauen i perioden 2012-2013træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1)

               sikre de planlagte fremskridt hen imod rettidig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. Med dette mål for øje gennemføre budgettet for 2012 fuldt ud, og gennemføre den strukturelle tilpasningsindsats, der er anført i Rådets henstilling i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Derefter fastlægge de nødvendige foranstaltninger, så budgetstrategien for 2013 og senere kan gennemføres som planlagt, og så det sikres, at der gennemføres en passende strukturel tilpasningsindsats, som giver tilstrækkelige fremskridt hen imod den mellemfristede budgetmålsætning, herunder også overholdelsen af benchmarket for udgifter, samtidig med at der skæres mindst muligt i vækstfremmende udgifter. I denne forbindelse vurdere og overveje at øge de skatter og afgifter, der har den mindst mulige skadevirkning på væksten, f.eks. boligskatter og miljøafgifter, herunder indførelse af bilafgifter, samtidig med at overholdelsen af skattereglerne styrkes. Styrke den finanspolitiske ramme, især ved at der indføres bindende udgiftslofter i de mellemfristede budgetmæssige rammer, som kan håndhæves

               2)

               vedtage lovgivningen vedrørende en omfattende reform af pensionssystemet. Sammenkæde den lovfæstede pensionsalder med den forventede levetid, fastlægge klare regler for indekseringen af pensioner og forbedre supplerende opsparingsordninger. Understøtte pensionsreformen med foranstaltninger inden for aktiv aldring

               3)

               tackle den høje arbejdsløshed, herunder navnlig blandt unge, ufaglærte og langtidsledige, ved at fokusere ressourcerne på aktive arbejdsmarkedspolitikker og samtidig forbedre deres effektivitet. Gøre praktikpladsordninger mere effektive. Ændre arbejdsmarkedslovgivningen for så vidt angår fleksible kontrakter, opsigelsesregler og flextidsordninger

               4)

               øge incitamenterne til at komme i arbejde og styrke sammenkædningen af bistandsreformen og aktiveringsforanstaltninger, herunder navnlig for de mest sårbare grupper, for at mindske fattigdom og social udelukkelse

               5)

               gennemføre alle aspekterne af reformpakken for statsejede virksomheder og navnlig sikre adskillelsen af ejerskab og reguleringsopgaver samt af kommercielle og ikkekommercielle aktiviteter. Indføre passende overvågningsværktøjer, som kan bruges til at vurdere, om reformerne er effektive, og til at sikre, at alle statsejede virksomheder overholder reformkravene

               6)

               intensivere foranstaltningerne til forbedring af bygningers energieffektivitet, herunder ved at fjerne hindringer og ved en hurtig gennemførelse af holdingfonden. Fremme konkurrencen i energinettene ved hjælp af bedre sammenkobling med andre medlemsstaters gas- og elnet.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

            På Rådets vegne

         V. SHIARLY

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Opretholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

      (3)  EUT C 210 af 16.7.2011, s. 1.

      (4)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved anvendelse af den i fællesskab aftalte metode.

      (6)  I henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.


Avis juridique important

|

31974H0527

74/527/EØF: Kommissionens henstilling af 14. oktober 1974 til Italiens regering angående et lovforslag om gennemførelse af Rådets forordninger (EØF) nr. 616/72, 517/72 og Kommissionens forordning (EØF) nr. 1172/72

EF-Tidende nr. L 298 af 06/11/1974 s. 0015 - 0016

++++  KOMMISSIONENS HENSTILLING  af 14 . oktober 1974  til Italiens regering angaaende et lovforslag om gennemfoerelse af Raadets forordninger ( EOEF ) nr . 516/72 , 517/72 og Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 1172/72   ( 74/527/EOEF )  1 . Italiens faste repraesentation ved De europaeiske Faellesskaber har ved brev af 23 . april 1974 givet Kommissionen meddelelse om et lovforslag om gennemfoerelse af :   - Raadets forordning ( EOEF ) nr . 516/72 af 28 . februar 1972 ( 1 )   - Raadets forordning ( EOEF ) nr . 517/72 af 28 . februar 1972 ( 2 )   - Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 1172/72 af 26 . maj 1972 ( 3 ) .  Denne meddelelse udgoer i medfoer af artikel 24 af forordning ( EOEF ) nr . 516/72 og af artikel 22 af forordning ( EOEF ) nr . 517/72 en hoering af Kommissionen .  For saa vidt angaar forordning ( EOEF ) nr . 1172/72 , betyder meddelelsen i medfoer af artikel 6 af denne forordning underretning af Kommissionen om de bestemmelser , som den italienske regering paataenker at vedtage paa dette omraade .  2 . Inden Kommissionen udtaler sig om det til hoering forelagte lovforslag , maa den udtrykke sin beklagelse over , at den italienske regering ikke har overholdt den tidsfrist , inden hvis udloeb foranstaltningerne til gennemfoerelsen af forordning ( EOEF ) nr . 516/72 og ( EOEF ) nr . 517/72 burde hav * vaeret vedtaget .  For saa vidt angaar lovforslagets indhold giver Kommissionen foelgende henstilling .  3 . I artikel 7 i lovforslaget fastsaettes de betingelser , som udstedelsen af en tilladelse til rutekoersel eller en saerlig form for rutekoersel er undergivet , men den undlader at omtale den eventuelle overdtagelse af driften af de paagaeldende koerselsformer , hvilket der ogsaa tages hoejde for i bestemmelserne i artikel 22 i forordning  ( EOEF ) nr . 517/72 .  Derfor henstiller Kommissionen til den italienske regering at rette op paa denne udeladelse ved naermere at angive dens hensigter med hensyn til en eventuel mulighed for overdragelsen af driften af rutekoersel eller en saerlig from for rutekoersel .  4 . I artikel 11 , stk . 2 , i lovforslaget fastsaettes en boedestraf for den indehaver af en tilladelse til rutekoersel , en speciel form for retekoersel og pendulkoersel , som driver koersel under andre vilkaar end de i tilladelsen angivne , jvf . bestemmelsrne i artikel 4 , stk . 2 , i forordning ( EOEF ) nr . 517/72 . Kommissionen maa konstatere , at den paataenkte foranstaltning , ved kun at henvise til artikel 4 , stk . 2 , i forordning  ( EOEF ) nr . 517/72 , kun kan anvendes over for rutekoersel og saerlige former for rutekoersel . Den henstiller derfor , under henvisning til artikel 4 i forordning ( EOEF ) nr . 516/72 , for saa vidt angaar pendulkoersel , og til artikel 4 i forordning ( EOEF ) nr . 517/72 , forsaa vidt angaar rutekoersel og saerlige former for rutekoersel , til den italienske regering at aendre bestemmelserne i artikel 11 , stk . 2 , i lovforslaget .  5 . I artikel 12 i lovforslaget beskrives , under henvisning til bestemmelserne i artikel 18 , stk . 1 , i forordning ( EOEF ) nr . 517/72 og til artikel 19 , stk . 1 , i forordning ( EOEF ) nr . 516/72 , de forhold , der giver anledning til inddragelse af tilladelsen til rutekoersel eller saerlige former for rutekoersel samt til pendulkoersel Kommissionen konstaterer dels , at punkt a ) i artikel 12 gentager de bestemmelser , som er fastsat i de paagaeldende forordninger , som paa grund af disse forordninger selv skal anvendes direkte i medlemsstaterne fra 1 . januar 1973 ; og som ikke kan overtages i retningsgivende akter , der udgaar fra nationale instanser , og dels at de bestemmelser , der naevnes under punkt b ) i artikel 12 udgoer en gennemfoerelsesforanstaltning , som ikke kan traeffes i medfoer af artikel 18 og 19 i ovennaevnte faellesskabsforordninger , men som gennemfoerelse af bestemmelserne i henholdsvis artikel 22 og 24 i samme forordninger .  Derfor henstiller Kommissionen til den italienske regering :   - i artikel 12 i lovforslaget at slette de bestemmelser , der henvises til under a ) , og som er en indpasning af en gaeldende faellesskabsbestemmelse ;   - at understrege at inddragelse af tilladelsen , i det tilfaelde som naevnes under b ) , sker i medfoer af bestemmelserne i artikel 22 af forordning ( EOEF ) nr . 517/72 og af artikel 21 af forordning ( EOEF ) nr . 516/72 .  6 . Kommissionen har noteret sig , at de oevrige bestemmelser , der er fastsat i det italienske lovforslag , imoedekommer de forpligtelser , som medlemsstaterne er blevet paalagt ved de naevnte faellesskabsforordninger .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 14 . oktober 1974 .  Paa Kommissionens vegne  François-Xavier ORTOLI  Formand  ( 1 ) EFT nr . L 67 af 20 . 3 . 1972 , s . 13 .  ( 2 ) EFT nr . L 67 af 20 . 3 . 1972 , s . 19 .  ( 3 ) EFT nr . L 134 af 12 . 6 . 1972 , s . 1 .


Avis juridique important

|

32002H0217

Rådets henstilling af 5. marts 2002 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) for regnskabsåret 2000

EF-Tidende nr. L 072 af 14/03/2002 s. 0024 - 0024

Rådets henstillingaf 5. marts 2002om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) for regnskabsåret 2000(2002/217/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,som henviser til fjerde AVS-EF-konvention, undertegnet den 15. december 1989 i Lomé, og ændret ved aftalen undertegnet på Mauritius den 4. november 1995,som henviser til Rådets afgørelse 91/482/EØF af 25. juli 1991 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Økonomiske Fællesskab(1),som henviser til den interne aftale om finansiering og forvaltning af Fællesskabets bistand(2), undertegnet den 16. juli 1990 i Bruxelles, særlig artikel 33, stk. 3,som henviser til finansforordningen af 29. juli 1991 vedrørende Den Syvende Europæiske Udviklingsfond(3), særlig artikel 69-77,som har gennemgået forvaltningsregnskabet og status pr. 31. december 2000 vedrørende transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) samt Revisionsrettens beretning vedrørende regnskabsåret 2000 med Kommissionens tilhørende svar(4),som tager følgende i betragtning:(1) Europa-Parlamentet meddeler i henhold til artikel 33, stk. 3, i den interne aftale Kommissionen decharge for den finansielle forvaltning af Den Europæiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) efter henstilling fra Rådet.(2) Kommissionens gennemførelse af alle transaktioner under Den Europæiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) i regnskabsåret 2000 har været tilfredsstillende,HENSTILLER til Europa-Parlamentet, at det meddeler Kommissionen decharge for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1989) (syvende EUF) for regnskabsåret 2000.Udfærdiget i Bruxelles, den 5. marts 2002.På Rådets vegneR. de Rato y FigaredoFormand(1) EFT L 263 af 19.9.1991, s. 1.(2) EFT L 229 af 17.8.1991, s. 288.(3) EFT L 266 af 21.9.1991, s. 1.(4) EFT C 359 af 15.12.2001, s. 421.


title: Kommissionens henstilling af 23. juni 2009 om referencemetadata til det europæiske statistiske system (EØS-relevant tekst)

text:
               30.6.2009

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 168/50

      KOMMISSIONENS HENSTILLING

   af 23. juni 2009
   om referencemetadata til det europæiske statistiske system
   (EØS-relevant tekst)
   (2009/498/EF)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Adfærdskodeksen for europæiske statistikker (1), der henvender sig til medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheder, indeholder 15 principper om de institutionelle rammer, de statistiske fremgangsmåder og statistikprodukterne.

               (2)

               Princip 15 i adfærdskodeksen for europæiske statistikker drejer sig om europæiske statistikkers tilgængelighed og klarhed, og det understreges heri, at metadata bør dokumenteres efter standardiserede metadatasystemer.

               (3)

               Referencemetadata er en integrerende del af alle statistikmyndigheders metadatasystem.

               (4)

               Med vedtagelsen af adfærdskodeksen for europæiske statistikker har medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheder forpligtet sig til at producere statistikker af høj kvalitet, hvilket også kræver en mere gennemsigtig og harmoniseret rapportering om datakvaliteten.

               (5)

               Som led i SDMX-initiativet om fælles tekniske og statistiske standarder for udveksling og deling af data og metadata, der blev lanceret af Den Internationale Betalingsbank, Den Europæiske Centralbank, Fællesskabets statistikmyndighed (Eurostat), Den Internationale Valutafond, Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling, De Forenede Nationer og Verdensbanken, er der blevet udarbejdet indholdsorienterede retningslinjer for SDMX til støtte for indførelsen og implementeringen af harmoniserede metadata i det europæiske statistiske system.

               (6)

               Der kan opnås betydelige effektivitetsforbedringer, hvis referencemetadata udarbejdes på grundlag af en harmoniseret liste over statistiske begreber inden for det europæiske statistiske system, og hvis medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheder samtidig får mulighed for om nødvendigt at indføre flere statistiske begreber inden for bestemte statistikområder.

               (7)

               Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 af 11. marts 2009 om europæiske statistikker (2) er referencerammen for denne henstilling,

         HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:

               1)

               at de nationale statistikmyndigheder opfordres til at anvende de statistiske begreber og underbegreber, der er opført i bilaget, når referencemetadata sammenstilles inden for de forskellige statistiske områder, og når referencemetadata udveksles inden for det europæiske statistiske system eller med andre statistiske systemer

               2)

               at de nationale statistiske myndigheder tilføjer flere statistiske begreber til ovennævnte liste over begreber og delbegreber, hvis det er nødvendigt inden for bestemte statistikområder, og

               3)

               at de nationale statistikmyndigheder opfordres til regelmæssigt at underrette Kommissionen om, i hvilket omfang de anvender begreberne og delbegreberne i bilaget.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juni 2009.

            På Kommissionens vegne

         Joaquín ALMUNIA

            Medlem af Kommissionen

      (1)  Kommissionens henstilling af 25. maj 2005 om medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheders uafhængighed, integritet og ansvarlighed (KOM(2005) 217 endelig).

      (2)  EUT L 87 af 31.3.2009, s. 164.

      BILAG

         Liste over statistiske begreber og underbegreber (med definitioner af begreber og underbegreber)

                  Nr.

                  Begreb

                  Underbegreb

                  Beskrivelse

                  1.

                  Kontakt

                  Kontaktpunkter (personer eller organisationer) for henvendelser angående data eller metadata, herunder kontaktoplysninger

                  1.1.

                  Kontaktorganisation

                  Navnet på organisation, der kan kontaktes angående data eller metadata

                  1.2.

                  Enhed i kontaktorganisation

                  En organisations afdeling, hvortil der kan rettes henvendelse

                  1.3.

                  Kontaktnavn

                  Navnet på kontaktpunkt for henvendelser angående data eller metadata

                  1.4.

                  Kontaktpersons funktion

                  Det fagområde, som kontaktpersonen har ansvaret for, f.eks. »metodologi«, »databasestyring« eller »formidling«

                  1.5.

                  Kontaktpostadresse

                  Postadressen på kontaktpunkt for henvendelser angående data eller metadata

                  1.6.

                  Kontakt-e-mail-adresse

                  E-mail-adressen på kontaktpunkt for henvendelser angående data eller metadata

                  1.7.

                  Kontakttelefon-nummer

                  Telefonnummeret på kontaktpunkt for henvendelser angående data eller metadata

                  1.8.

                  Kontakttelefax-nummer

                  Telefaxnummeret på kontaktpunkt for henvendelser angående data eller metadata

                  2.

                  Opdatering af metadata

                  Den dato, hvor metadataelementet blev indlæst eller ændret i databasen

                  2.1.

                  Seneste attestering af metadata

                  Datoen for domænemanagerens seneste attestering til bekræftelse af, at de afsendte metadata stadig er aktuelle, selv om indholdet ikke er blevet ændret

                  2.2.

                  Seneste afsendelse af metadata

                  Datoen for den seneste formidling af metadata

                  2.3.

                  Seneste opdatering af metadata

                  Datoen for den seneste opdatering af metadataenes indhold

                  3.

                  Statistisk fremstilling

                  3.1.

                  Databeskrivelse

                  Datasættet i hovedtræk beskrevet på en let forståelig måde med angivelse af de formidlede data og indikatorer

                  3.2.

                  Klassifikationssystem

                  Ordning eller opdeling af genstande i grupper efter de egenskaber, genstandene har til fælles

                  3.3.

                  Sektordækning

                  De vigtigste økonomiske eller andre sektorer, som statistikkerne omfatter

                  3.4.

                  Statistiske begreber og definitioner

                  Statistiske kendetegn vedrørende statistiske observationer

                  3.5.

                  Statistisk enhed

                  Enhed, for hvilken der søges oplysninger, og for hvilken der i sidste ende udarbejdes statistikker

                  3.6.

                  Statistisk population

                  Det samlede antal medlemmer eller populationen eller »universet« af en nærmere defineret gruppe af personer, genstande eller begivenheder

                  3.7.

                  Referenceområde

                  Det land eller geografiske område, som det undersøgte statistiske fænomen vedrører

                  3.8.

                  Tidsdækning

                  Varigheden af den periode, for hvilken der foreligger data

                  3.9.

                  Basisperiode

                  Den tidsperiode, der anvendes som basis for et indeks, eller hvortil en konstant dataserie refererer

                  4.

                  Måleenhed

                  Den enhed, hvori dataværdierne måles

                  5.

                  Referenceperiode

                  Den tidsperiode eller det tidspunkt, hvortil den statistiske observation refererer

                  6.

                  Institutionelt mandat

                  Regelsæt eller andre formelle retningslinjer, hvorved en organisation overdrages ansvaret for og bemyndigelsen til at indsamle, bearbejde og formidle statistikker

                  6.1.

                  Retsakter og andre aftaler

                  Retsakter eller andre formelle eller uformelle aftaler, hvorved et organ overdrages ansvaret for og bemyndigelsen til at indsamle, bearbejde og formidle statistikker

                  6.2.

                  Datadeling

                  Aftaler om eller procedurer for datadeling og -koordinering mellem dataproducerende organer

                  7.

                  Fortrolighed

                  En egenskab ved data, der angiver, i hvilket omfang uretmæssig udbredelse heraf vil skade kildens eller andre relevante parters interesser

                  7.1.

                  Fortrolighed - politik

                  Lovgivningsinitiativer eller andre formelle procedurer, som forhindrer ulovlig offentliggørelse af data, som kan afsløre en persons eller økonomisk enheds identitet enten direkte eller indirekte

                  7.2.

                  Fortrolighed - databehandling

                  Regler for behandling af data, som skal sikre statistisk fortrolighed og forhindre uretmæssig udbredelse

                  8.

                  Formidlingspolitik

                  Regler for formidling af statistiske data til de berørte parter

                  8.1.

                  Formidlingskalender

                  Tidsplan for formidling af statistikker

                  8.2.

                  Adgang til formidlingskalender

                  Adgang til oplysninger om formidlingskalender

                  8.3.

                  Brugeradgang

                  Retningslinjer for formidling af data til brugerne, formidlingens omfang (f.eks. til offentligheden, udvalgte brugere), hvordan brugerne oplyses om dataformidlingen, og om retningslinjerne er bestemmende for formidlingen af statistiske data til alle brugere

                  9.

                  Formidlingshyppighed

                  Tidsintervallet mellem statistikkernes formidling over en given periode

                  10.

                  Formidlingsform

                  De medier, der anvendes til formidlingen af statistiske data og metadata

                  10.1.

                  Pressemeddelelse

                  Regelmæssige eller lejlighedsvise pressemeddelelser om data

                  10.2.

                  Publikationer

                  Regelmæssige eller lejlighedsvise publikationer, hvori dataene gøres tilgængelige for offentligheden

                  10.3.

                  Onlinedatabaser

                  Oplysninger om onlinedatabaser, hvor man kan få adgang til de offentliggjorte data

                  10.4.

                  Adgang til mikrodata

                  Oplysninger om, hvorvidt mikrodata også formidles

                  10.5.

                  Andet

                  Oplysninger om de vigtigste andre dataformidlinger

                  11.

                  Adgang til dokumentation

                  11.1.

                  Dokumentation om metodologi

                  Beskrivelse af og henvisninger til metodologisk materiale

                  11.2.

                  Dokumentation om kvalitet

                  Dokumentation om de procedurer, der anvendes i forbindelse med kvalitetsstyring og kvalitetsvurdering

                  12.

                  Kvalitetsstyring

                  Systemer og strukturer inden for en organisation til styring af kvaliteten af statistiske produkter og processer

                  12.1.

                  Kvalitetssikring

                  Alle gennemførte systematiske aktiviteter til sikring af, at processerne opfylder kravene til statistikprodukterne

                  12.2.

                  Kvalitetsvurdering

                  Samlet vurdering af datakvaliteten ud fra standardkvalitetskriterier

                  13.

                  Relevans

                  Angiver, i hvilket omfang statistiske oplysninger opfylder brugernes nuværende og potentielle behov

                  13.1.

                  Brugerbehov

                  Beskrivelse af brugernes behov angående statistiske data

                  13.2.

                  Brugertilfredshed

                  Foranstaltninger til vurdering af brugernes tilfredshed

                  13.3.

                  Fuldstændighed

                  Angiver, i hvilket omfang alle de krævede statistiske oplysninger foreligger

                  14.

                  Nøjagtighed og pålidelighed

                  Nøjagtighed: graden af overensstemmelse mellem beregninger eller skøn og de eksakte eller sande værdier, statistikkerne skulle måle
                  Pålidelighed: graden af overensstemmelse mellem det første skøn og efterfølgende skøn

                  14.1.

                  Generel nøjagtighed

                  Vurdering af et bestemt datasæts eller -områdes nøjagtighed, hvorved nøjagtigheden af de forskellige komponenter sammenfattes

                  14.2.

                  Stikprøvefejl

                  Den del af forskellen mellem en populationsværdi og et skøn heraf beregnet på grundlag af en tilfældig stikprøve, hvilket skyldes, at kun en delmængde af populationen observeres

                  14.3.

                  Ikke-stikprøvefejl

                  Fejl i stikprøveskøn, som ikke kan tilskrives stikprøveudsving

                  15.

                  Aktualitet og punktlighed

                  15.1.

                  Aktualitet

                  Tidsperioden mellem dataenes tilgængelighed og den begivenhed eller det fænomen, de beskriver

                  15.2.

                  Punktlighed

                  Tidsintervallet mellem den faktiske levering af dataene og den dato, de skulle have været leveret

                  16.

                  Sammenligne-lighed

                  Måling af virkningen af forskelle i anvendte statistiske begreber, måleværktøjer og måleprocedurer, når statistikker sammenlignes mellem geografiske områder eller over tid

                  16.1.

                  Sammenlignelighed — geografisk

                  Angiver, i hvilket omfang statistikker er sammenlignelige mellem geografiske områder

                  16.2.

                  Sammenlignelighed over tid

                  Angiver, i hvilket omfang statistikker er sammenlignelige over tid

                  17.

                  Sammenhæng

                  Angiver, i hvilket omfang oplysningerne er velegnede til at blive kombineret på forskellige måder og til forskellige formål

                  17.1.

                  Sammenhæng — tværgående

                  Angiver, i hvilket omfang statistikker er forenelige med statistikker udarbejdet på grundlag af andre datakilder eller statistiske områder

                  17.2.

                  Sammenhæng — intern

                  Angiver, i hvilket omfang statistikker er konsistente inden for et givet datasæt

                  18.

                  Omkostninger og byrde

                  Omkostninger forbundet med indsamling og produktion af et statistikprodukt og byrden for respondenterne

                  19.

                  Datarevision

                  Enhver ændring af en værdi i offentliggjorte statistikker

                  19.1.

                  Datarevision — politik

                  Politik, som skal sikre gennemsigtigheden af offentliggjorte data; sammenstilling af foreløbige data, som senere revideres

                  19.2.

                  Datarevision — praksis

                  Oplysninger om praksis for datarevisioner

                  20.

                  Statistisk bearbejdning

                  20.1.

                  Kildedata

                  Variabler og komponenter i statistiske rådata, der anvendes til udarbejdelse af statistiske aggregater

                  20.2.

                  Dataindsam-lingshyppighed

                  Hyppighed, hvormed kildedata indsamles

                  20.3.

                  Dataindsamling

                  Systematisk proces, der består i at samle data til officielle statistikker

                  20.4.

                  Datavalidering

                  Proces, som består i at overvåge resultaterne af datasammenstillingen og sikre kvaliteten af de statistiske data

                  20.5.

                  Datasammenstilling

                  Behandling af data for at aflede nye oplysninger ud fra et givet sæt regler

                  20.6.

                  Justering

                  En række procedurer til ændring af statistiske data, således at de opfylder nationale eller internationale standarder, eller til eliminering af kvalitetsforskelle ved sammenstilling af bestemte datasæt

                  21.

                  Bemærkninger

                  Supplerende tekst, som kan knyttes til data eller metadata


title: Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Maltas nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Maltas stabilitetsprogram for 2012-2015

text:
               24.7.2012

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 219/61

         RÅDETS HENSTILLING
   af 10. juli 2012
   om Maltas nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Maltas stabilitetsprogram for 2012-2015
   2012/C 219/18
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Maltas nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Maltas opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014.

               (4)

               Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Malta ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

               (5)

               Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

               (6)

               Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

               (7)

               Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltage til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

               (8)

               Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

               (9)

               Den 30. april 2012 forelagde Malta sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015, og den 23. april 2012 sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (10)

               Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger, er optimistisk — især i de sidste år i programmets periode sammenlignet med Kommissionens skøn over den potentielle vækst. Den budgetstrategi, der er skitseret i stabilitetsprogrammet, har til formål at mindske det offentlige underskud gradvist til 0,3 % af BNP i 2015 efter den planlagte korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2011. I stabilitetsprogrammet bekræftes den tidligere mellemfristede budgetmålsætning om en balanceret budgetstilling i strukturelle termer, som skal nås efter programperioden. Den mellemfristede budgetmålsætning afspejler i tilstrækkelig grad stabilitets- og vækstpagtens krav. Der er risiko for, at budgetresultatet kan blive dårligere end tilsigtet som følge af: i) lavere indtægter på grund af det noget optimistiske makroøkonomiske scenario; ii) eventuelle overskridelser i de løbende primære udgifter; og iii) den igangværende omstrukturering af det nationale luftfartsselskab (Air Malta) og energiforsyningsvirksomhedens (Enemaltas) finansielle situation. Ud fra den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5) forventes de årlige fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning at være på linje med stabilitets- og vækstpagtens benchmark på 0,5 % af BNP.
               Ved at anvende Kommissionens identifikation af engangsforanstaltninger, som indgår i budgetmålsætningerne, er de gennemsnitlige fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning lidt højere (¾ % af BNP), men spredt meget ujævnt dvs. uden fremskridt i 2012 efterfulgt af en indsats på 1 ¼ % i 2013. Ifølge oplysningerne i stabilitetsprogrammet vil de offentlige udgifters vækstrate under hensyntagen til diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden være på linje med stabilitets- og vækstpagtens udgiftsbenchmark i hele programperioden. Risiciene for budgetmålene indebærer imidlertid, at den gennemsnitlige tilpasning med hensyn til opfyldelsen af den mellemfristede budgetmålsætning kan ske langsommere end hensigtsmæssigt. Efter at være toppet med 72 % af BNP i 2011 forventes den offentlige bruttogældskvote ifølge stabilitetsprogrammet at falde til 65,3 % af BNP i 2015 (hvilket stadig overstiger traktatens referenceværdi på 60 % af BNP).
               Ifølge planerne i stabilitetsprogrammet gør Malta tilstrækkelige fremskridt med hensyn til at opfylde stabilitets- og vækstpagtens benchmark for gældsreduktion ved overgangsperiodens udgang (2015), men denne vurdering er behæftet med risici, fordi gældskvoten kan vise sig at blive større end planlagt, idet der er mulighed for større underskud og stock-flow-justeringer. Maltas mellemfristede budgetmæssige ramme er fortsat ikke-bindende, hvilket indebærer, at den finanspolitiske planlægningshorisont er relativt kort. I stabilitetsprogrammet bebudes det, at regeringen overvejer at reformere den årlige budgetprocedure, herunder tidsfrister, og indføre en finanspolitisk regel i forfatningen med tilhørende overvågnings- og korrektionsmekanismer i tråd med de seneste ændringer af rammerne for styringen af euroområdet.

               (11)

               Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt forventes Malta at have en stigning i de aldersrelaterede udgifter på lang sigt, der overstiger EU-gennemsnittet betydeligt. En meget lav erhvervsfrekvens for ældre arbejdstagere, herunder ældre kvinder, tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet i en forholdsvis ung alder, og anvendelse af ordninger for tidlig tilbagetrækning bidrager til udfordringens omfang. En uafhængig pensionsarbejdsgruppe fremlagde i december 2010 forslag om yderligere pensionsreform bl.a. for at skabe sammenhæng mellem pensionsalder og den forventede levetid og indføre supplerende søjler i pensionssystemet. Forslaget er lagt ud med henblik på at høre interessegrupper, men regeringen har endnu ikke bekendtgjort sin holdning. Desuden indeholder det nationale reformprogram ikke forslag til en omfattende strategi for aktiv aldring. Kommissionen noterer sig de foranstaltninger, som Malta har indført for at bekæmpe sort arbejde, men disse indebærer også risici for at udøve unødigt pres på holdbarheden af de offentlige finanser.

               (12)

               Omstruktureringen af Maltas økonomi har skabt et misforhold mellem udbud af og efterspørgsel efter kvalifikationer, hvilket forstærkes af en lav andel af videregående uddannelser og højt skolefrafald. Indsatsen for at forbedre sammenhængen mellem uddannelsessystemet og arbejdsmarkedets behov skal opretholdes for at sikre varige resultater. Malta forventes at forelægge en strategi for at håndtere skolefrafald ved udgangen af 2012. Der findes endvidere ikke noget fyldestgørende system til indsamling og analyse af oplysninger om fænomenet.

               (13)

               Maltas erhvervsfrekvens er fortsat lav for kvinder og ældre arbejdstagere. Malta har gjort en indsats for at få kvinderne tilbage i arbejdsstyrken og erkender de problemer, der vedrører ældre kvinder. Men kønsforskelle i beskæftigelsesfrekvensen er særligt ugunstige for kvinder, hvilket især skyldes mangel på tilstrækkelige muligheder for økonomisk overkommelig børnepasning og adgang til skolefritidsordninger kombineret med en ringe udbredelse af familievenlige foranstaltninger som f.eks. flekstid og telearbejde.

               (14)

               Malta er fortsat en af de få medlemsstater med et generelt lønindekseringssystem. Selv om ordningen har aspekter, som potentielt mindsker konsekvenserne heraf, medfører den en risiko for løn- og prisspiraler, især fordi importerede priser ikke udelukkes fra indekset og kan hæmme konkurrenceevnen, navnlig inden for arbejdskraftintensive sektorer. Myndighederne har iværksat en gennemgang, men resultaterne heraf foreligger endnu ikke, og debatten om konkrete reformforslag er endnu ikke påbegyndt.

               (15)

               Maltas energiforsyning er næsten helt afhængig af importeret olie, mens vedvarende energikilders bidrag fortsat er marginal. Høje elpriser kan hæmme konkurrenceevnen i landets små og mellemstore virksomheder. Med en indsats for at afhjælpe mangler mht. energieffektivitet kunne konkurrenceevnen forbedres mens energi- og klimamålene samtidig opfyldes. Der er gennemført en række initiativer på disse områder, bl.a. tilskyndes der til at anvende solenergi og udvikle vindmølleparker, der arbejdes på at skabe forbindelse til Siciliens elnet, og anvendelsen af brændstofeffektive biler fremmes. Det er dog stadig for tidligt at øjne disse initiativers eventuelle virkninger, og gennemførelsen heraf må derfor overvåges nøje.

               (16)

               Maltas banksystem er meget stort i forhold til resten af økonomien, og de samlede aktiver beløber sig til ca. 800 % af BNP. Sektorens størrelse indebærer i sig selv, at en forstyrrelse af den finansielle stabilitet kan få en uforholdsmæssig stor indvirkning på den indenlandske økonomi. Den globale økonomiske krise medførte en stigning i problematiske lån, men der er ikke foretaget en tilsvarende forhøjelse af hensættelser. Der er især tale om store udeståender på ejendomsmarkedet, som tegner sig for over halvdelen af alle lån til indenlandske residenter, og som udgør en kilde til sårbarhed, navnlig fordi en yderligere nedadgående korrektion i priserne på fast ejendom ikke kan udelukkes, og samtidig findes der muligvis et overskud af boliger.

               (17)

               Malta har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører forbedring af konkurrenceevnen, fremme af beskæftigelsen og styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i disse henstillinger.

               (18)

               Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Maltas økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Malta, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-6 nedenfor.

               (19)

               På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

         HENSTILLER, at Malta i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1)

               styrke budgetstrategien i 2012 med yderligere varige foranstaltninger for at sikre tilstrækkelige fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning og fastholde underskuddet under 3 % af BNP uden at ty til engangsforanstaltninger. Videreføre den finanspolitiske konsolidering i et passende tempo for at gøre tilstrækkelige fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning, herunder opfyldelse af udgiftsbenchmarket og overholdelse af benchmarket for gældsreduktion, ved at specificere de konkrete foranstaltninger, der skal understøtte underskudsmålene fra 2013, og samtidig være beredt til at træffe yderligere foranstaltninger i tilfælde af negative afvigelser. Gennemføre senest ved udgangen af 2012 en bindende og regelbaseret flerårig finanspolitisk ramme. Styrke overholdelsen af skattereglerne, bekæmpe skatteunddragelse og mindske incitamenterne til gældsforpligtelser i selskabsskatterne

               2)

               træffe foranstaltninger hurtigst muligt for at sikre pensionssystemets holdbarhed på lang sigt, hvilket omfatter en stigning i den effektive pensionsalder, bl.a. gennem en mærkbar fremskyndelse af den gradvise forhøjelse af den lovbestemte pensionsalder i forhold til den gældende lovgivning og gennem en klar forbindelse mellem den lovbestemte pensionsalder og den forventede levealder og foranstaltninger, der skal tilskynde til private pensionsopsparinger. Træffe foranstaltninger til at øge ældre arbejdstageres deltagelse i arbejdsstyrken og gøre det mindre attraktivt at gøre brug af ordninger for tidlig tilbagetrækning

               3)

               tage skridt til at reducere det høje skolefrafald. Forfølge politiske bestræbelser i uddannelsessystemet med henblik på at skabe overensstemmelse mellem kvalifikationer og arbejdsmarkedets behov. Skabe flere og billigere muligheder for børnepasning og skolefritidsordninger med det formål at nedbringe kønsforskelle i beskæftigelsesfrekvensen

               4)

               tage de nødvendige yderligere skridt til — i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis — at reformere lønforhandlings- og lønindekseringssystemet for bedre at afspejle udviklingen i arbejdskraftens produktivitet og mindske importprisernes indflydelse på indekset

               5)

               mindske Maltas afhængighed af importeret olie ved at optrappe indsatsen for at fremme energieffektiviteten og øge andelen af energi fra vedvarende energikilder i kraft af en nøje overvågning af de eksisterende incitamenter og ved at prioritere den videre udvikling af infrastruktur, herunder ved at færdigetablere forbindelsen til Siciliens elnet

               6)

               styrke banksektoren ved at træffe foranstaltninger til at afbøde potentielle risici ved større udeståender på ejendomsmarkedet. Træffe foranstaltninger til yderligere at styrke bestemmelserne angående tab på udlån.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

            På Rådets vegne

         V. SHIARLY

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Bibeholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

      (3)  EUT C 215 af 21.7.2011, s. 10.

      (4)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.

      (6)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.


Avis juridique important

|

32002H0576

Kommissionens henstilling af 4. juli 2002 om risikovurdering og strategierne for risikobegrænsning for stofferne: ethylacetoacetat, 4-chlor-o-cresol, dimethyldioctadecylammoniumchlorid (EØS-relevant tekst) (meddelt under nummer K(2002) 2490)

EF-Tidende nr. L 181 af 11/07/2002 s. 0035 - 0039

Kommissionens henstillingaf 4. juli 2002om risikovurdering og strategierne for risikobegrænsning for stofferne: ethylacetoacetat, 4-chlor-o-cresol, dimethyldioctadecylammoniumchlorid(meddelt under nummer K(2002) 2490)(EØS-relevant tekst)(2002/576/EF)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,som henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 af 23. marts 1993 om vurdering af og kontrol med risikoen ved eksisterende stoffer(1), særlig artikel 11, stk. 2, ogsom tager følgende i betragtning:(1) I artikel 10 i forordning (EØF) nr. 793/93 fastsættes det, hvilken procedure der skal følges ved risikovurdering af stofferne på prioriteringslisterne i den medlemsstat, der er udpeget som referent.(2) Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94(2) indeholder principperne for vurdering af risikoen for mennesker og miljø ved eksisterende stoffer i overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 793/93.(3) Når den medlemsstat, der er referent for et givet prioriteret stof, har vurderet den risiko, det pågældende stof udgør for mennesker og miljø, foreslår den, hvis det er relevant, en strategi for begrænsning af disse risici, herunder kontrolforanstaltninger og/eller overvågningsprogrammer.(4) Ifølge artikel 11 i forordning (EØF) nr. 793/93 skal risikovurderingen og den anbefalede strategi med henblik på begrænsning af risikoen ved stoffer på de prioriterede lister vedtages på fællesskabsplan efter fremgangsmåden i artikel 15 og offentliggøres af Kommissionen.(5) Ifølge artikel 1 i forordning (EØF) nr. 793/93 finder bestemmelserne i forordningen anvendelse med forbehold af andre fællesskabsforskrifter om beskyttelse af forbrugere og arbejdstageres sundhed på arbejdspladsen, særlig Rådets direktiv 98/24/EF(3) om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet mod risici i forbindelse med kemiske agenser, Rådets direktiv 90/394/EØF(4) om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer og Rådets direktiv 92/85/EØF(5) om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer.(6) Den første liste over prioriterede stoffer, som kræver særlig opmærksomhed, blev fastlagt ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1179/94(6). Ifølge denne liste skal bl.a. følgende stoffer vurderes:- ethylacetoacetat- 4-chlor-o-cresol- dimethyldioctadecylammoniumchlorid.(7) De medlemsstater, der er referenter, har for ovennævnte tre stoffer afsluttet deres vurdering af risikoen for mennesker og miljø(7).(8) Resultaterne af risikovurderingen af de tre stoffer bør godkendes på fællesskabsplan.(9) Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø (CSTEE) er blevet hørt og har afgivet udtalelse om de risikovurderingsrapporter, der er nævnt i denne henstilling(8).(10) De i denne henstilling nævnte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15 i forordning (EØF) nr. 793/93,HENSTILLER FØLGENDE:Alle sektorer, hvori der foregår import, produktion, transport, opbevaring, anvendelse i præparater eller anden fremstilling, brug, bortskaffelse eller genvinding af følgende stoffer:- ethylacetoacetatCAS-nr. 141-97-9Einecs-nr. 205-516-1- 4-chlor-o-cresolCAS-nr. 1570-64-5Einecs-nr. 216-381-3- dimethyldioctadecylammoniumchloridCAS-nr. 107-64-2Einecs-nr. 203-508-2bør tage hensyn til resultaterne af den risikovurdering, som er gengivet i resuméform i del 1, 2 og 3 i bilaget, og i fornødent omfang indarbejde dem i sikkerhedsdatabladene(9). Disse resultater er formuleret i lyset af udtalelserne fra Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø (CSTEE).Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juli 2002.På Kommissionens vegneMargot WallströmMedlem af Kommissionen(1) EFT L 84 af 5.4.1993, s. 1.(2) EFT L 161 af 29.6.1994, s. 3.(3) EFT L 131 af 5.5.1998, s. 11.(4) EFT L 196 af 26.7.1990, s. 1.(5) EFT L 348 af 28.11.1992, s. 1.(6) EFT L 131 af 26.5.1994, s. 3.(7) De fuldstændige risikovurderingsrapporter, som Kommissionen har modtaget dem fra referentmedlemsstaterne, er tilgængelige for offentligheden. Der foreligger tillige resuméer af dem. Begge ligger på det internetsted, der tilhører Det Europæiske Kemikaliekontor ved Det Fælles Forskningscenters Institut for Beskyttelse af Forbrugerne og deres Sundhed i Ispra, Italien (http://ecb.jrc.it/existing-chemicals/).(8) Risikovurderingsrapporterne er gennemgået af CSTEE. CSTEE's udtalelser er på internettet på adressen http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/sct/outcome_en.html.(9) I overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets direktiv 67/548/EØF af 27. juni 1967 om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (EFT 196 af 1.8.1967, s. 1), Kommissionens direktiv 91/155/EØF af 5. marts 1991 om fastsættelse i henhold til artikel 10 i Rådets direktiv 88/379/EØF af de nærmere bestemmelser for en særlig informationsordning vedrørende farlige præparater (EFT L 76 af 22.3.1991, s. 35), Rådets direktiv 98/24/EF af 7. april 1998 om beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed mod farerne ved at være udsat for kemiske agenser under arbejdet (fjortende særdirektiv som omhandlet i artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF (EFT L 131 af 5.5.1998, s. 11) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/45/EF af 31. maj 1999 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater (EFT L 200 af 30.7.1999, s. 1).BILAGDEL 1>TABELPOSITION>Risikovurderingen vedrører gængs praksis under stoffets livscyklus som beskrevet i den fuldstændige risikovurderingsrapport, referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen, for stoffet, som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab.Af risikovurderingen, der bygger på tilgængelige oplysninger, fremgår det, at stoffet i EU hovedsagelig benyttes som mellemprodukt ved fremstilling af farmaceutiske produkter, plantebeskyttelsesmidler, stabilisatorer, tilsætningsstoffer, katalysatorer og andre produkter. Det benyttes endvidere i en lang række husholdningsprodukter og kosmetiske midler, som tilsætningsstof til fødevarer, ved fremstilling af farvefilm, som papirimprægneringsmiddel og som opløsningsmiddel i maling og lak. Da det ikke har været muligt at fremskaffe oplysninger om anvendelsen af den totale producerede og importerede mængde af stoffet i Det Europæiske Fællesskab, kan der være anvendelser, der ikke er omfattet af risikovurderingen.RISIKOVURDERINGA. SUNDHEDKonklusionen af risikovurderingen forarbejdstagere, forbrugere og offentlighedens udsættelse via miljøeter, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:- risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.Konklusionen af risikovurderingen forsundheden (fysiske og kemiske egenskaber)er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:- risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.B. MILJØKonklusionen af risikovurderingen foratmosfæren, akvatiske økosystemer og terrestriske økosystemerer, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:- risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.Konklusionen af risikovurderingen formikroorganismer i spildevandsbehandlingsanlæger, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:- risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.DEL 2>TABELPOSITION>Risikovurderingen vedrører gængs praksis under stoffets livscyklus som beskrevet i den fuldstændige risikovurderingsrapport, referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen, for stoffet, som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab.Af risikovurderingen, der bygger på foreliggende oplysninger, fremgår det, at stoffet i Det Europæiske Fællesskab benyttes som udgangsmateriale ved fremstilling af herbicider. Da det ikke har været muligt at fremskaffe oplysninger om anvendelsen af den totale producerede og importerede mængde af stoffet i Det Europæiske Fællesskab, kan der være anvendelser, der ikke er omfattet af risikovurderingen.Risikovurderingen omfatter hverken mulige risici som følge af stoffets tilstedeværelse som urenhed i visse herbicider eller mulige risici som følge af dannelse af stoffet ved nedbrydning af herbicider i miljøet.RISIKOVURDERINGA. SUNDHEDKonklusionen af risikovurderingen forarbejdstagere, forbrugere og offentlighedens udsættelse via miljøeter, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:- risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.Konklusionen af risikovurderingen forsundheden (fysiske og kemiske egenskaber)er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:- risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.B. MILJØKonklusionen af risikovurderingen foratmosfæren, akvatiske økosystemer og terrestriske økosystemerer, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:- risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.Konklusionen af risikovurderingen formikroorganismer i spildevandsbehandlingsanlæger, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:- risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.DEL 3>TABELPOSITION>Risikovurderingen vedrører gængs praksis under stoffets livscyklus som beskrevet i den fuldstændige risikovurderingsrapport, referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen, for stoffet, som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab.Af risikovurderingen, der bygger på foreliggende oplysninger, fremgår det, at stoffet ikke anvendes som sådant i EU, men er hovedbestanddel i den tekniske vare "kvaternære ammoniumforbindelser, bis-(hydrogeneret talg-alkyl)dimethyl-, chlorider" (CAS-nr. 61789-80-8). Sidstnævnte stof har sin hovedanvendelse som blødgøringsmiddel til tekstiler og til fremstilling af organiske lertyper. Det benyttes endvidere som blødgøringsmiddel i kosmetiske midler (shampoo, hårlotion, emulgator i lotioner) og i vaskemidler til biler. Da det ikke har været muligt at fremskaffe oplysninger om anvendelsen af den totale producerede og importerede mængde af stoffet i Det Europæiske Fællesskab, kan der være anvendelser, der ikke er omfattet af risikovurderingen.RISIKOVURDERINGA. SUNDHEDKonklusionen af risikovurderingen forarbejdstagere, forbrugere og offentlighedens udsættelse via miljøeter, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:- risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.Konklusionen af risikovurderingen forsundheden (fysiske og kemiske egenskaber)er, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:- risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.B. MILJØKonklusionen af risikovurderingen foratmosfæren, akvatiske økosystemer og terrestriske økosystemerer, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:- risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.Konklusionen af risikovurderingen formikroorganismer i spildevandsbehandlingsanlæger, at der på nuværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:- risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.


title: Rådets henstilling (EU) 2016/212 af 12. februar 2016 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (tiende EUF) for regnskabsåret 2014

text:
               16.2.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 39/61

         RÅDETS HENSTILLING (EU) 2016/212
   af 12. februar 2016
   om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (tiende EUF) for regnskabsåret 2014
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   som henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (1) og ændret ved aftalen undertegnet i Luxembourg den 25. juni 2005 (2),
   som henviser til den interne aftale mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om finansiering af Fællesskabets bistand under den flerårige finansielle ramme for perioden 2008-2013 i overensstemmelse med AVS-EF-partnerskabsaftalen og om tildelingen af finansiel bistand til de oversøiske lande og territorier, på hvilke EF-traktatens fjerde del finder anvendelse (3) (»den interne aftale«), der bl.a. opretter Den Tiende Europæiske Udviklingsfond (tiende EUF), særlig artikel 11, stk. 8,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 af 18. februar 2008 om finansforordningen for den 10. Europæiske Udviklingsfond (4), særlig artikel 142-144,
   som har gennemgået forvaltningsregnskabet og status pr. 31. december 2014 vedrørende transaktionerne under tiende EUF samt Revisionsrettens årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter, vedrørende regnskabsåret 2014, med Kommissionens svar, der er indeholdt i denne beretning (5), og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Europa-Parlamentet meddeler i henhold til artikel 11, stk. 8, i den interne aftale Kommissionen decharge for den finansielle forvaltning af tiende EUF efter henstilling fra Rådet.

               (2)

               Kommissionens gennemførelse af alle transaktioner under tiende EUF i regnskabsåret 2014 har været tilfredsstillende,

         HENSTILLER til Europa-Parlamentet, at det meddeler Kommissionen decharge for gennemførelsen af transaktionerne under tiende EUF for regnskabsåret 2014.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 12. februar 2016.

            På Rådets vegne

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

            Formand

      (1)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

      (2)  EUT L 209 af 11.8.2005, s. 27.

      (3)  EUT L 247 af 9.9.2006, s. 32.

      (4)  EUT L 78 af 19.3.2008, s. 1.

      (5)  EUT C 373 af 10.11.2015, s. 289.


				|

		52013PC0632

			Henstilling med henblik på RÅDETS AFGØRELSE om godkendelse af Kommissionens indgåelse på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne af en protokol til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Albanien på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union /* COM/2013/0632 final */

			   	BEGRUNDELSE
Den 24. september 2012 bemyndigede
Rådet Kommissionen til på Den Europæiske Unions, dens medlemsstaters og
Republikken Kroatiens vegne at indlede forhandlinger med Albanien om en
protokol til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske
Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Albanien på
den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den
Europæiske Union.
Forhandlingerne fandt sted den 19. november
2012 og den 10. januar 2013. Efter yderligere tekniske præciseringer og
brevveksling meddelte de albanske myndigheder, at de kunne tilslutte sig det
udkast til protokol, som Kommissionen havde foreslået den 18. juni 2013.
Teksten til protokoludkastet er vedlagt.
Kommissionen foreslår, at Rådet træffer
afgørelse om undertegnelse og midlertidig anvendelse af protokollen på vegne af
Den Europæiske Union og indgår protokollen på vegne af Den Europæiske Union og
dens medlemsstater. Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) er også part
i stabiliserings- og associeringsaftalen. Hvad angår indgåelse af protokollen
på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne foreslår Kommissionen, at Rådet
giver sin godkendelse, jf. Euratomtraktatens artikel 101, andet afsnit.
Ifølge Euratomtraktatens artikel 101 vedtages
afgørelsen om undertegnelse af aftalen af Kommissionen, mens afgørelsen om
indgåelse af aftalen vedtages af Kommissionen med Rådets godkendelse. Det er
derfor nødvendigt at vedtage særskilte afgørelser for EU's og Euratoms undertegnelse
og indgåelse af protokollen.
Med hensyn til indgåelsen af protokollen på
Euratoms vegne foreslår Kommissionen, at Rådet:
·
giver sin godkendelse i henhold til
Euratomtraktatens artikel 101, andet afsnit.
Henstilling med henblik på
RÅDETS AFGØRELSE
om godkendelse af Kommissionens indgåelse på
Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne af en protokol til stabiliserings-
og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater
på den ene side og Republikken Albanien på den anden side for at tage hensyn
til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse
af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 101, stk. 2,
under henvisning til henstilling fra
Kommissionen og
ud fra følgende betragtninger:
(1)       Den
24. september 2012 bemyndigede Rådet Kommissionen til at indlede
forhandlinger med Albanien om indgåelse af en protokol til stabiliserings- og
associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på
den ene side og Republikken Albanien på den anden side for at tage hensyn til
Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union.
(2)       Disse forhandlinger er nu vel
afsluttet.
(3)       Protokollen bør derfor også
indgås på vegne af Det Europæiske Atomenergifællesskab for så vidt angår
anliggender henhørende under Euratomtraktaten.
(4)       Undertegnelsen og indgåelsen
af protokollen er omfattet af en særskilt procedure for så vidt angår
anliggender henhørende under traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om
Den Europæiske Unions funktionsmåde.
(5)       Kommissionens indgåelse af
protokollen på vegne af Det Europæiske Atomenergifællesskab bør godkendes —
BESTEMT FØLGENDE:
Eneste artikel
Kommissionens indgåelse på Det Europæiske
Atomenergifællesskabs vegne af en protokol til stabiliserings- og
associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på
den ene side og Republikken Albanien på den anden side for at tage hensyn til
Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union
("protokollen") godkendes hermed.
Teksten til protokollen er knyttet til Rådets
afgørelse om undertegnelse og midlertidig anvendelse af en protokol til
stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og
deres medlemsstater på den ene side og Republikken Albanien på den anden side
for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske
Union.
Udfærdiget i Bruxelles, den […].
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand


title: Henstilling med henblik på Rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Irlands opdaterede stabilitetsprogram, 2002-2004

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---