title: Kommissionens henstilling af 7. juli 2009 vedrørende et sikkert og effektivt system for fremsendelse af de dokumenter og oplysninger, der vedrører bestemmelserne i Rådets direktiv 2006/117/Euratom

text:
               8.7.2009

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 177/5

      KOMMISSIONENS HENSTILLING

   af 7. juli 2009
   vedrørende et sikkert og effektivt system for fremsendelse af de dokumenter og oplysninger, der vedrører bestemmelserne i Rådets direktiv 2006/117/Euratom
   (2009/527/Euratom)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 33, stk. 2, og artikel 124, andet led,
   som henviser til Rådets direktiv 2006/117/Euratom af 20. november 2006 om overvågning af og kontrol med overførsel af radioaktivt affald og brugt nukleart brændsel (1), særlig artikel 19, stk. 1,
   efter høring af det rådgivende udvalg, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Medlemsstaternes kompetente myndigheder bør samarbejde om at sikre, at den automatiske procedure for samtykke, der er fastsat i artikel 9, stk. 2, i direktiv 2006/117/Euratom, fungerer efter hensigten.

               (2)

               De berørte medlemsstaters kompetente myndigheder træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at alle oplysninger om overførsler, der er omfattet af dette direktiv, håndteres med behørig omhu og beskyttes mod ethvert misbrug.

               (3)

               Generelle sikkerhedsforholdsregler bør iagttages, når medlemsstaternes kompetente myndigheder behandler enhver oplysning i henhold til direktiv 2006/117/Euratom,

         HENSTILLER:

               1)

               Alle oplysninger, som medlemsstaternes kompetente myndigheder behandler i henhold til direktiv 2006/117/Euratom, bør tildeles et beskyttelsesniveau svarende til det niveau, som den anden berørte kompetente myndighed har fastsat.

               2)

               De kompetente myndigheder bør vælge det mest hensigtsmæssige beskyttelsesniveau for at sikre, at den automatiske procedure for samtykke, der er fastsat i artikel 9, stk. 2, i direktiv 2006/117/Euratom, fungerer efter hensigten.

               3)

               Det hensigtsmæssige beskyttelsesniveau bør fastholdes med forskellige forholdsregler i overensstemmelse med medlemsstaternes love og administrative bestemmelser, herunder tavshedspligt, adgang til oplysninger begrænses til dertil bemyndiget personale, databeskyttelseskrav for så vidt angår persondata og generelle tekniske og proceduremæssige forholdsregler med henblik på at beskytte oplysningernes fortrolige karakter.

               4)

               Elektroniske forbindelser mellem de forskellige medlemsstaters kompetente myndigheder bør være beskyttet på et niveau svarende til det beskyttelsesniveau, som medlemsstaterne benytter på hver deres område til ikke-digital fremsendelse af dokumenter og oplysninger.

               5)

               Medlemsstaternes kompetente myndigheder bør aftale en fælles standard for disse elektroniske forbindelser.

               6)

               Alle oplysninger, som behandles af de kompetente myndigheder i henhold til direktiv 2006/117/Euratom, og hvor klassifikation er påkrævet i medfør af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser, bør klassificeres med den laveste klassifikationsgrad.

               7)

               Oplysninger, for hvilke yderligere sikkerhedsforholdsregler er påkrævet, bør i strengt nødvendige tilfælde og alene i det nødvendige tidsrum pålægges en højere klassifikationsgrad end den laveste grad, og dette angives med en specifik mærkning.

               8)

               De udstedende kompetente myndigheder, der leverer oplysninger til andre berørte, kompetente myndigheder, bør have ansvaret for at vælge en passende klassifikationsgrad under hensyn til:

                           a)

                           deres egne nationale bestemmelser for klassifikation af oplysninger

                           b)

                           de krav til operationel fleksibilitet og effektivitet, som er nødvendige for at anvende den automatiske procedure for samtykke

                           c)

                           klassifikationskravenes ekstraordinære karakter.

               9)

               I overensstemmelse med medlemsstaternes love og administrative bestemmelser bør de kompetente myndigheder benytte en klassifikationsmærkning som opført i tabellen med den sammenlignende oversigt over nationale klassifikationsgrader i tillæg 2 til Rådets afgørelse 2001/264/EF af 19. marts 2001 om vedtagelse af Rådets sikkerhedsforskrifter (2) og i bilaget til Kommissionens afgørelse 2005/94/EF af 3. februar 2005 om ændring af afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom (3). Den praktiske klassifikationsvejledning i tillæg 3 til afgørelse 2001/264/EF og i Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom af 29. november 2001 om ændring af dens forretningsorden (4) kunne benyttes som vejledning til at vælge den mest hensigtsmæssige klassifikationsgrad.

               10)

               Den udstedende kompetente myndighed, der leverer oplysninger, bør specificere gyldighedsperioden for den valgte klassifikationsgrad og eventuelle ændringer af klassifikationsgraden efter udløbet af denne periode.

               11)

               Den udstedende kompetente myndighed kan på ethvert tidspunkt skriftligt kræve en ændring af en tidligere pålagt klassifikationsgrad, herunder eventuelt ophævelse (dvs. afklassificering), reduktion (dvs. nedklassificering) eller forhøjelse af en sådan grad.

               12)

               De kompetente myndigheder, som fik udleveret oplysningerne, bør være forpligtet til at ophæve, ændre eller forhøje klassifikationsgraden i overensstemmelse med disse anmodninger.

               13)

               Den udstedende kompetente myndighed, der leverer oplysningerne, bør — så snart omstændighederne tillader dette — skriftligt anmode om, at den pågældende klassifikationsgrad nedklassificeres eller ophæves (dvs. afklassificeres) helt.

               14)

               I overensstemmelse med »need-to-know«–princippet bør adgang til og besiddelse af oplysninger begrænses internt i de udpegede kompetente myndigheder til de personer, der i kraft af deres funktioner eller forpligtelser har behov for at kende til eller håndtere disse oplysninger. Disse personer bør have sikkerhedsgodkendelse til den relevante klassifikationsgrad, når dette kræves efter medlemsstaternes love og administrative bestemmelser.

               15)

               Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 7. juli 2009.

            På Kommissionens vegne

         Andris PIEBALGS

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EUT L 337 af 5.12.2006, s. 21.

      (2)  EFT L 101 af 11.4.2001, s. 1.

      (3)  EUT L 31 af 4.2.2005, s. 66.

      (4)  EFT L 317 af 3.12.2001, s. 1.


				|

		52012DC0397

			Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Spanien til ophør /* COM/2012/0397 final */

			   	Henstilling med henblik på
RÅDETS HENSTILLING
med henblik på at bringe situationen med et
uforholdsmæssigt stort underskud i Spanien til ophør
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om Den
Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 126, stk. 7,
under henvisning til henstilling fra
Europa-Kommissionen og
ud fra følgende betragtninger:
(1)       I henhold til artikel 126 i
TEUF skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.
(2)       Stabilitets- og vækstpagten
er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at
styrke forudsætningerne for prisstabilitet og for en holdbar og stærk vækst,
som fører til øget beskæftigelse.
(3)       Den 27. april 2009 besluttede
Rådet i overensstemmelse med artikel 104, stk. 6, i traktaten om oprettelse af
Det Europæiske Fællesskab (TEF), at der forelå et uforholdsmæssigt stort
underskud i Spanien, og rettede en henstilling med henblik på at korrigere det
uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012 i overensstemmelse med artikel
104, stk. 7, i TEF og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli
1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i
forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.
(4)       Den 2. december 2009 besluttede
Rådet i overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr.
1467/97, at der var truffet virkningsfulde foranstaltninger, og at uventede
negative økonomiske forhold havde gjort sig gældende med store ugunstige
virkninger for de offentlige finanser efter vedtagelsen af den pågældende
henstilling. Derfor besluttede Rådet at vedtage en revideret henstilling efter
artikel 126, stk. 7, i TEUF med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt
store underskud senest i 2013. For at bringe det samlede offentlige underskud
ned under referenceværdien på 3 % af BNP senest i 2013 blev det
henstillet, at der blev gjort en gennemsnitlig årlig finanspolitisk indsats på
"over 1,5 % af BNP" i perioden 2010-2013. Ved beregningen af den
gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats blev der taget udgangspunkt i
2011-underskuddet i henhold til Kommissionens prognose fra efteråret 2009. Den
samlede finanspolitiske indsats, der er nødvendig for at nå målet på 3 %
for det nominelle underskud inden fristens udløb, blev derefter beregnet på
basis af en antagelse om en gradvis lukning af outputgabet i 2015.
(5)       Den 15. juni 2010
konkluderede Kommissionen, at Spanien havde truffet virkningsfulde
foranstaltninger i overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. december 2009
for at bringe sit offentlige underskud ned under referenceværdien på 3 %
af BNP, og anså det derfor ikke for nødvendigt med yderligere trin i proceduren
i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.
(6)       Ifølge artikel 3, stk. 5, i
forordning (EF) nr. 1467/97 kan Rådet på grundlag af en henstilling fra
Kommissionen beslutte at vedtage en revideret henstilling efter artikel 126,
stk. 7, i TEUF, hvis der er truffet virkningsfulde foranstaltninger, og
uventede negative økonomiske forhold gør sig gældende med store ugunstige
virkninger for de offentlige finanser efter vedtagelsen af henstillingen.
Hvorvidt der er tale om, at uventede negative økonomiske forhold gør sig
gældende med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser, vurderes i
forhold til den økonomiske prognose, som ligger til grund for Rådets
henstilling.
(7)       I henhold til artikel 126,
stk. 7, i TEUF og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 skal Rådet
rette henstillinger til den pågældende medlemsstat med henblik på at bringe
situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør inden for en
given frist. I henstillingen skal der være fastsat en frist på højst seks
måneder for den pågældende medlemsstats iværksættelse af virkningsfulde
foranstaltninger til korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. I en
henstilling om korrektion af et uforholdsmæssigt stort underskud bør Rådet
ligeledes pålægge, at der nås årlige budgetmål, som på basis af den prognose,
der ligger til grund for henstillingen, svarer til en årlig minimumsforbedring
af den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo minus
engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på mindst
0,5 % af BNP som benchmark.
(8)       Efter at have noteret en
alvorlig afmatning i 2009 da real BNP faldt med 3,7 %, fortsatte
afmatningen af økonomien i 2010, men dog kun med -0,1 %. Økonomien vendte,
og der blev en positiv økonomisk vækst i 2011 (0,7 %), som blev
understøttet af dynamikken i spansk eksport, som blev fremhjulpet af en forbedring
af konkurrenceevnen i den spanske økonomi, og faldet i importen som følge af
den svage indenlandske efterspørgsel. Men ifølge Kommissionens seneste
opdatering af de økonomiske udsigter i Spanien for 2012-2013, som er en
opdatering af prognosen fra foråret 2012, hvori der er indarbejdet de
finanspolitiske foranstaltninger, som blev truffet sidst i maj 2012 på
regionalt plan, og den seneste økonomiske og budgetmæssige udvikling, vil
Spanien sandsynligvis falde tilbage i recession og registrere en negativ årlig
økonomisk vækst både i 2012 og 2013. Det lavere gear i både den private og den
offentlige sektor og den store arbejdsløshed er en stærk hæmsko for den
indenlandske efterspørgsel. Desuden gør svækkelsen på internationalt plan, at
den udenlandske efterspørgsel ikke kan kompensere for svagheden i den
indenlandske efterspørgsel, hvilket fører til en afmatning af den spanske
økonomi.
(9)       Det samlede offentlige
underskud var på 9,3 % af BNP i 2010, et fald fra 11,2 % i 2009.
Forbedringen af budgetsaldoen skyldtes både nedskæringer i de samlede udgifter
og en stigning i de samlede indtægter, hovedsageligt takket være diskretionære
foranstaltninger. I 2011 var underskuddet betydeligt værre end forventet,
nemlig 8,5 % af BNP set i forhold til et mål på 6 % af BNP. Spanien
underrettede den 17. maj 2012 Eurostat om, at det samlede offentlige underskud for
2011ville kunne revideres opad med ca. 0,4 % af BNP som følge af nye
oplysninger om nogle udgiftsposter fra de autonome regioner, som ikke var
blevet medtaget i indberetningen fra marts 2012 som led i proceduren i
forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Ca. to tredjedele af
budgetafvigelsen for 2011 fandt sted på regionalt plan, hvorimod
centraladministrationen og socialsikringen stod for meget mindre overskridelser.
Budgetafvigelsen blev hovedsageligt forklaret med, at de forventede indtægter
var mindre som følge af et langt mindre gunstigt økonomisk miljø, end hvad der
var forudset i stabilitetsprogrammet for 2011, og at der var en mindre
skatteindbringende vækstsammensætning, hvorimod udgiftsoverskridelserne var
begrænsede.
(10)     Ifølge en opdatering fra
Kommissionen af prognosen fra foråret 2012 skønnes det offentlige underskud at
blive på 6,3 % af BNP i 2012, hvor der i stabilitetsprogrammet for 2012 og
forslaget til budgetloven for 2012 var tale om et forventet underskud på
5,3 % af BNP. Sidstnævnte er baseret på indtægtsforøgende
foranstaltninger, som hovedsageligt omfatter stigninger i direkte beskatning,
for eksempel ændringer i indkomst- og selskabsbeskatning, og skatteamnesti.
Nogle af disse foranstaltninger er blevet anmeldt som midlertidige, for
eksempel stigningen i indkomstskat (begrænset til 2012 og 2013), eller vil få
en engangseffekt, for eksempel ændringen i skatteafdragssystemet for selskabsskatter
i 2012 og skatteamnestien. I forslaget til budgetlov og programmet forudses
det, at de samlede udgifter vil falde som følge af store nedskæringer i både
anlægsudgifter og løbende udgifter, blandt andet gennem besparelser inden for
sundheds- og uddannelsesvæsenet på regionalt plan. Den fremskrevne afvigelse
fra målet i 2012 er hovedsageligt knyttet til forventet faldende indtægter,
især inden for social sikring, og højere sociale udgifter, som følge af en
forværring af de makroøkonomiske udsigter, en mindre skatteindbringende
vækstsammensætning og en mere alvorlig forværring på arbejdsmarkedet. Denne
budgetprognose er stadigvæk behæftet med alvorlige risici. En yderligere
uddybning af den økonomiske krise og risiciene for gennemførelse på regionalt
plan, som følge af at mange af budgetforanstaltningerne kun vil gælde for en
del af året, vil endog kunne gøre afvigelsen endnu større. Den fornødne
igangværende forskydning af spansk økonomi fra ikke-handelsbare til handelsbare
varer giver også risiko for, at den økonomiske vækst bliver mindre
skatteindbringende. De allerseneste budgettal for de første måneder i 2012
tyder på et fortsat nedadgående pres på indtægterne og viser, at det er
nødvendigt omgående at gennemføre yderligere strukturelle foranstaltninger.
(11)     Ifølge Kommissionens
opdatering af prognosen fra foråret 2012 forventes det offentlige underskud,
ved uændrede politikker og med en tilbagegang i real BNP på 0,3 % i forhold til
det foregående år, at blive på 6,1 % af BNP i 2013, hvilket skal ses i
forhold til det oprindelige mål på 3 % af BNP. Stabilitetsprogrammet for
2012 forventer en betydelig stigning i indtægter fra skatter på produktion og
import, som endnu ikke er understøttet af konkrete foranstaltninger, og som
også forventes at blive delvis kompenseret med lavere skat på arbejde.
Programmet omhandler også – om end endnu ikke i detaljer – nedskæringer på
udgiftssiden, især inden for udannelses- og sundhedsvæsenet på regionalt plan.
For 2014 og 2015 er den planlagte yderligere konsolidering endnu ikke
tilstrækkeligt understøttet af foranstaltninger, der kan underbygge det
foreslåede mål for underskuddet, og stabilitetsprogrammet indeholder kun få
konkrete foranstaltninger.
(12)     Kommissionens opdatering af
prognosen fra foråret 2012 viser, at strukturunderskuddet var på 8,7 %,
7,3 % og 7,0 % af BNP i henholdsvis 2009, 2010 og 2011. I 2012
forventes der et underskud på 4,3 % af BNP. Det forudsætter en
gennemsnitlig finanspolitisk indsats på 1,5 % af BNP mellem 2010 og 2012,
hvilket er på linje med den årlige finanspolitiske minimumsindsats på
"over 1,5 % " af BNP, som Rådet havde fastsat for 2010-2013.
Korrigeret for ændringen i det makroøkonomiske scenarie mellem de
fremskrivninger, der ligger til grund for Rådets henstillinger af 2. december
2009 og den nuværende prognose, vil den anslåede gennemsnitlige årlige
finanspolitiske indsats mellem 2010 og 2012 skulle være 0,5 procentpoint
højere af BNP. Spanien har dermed hidtil truffet virkningsfulde
foranstaltninger hvad angår kursen for det strukturelle underskud frem til 2012.
(13)     I Kommissionens prognose fra
efteråret 2009, som lå til grund for Rådets henstilling efter artikel 126, stk.
7, i TEUF af 2. december 2009, forventedes der en afmatning i spansk økonomi på
0,8 % i 2010 og en vækst på 1 % i 2011. År 2012 og 2013 lå uden for
disse prognosers tidshorisont, men ud fra den antagelse, at der ville ske en
gradvis lukning af det store negative outputgab i 2015, forventedes der en
højere vækst for 2012 og 2013 end i 2011. Resultatet af real BNP for 2010 og
2011 var lidt mere positivt end forventet i prognosen fra efteråret 2009.
Skatteindtægterne spillede dog en mindre rolle i den økonomiske vækst end
forventet, eftersom det akkumulerede bidrag fra indenlandsk efterspørgsel for
2010 og 2011 var på -2,7 procentpoint af BNP i forhold til en prognose på -1,1
procentpoint, på grund af at indskrænkningen af den ikke-handelsbare sektor gik
hurtigere end forventet. Resultaterne fra Kommissionens opdatering af prognosen
fra foråret 2012 for 2012 og 2013 viser, at spansk økonomi sandsynligvis vil
komme til at stå over for betydelige problemer, som ikke var forventet i
prognosen fra efteråret 2009. Hvor prognosen fra efteråret 2009 antog
vækstrater på noget over 1 % om året i 2012 og 2013, så peger de seneste
prognoser på vækstrater på henholdsvis -1,9 % og -0,3 % under
antagelse af uændrede politikker. Desuden vil den udenlandske efterspørgsel
netto sandsynligvis fortsat være afgørende for vækstsammensætningen, med
fortsatte negative virkninger for skatteindtægterne.
(14)     Den offentlige bruttogæld steg
til 68,5 % af BNP i 2011, og ifølge Kommissionens opdatering af prognosen
fra foråret 2012 forventes den at svulme op til 80,9 % af BNP i 2012 og
til 86,8 % af BNP i 2013 ved uændrede politikker og vil dermed overstige
referenceværdien i traktaten i alle årene. Denne stigning i gældskvoten skyldes
hovedsageligt højere rentebetalinger og i mindre omfang dynamikken i det
primære underskud. Stock-flow-justeringen er betydelig i 2012 og bidrager med
5,4 procentpoint af BNP til stigningen, og den er knyttet til planen om at
betale fakturaer fra offentlige organers leverandører og andre udestående
operationer. Risici i forbindelse med det makroøkonomiske scenarie og
budgetmålene og med yderligere finansielle redningsforanstaltninger kan bidrage
til en yderligere stigning i den offentlige gæld.
(15)     Budgetsituationen er
væsentligt forringet, i forhold til da Rådet fremsatte sin tidligere
henstilling, som følge af at de økonomiske udsigter er værre end forventet, hvilket
også giver færre skatteindtægter. Desuden påvirker den betydelige afmatning af
økonomien beskæftigelse og arbejdsløshed på en meget negativ måde. Det har
negative virkninger på både indtægts- og udgiftssiden og betyder en nedgang i
de sociale bidrag og højere sociale overførsler. I betragtning af alle disse
faktorer og især den udprægede forværring af de offentlige finanser siden den
oprindelige henstilling fra Rådet efter artikel 126, stk. 7, i TEUF vil det
derfor være berettiget at give et ekstra år til korrektion af det
uforholdsmæssigt store underskud.
(16)     Når der gives et ekstra år til
korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, indebærer det, at der skal
nås mellemliggende mål for det samlede underskud på 6,3 % af BNP for 2012,
4,5 % af BNP for 2013 og 2,8 % af BNP for 2014. Ud fra Kommissionens
opdatering af prognosen fra foråret 2012 er det for at nå disse mål nødvendigt
med en grundlæggende forbedring af den strukturelle budgetsaldo på 2,7 %
af BNP i 2012, 2,5 % af BNP i 2013 og 1,9 % af BNP i 2014. Ifølge de
allerseneste budgettal for de første måneder i 2012 vil det være nødvendigt med
yderligere foranstaltninger for at nå underskudsmålet i 2012. Situationen skal
overvåges nøje, og det kan blive nødvendigt hurtigt at foretage andre korrigerende
indgreb, hvis der skulle vise sig nye overskridelser.
(17)     I betragtning af det voldsomme
markedspres på den spanske statsgæld er det nødvendigt at underbygge
troværdigheden af konsolideringsindsatsen ved at vedtage den bebudede flerårige
budgetplan for 2013-14 inden udgangen af juli 2012. Det vil kræve en nærmere
præcisering af alle de strukturelle foranstaltninger, som er nødvendige for at
nå budgetmålene i 2013 og 2014, og at reduktionen af underskuddet fremskyndes,
hvis de økonomiske eller budgetmæssige forhold viser sig at blive bedre end
forventet på nuværende tidspunkt. Det er vigtigt, at der bliver grebet
rettidigt ind på dette punkt for at undgå risici for kommende overskridelser,
og det er derfor berettiget med den kortere frist på tre måneder til at træffe
virkningsfulde foranstaltninger.
(18)     Den 10. juli vedtog Rådet landespecifikke
henstillinger til Spanien, hvoraf den første bl.a. byggede på vurderingen af Spaniens
nationale reformprogram og stabilitetsporgram for 2012-2015. I den henstilling kræves
der stringent håndhævelse af loven om budgetstabilitet og vedtagelse af solide
finanspolitiske foranstaltninger på regionalt plan. Det vil kunne mindske
risiciene for en overskridelse på regionalt plan. I betragtning af den centrale
opbygning af Spaniens offentlige finanser er det vigtigt at have en solid
finanspolitisk og institutionel ramme. Denne ramme vil kunne styrkes ved også
at oprette en uafhængig finanspolitisk institution, som kan foretage analyse,
give rådgivning og overvåge finanspolitikken. Budgetoverholdelse hos de
regionale regeringer, som på det seneste har opnået dårlige resultater, samt en
større opmærksomhed over for indtægter til den igangværende strukturtilpasning,
den uvisse indvirkning af skatteamnestien på indtægterne og mulige andre
finansielle redningsaktioner indebærer risici for budgetstrategien.
(19)     Parallelt med den regelmæssige
kontrol af det finansielle rekapitaliseringsprogram for Spanien, som der
henvises til i erklæringen fra eurotopmødet fra den 29. juni 2012, vil der hver
tredje måned blive foretaget kontrol af de fremskridt, der gøres med
gennemførelsen af tilsagnene inden for rammerne af proceduren i forbindelse med
uforholdsmæssigt store underskud.
(20)     Spanien opfylder betingelserne
for forlængelse af fristen for korrektionen af det uforholdsmæssigt store
offentlige underskud som omhandlet i artikel 3, stk. 5, i forordning (EF) nr.
1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i
forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud —
VEDTAGET DENNE HENSTILLING:
(1)
De spanske myndigheder bør senest i 2014 bringe den
nuværende situation med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør.
(2)
De spanske myndigheder skal
sørge for en forbedring af den strukturelle saldo på 2,7 % af BNP i 2012, 2,5 %
af BNP i 2013 og 1,9 % af BNP i 2014 for at bringe det samlede offentlige
underskud ned under referenceværdien på 3 % af BNP i 2014, som fastsat i Kommissionens opdatering af prognosen fra foråret 2012. Målene for det samlede underskud bør være på 6,3 %
af BNP i 2012, 4,5 % af BNP i 2013 og 2,8 % af BNP i 2014.
(3)
De spanske myndigheder bør gennemføre de
foranstaltninger, der blev vedtaget i budgettet for 2012 og i de autonome
samfunds planer for et afbalanceret budget, og vedtage den anmeldte flerårige budgetplan
for 2013-14 inden udgangen af juli 2012, herunder en mellemsigtet
budgetstrategi, som præciserer, hvilke strukturelle foranstaltninger der er
nødvendige for at nå frem til en korrektion af det uforholdsmæssigt store
underskud i 2014. I lyset af de seneste budgettal for de første måneder i 2012
bør de omgående vedtage yderligere foranstaltninger i 2012 for at sikre, at
budgetplanerne for 2012 bliver overholdt. De bør vare parate til at vedtage
yderligere foranstaltninger, hvis der skulle opstå risici for budgetplanerne.
De bør fremskynde reduceringen af underskuddet i 2013 og 2014, hvis de
økonomiske og budgetmæssige forhold bliver bedre end forventet på nuværende
tidspunkt.
(4)
Rådet sætter en frist på 3 måneder for den spanske
regering til at træffe virkningsfulde foranstaltninger og til i
overensstemmelse med artikel 3, stk. 4a, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97
at aflægge rapport om den konsolideringsstrategi, som påtænkes anvendt til at
nå målene.
Ud over den i henstilling (4) omhandlede
rapport og parallelt med det finanspolitiske kapitaliseringsprogram, som der
henvises til i erklæringen fra eurotopmødet fra den 29. juni 2012, bør de
spanske myndigheder aflægge rapport om de fremskridt, der gøres med
gennemførelsen af disse henstillinger hver tredje måned og med et særskilt
kapitel i stabilitetsprogrammet, som vil blive udarbejdet indtil 2015.
De spanske myndigheder bør endvidere stringent
følge de nye bestemmelser i loven om budgetstabilitet hvad angår
gennemsigtighed og kontrol af budgetgennemførelsen. På linje med de
landespecifikke henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester
anmoder Rådet også Spanien om at oprette en uafhængig finanspolitisk
institution, som kan foretage analyse, give rådgivning og overvåge
finanspolitikken, stringent at holde sig til den mellemsigtede budgetramme og
nøje overvåge overholdelsen af budgetmålene hele året igennem for alle niveauer
i den statslige sektor. Denne henstilling er rettet til Kongeriget Spanien.
Udfærdiget i Bruxelles, den
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand


title: Kommissionens henstilling af 30. maj 2008 om risikobegrænsende foranstaltninger for stofferne: zink, zinkchlorid og zinkdistearat (meddelt under nummer K(2008) 2329) (EØS-relevant tekst)

text:
               19.6.2008

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 160/36

      KOMMISSIONENS HENSTILLING

   af 30. maj 2008
   om risikobegrænsende foranstaltninger for stofferne: zink, zinkchlorid og zinkdistearat
   (meddelt under nummer K(2008) 2329)
   (EØS-relevant tekst)
   (2008/464/EF)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
   som henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 af 23. marts 1993 om vurdering af og kontrol med risikoen ved eksisterende stoffer (1), særlig artikel 11, stk. 2, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               På grundlag af forordning (EØF) nr. 793/93 er følgende stoffer blevet udpeget som prioriterede stoffer, der skal vurderes i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 2268/95 af 27. september 1995 om anden liste over prioriterede stoffer i medfør af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 (2):

                           —

                           zink

                           —

                           zinkchlorid

                           —

                           zinkdistearat.

               (2)

               Den medlemsstat, som i henhold til denne forordning er udpeget som referent, har afsluttet sin vurdering af disse stoffers risiko for mennesker og miljø i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 af 28. juni 1994 om principperne for vurdering af risikoen for mennesker og miljø ved eksisterende stoffer og har foreslået en strategi for risikoreduktion i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 (3).

               (3)

               Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø og Den Videnskabelige Komité for Sundheds- og Miljørisici er blevet hørt og har afgivet udtalelse om referentens risikovurderinger. Udtalelserne er offentliggjort på de to videnskabelige komitéers websteder.

               (4)

               Risikovurderingens resultater og resultaterne af risikobegrænsningsstrategierne er gengivet i den tilknyttede meddelelse fra Kommissionen (4).

               (5)

               Risikovurderingen giver grundlag for at anbefale risikobegrænsende foranstaltninger for de stoffer, der er omfattet af denne henstilling og meddelelsen.

               (6)

               De risikobegrænsende foranstaltninger i denne henstilling er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 793/93,

         HENSTILLER:
   AFDELING 1
   ZINK

         (CAS-nr. 7440-66-2; Einecs-nr. 231-175-3)

   ZINKCHLORID

         (CAS-nr. 7646-85-7; Einecs-nr. 231-592-0)

   ZINKDISTEARAT

         (CAS-nr. 557-05-1 og 91051-01-3; Einecs-nr. 209-151-9 og 293-049-4)

   Risikobegrænsende foranstaltninger af hensyn til miljøet (1, 2, 3, 4, 5)

               1)

               For flodbækkener, hvor emissioner af zink kan udgøre en risiko, bør de berørte medlemsstater opstille miljøkvalitetskrav. De nationale forureningsbegrænsende foranstaltninger, hvormed disse miljøkvalitetskrav skal opfyldes inden 2015, bør indgå i vandområdeplanerne efter bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (5).

               2)

               Med henblik på eventuel optagelse af zink i bilag X til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF ved den næste revurdering af nævnte bilag giver medlemsstaterne Kommissionen oplysninger om, fra hvilke kilder og ad hvilke veje der tilføres zink til vandmiljøet, om mulige kontrolforanstaltninger og om zinkniveauet i vandmiljøet.

               3)

               De kompetente myndigheder i de berørte medlemsstater bør i godkendelser, der udstedes på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/1/EF (6), fastsætte betingelser, emissionsgrænseværdier eller tilsvarende parametre eller tekniske foranstaltninger for zink og zinkforbindelser, således at driften af anlæggene finder sted på basis af bedste tilgængelige teknik (BAT) under hensyntagen til de berørte anlægs tekniske karakteristika og geografiske beliggenhed og til de lokale miljøforhold.

               4)

               Medlemsstaterne bør omhyggeligt overvåge indførelsen af BAT for zink og zinkforbindelser og indberette alle vigtige udviklinger til Kommissionen inden for rammerne af informationsudvekslingen om BAT.

               5)

               Lokale emissioner til miljøet bør om nødvendigt begrænses ved hjælp af nationale regler, således at der ikke forventes nogen risiko for miljøet.

         AFDELING 2
   ADRESSATER

               6)

               Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 30. maj 2008.

            På Kommissionens vegne

         Stavros DIMAS

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EFT L 84 af 5.4.1993, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

      (2)  EFT L 231 af 28.9.1995, s. 18.

      (3)  EFT L 161 af 29.6.1994, s. 3.

      (4)  EUT C 154 af 19.6.2008, s. 1.

      (5)  EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2008/37/EF (EUT L 81 af 20.3.2008, s. 60).

      (6)  EUT L 24 af 29.1.2008, s. 8.


title: Henstillinger om Rådets Forordninger (EØF) om indgåelse af aftaler mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og - Den arabiske republik Egypten - Det hashemitiske kongerige Jordan - Den arabiske republik Syrien#Henstilling om Rådets afgørelse om bemyndigelse af Kommissionen til at indlede forhandlinger med Egypten, Jordan og Syrien med henblik på indgåelse af interimsaftaler (forelagt Rådet af Kommissionen)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (76) 604
Vol. 1976/0186
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAEllESSKABER
                                          KOM(76)604 endelig udg.
                                          Bruxelles , den 11 . november 1976
                 Henstillinger om Rådets Forordninger ( EØF )
    om indgåelse af aftaler mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og
                        - Den arabiske republik Egypten
                        - Det hashemitiske kongerige Jordan
                        - Den arabiske republik Syrien
                        Henstilling om Rådets afgørelse
    om bemyndigelse af Kommissionen til at indlede forhandlinger med Egypten ,
    Jordan og Syrien . med henblik på indgåelse af interimsaftaler
                      ( forelagt Rådet af Kommissionen )
    KOM ( 76 ) 604 endelig udg
 ---pagebreak--- N.B. Ordlyden af udkast til aftaler , erklæringer og brevveksling ,
     som skal vedlægges de tre henstillinger om forordninger , er
     allerede fremsendt til Rådet under numrene :
                 SEKC76 ) 3932 Syrien
                 SEK(76 ) 3933 Jordan
                 SEK(76 ) 3934 Egypten
 ---pagebreak---                            MEDDELELSE TIL RÅDET FRA. KCMUSSIONEN
    vedrørende forhandlingerne mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab på
    den ene side og Den arabiske republik Egypten , Det hashemitiske kongerige
    Jordan og Den arabiske republik Syrien på den anden side .
1. Forhandlingerne mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab på den ene side
   og Den arabiske republik Egypten , Det hashemitiske kongerige Jordan og Den
   arabiske republik Syrien på den anden side med henblik på indgåelsen af
   aftaler inden for rammerne af helhedspolitikken overfor Middelhavslandene
   afsluttedes henholdsvis den 15 «, ^-en 28 . og den 29 . oktober 1976 .
   Udkastene til aftaler , protokoller , erklæringer og brevvekslin
   ger , der skal knyttes som bilag til slutakten , blev paraferet af delegations-
   cheferne , som gav udtryk for deres enighed med hensyn til indholdet bortset
   fra artikel 2 , stk . 1 , i finansprotokollerne for så vidt angår disses varig
   hed"'" ^ .
   Den egyptiske , den jordanske og den syriske delegation anmodede om , at Fælles
   skabet tager sin stilling vedrørende dette op til fornyet overvejelse , og at
   finansprotokollernes varighed for bedre at tage hensyn til deres landes øko
   nomiske og finansielle situation     fastsættes   til tre år fra ratificerings-
   tidspunktet eller til fire år fra tidspunktet for aftalens undertegnelse .
   De Paraferede aftaler giver udtryk for resultaterne af de forhandlinger ,
   der er blevet gennemført på grundlag af Rådets direktiver af 1 6 . januar
   1976 samt de supplerende direktiver af 15 « september 197^»
2. Det tilkommer   Rådet at udtale sig om de tre landes anmodning . Da det drejer
   sig om det eneste uafklarede punkt , hvis løsning vil gøre det muligt at
   sikre forhandlingernes afslutning, er Kommissionen af den opfattelse , at
   det vil vrere hensigtsmæssigt at imødekomme disse landes ønsker . Med henblik
   hemå foreslår den , at udløbsdatoen for finansprotokollerne med de tre
   l ) Disse dokumenter er blevet tilstillet Rådet under numrene SEC(76 ) 3932
       Syrien, SEC(7é ) 3933 Jordan og SEC(76 ) 3934 Egypten.
 ---pagebreak---                                      - 2 -
    Machrak-lande fastsættes til den 31 « oktober 1981 , dva . samtidig med , at
    de finansprotokoller , der er indgået med de tre Maghreb–lande , udløber.
    Kommissionen er af den opfattelse , at en sådan løsning vil gøre det muligt
   at afslutte forhandlingerne og således iværksætte procedurerne for under
   tegnelse og indgåelse af aftalerne . Med henblik herpå forelægger
   Kommissionen Rådet henstillinger om forordninger om indgåelse af aftalerne
    (bilag i ).
   Kommissionen præciserer , at Egyptens , Jordans og Syriens delegat ionschefer
   har anmodet om , at disse procedurer iværksættes således , at undertegnelsen
   af aftalerne kan finde sted i deres respektive hovedstæder endnu inden ud
   gangen af 1976 .
3. Kommissionen underretter desuden Rådet om , at delegationerne i en brevveks
   ling erklærer sig rede til samtidig med undertegnelsen af aftalerne at under
   tegne interimcaftaler , der omfatter en fremskyndet iværksættelse af disse
   aftalers handelsmæssige bestemmelser. I den forbindelse forelægger den
   Rådet en i . instilling om afgørelse om bemyndigelse af Kommissionen til at
   indlede forhandlingerne med henblik på indgåelse af interimsaftaler
   ( bilag II ).
4. Under forhandlingerne anmodede den egyptiske , den jordanske og den syriske
   delegation desuden om , at Rådet blev underrettet om en formel anmodning . 'ra
   deres regeringers side om oprettelse af tre delegationer
   fra Kommissionen henholdsvis i Egypten, i Jordan og i Syrien . Disse delega
   tioner n'-ulle have til opgave dels at sikre og fremme gennemførelsen af de
   aftaler , der er indgået med deres lande , bl.a . for så vidt angår det økono
   miske samarbejde , dels at lette forvaltningen af de beløb , der er investe
   ret L disse lande i form af finansiel og teknisk bistand.
 ---pagebreak---                                                        BILAG I
                          HENSTILLING
                               CM
              RÅDETS FORORDNING (EØF ) NR .
om indgåelse af en aftale mellem Det eruopæiske økonomiske Fællesskab '
                             i
og Den arabiske republik Egypten
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE F »LLESSKABER HAR -
                                                                  I
linder henvisning -til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske
Fællesskab | særlig artikel 238 i                                   I
                                                              )     1
under henvisning til henstilling fra Kommissionen .
tinder henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet , og     .             |
                                                          I                   ;
ud fra følgende betragtning :                                           i
                       I                      ■                       !
                                                i           .         !
Aftalen mellem Det europæiske Fællesskab og Egypten, undertegnet i
                                                                          !
 ••       den            bør indgås – ,
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING :
                                                                            t
                          Artikel 1
På Fællesskabets vegne indgås , godkendes og bekræftes aftalen mellem Det
europæiske økonomiske Fællesskab og Eygpten samt de erklæringer og brev–
vekslinger, der er knyttet som bilag til slutakten, j
Teksten til aftalen og til slutakten er knyttet som bilag til denne forordning
 ---pagebreak---                 !           Artikel 2                               ,
   henhold, til artikel   i aftalen mellem Det europæiske økonomiske '
 Fællesskab og Egypten, giver formanden for Rådet for De europæiske Palles-
 skaber meddelelse om, at de nødvendige procedurer for den pågældende aftal«
 ikrafttræden er gennemført for så vidt angår Fællesskabet .
                                                                ! I
                            Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i
De Europæiske Fællesskabers Tidende . '
                                                              1         I
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder, og gælder umidelbart i hve
medlemsstat ;                               i   '          i          i
Udfærdiget i       /
                                            På Rådets vegne .
 ---pagebreak---                                                   BILAG I
                          HENSTILLING
                              CM
              RÅDETS FORORDNING (EØF) NR.
om indgåelse af en aftale mellem Det eruopæiske økonomiske Fællesskab
og Det hasliemitislce kongerige Jordan                       I
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE F \Lu2SSKABER HAR -                     1
                                              I
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaiske økonomiske
Fællesskab , særlig artikel 238 ,                          !
xmder henvisning til henstilling fra Kommissionen ,
                                                                              i
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet , og              |
                       !
ud fra følgende betragtning :                                       !
Aftalen mellem Det europaiske Fællesskab og Jordan ,  undertegnet i
• ••••••i den            bør indgås –
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING :
                                                                      ,     ί
                          Artikel 1
På Fællesskabets vegne indgås , godkendes og bekræftes aftalen mellem Det
europaiske økonomiske Fællesskab og Jordan samt de erklæringer og brev–
vekslinger, der er knyttet som bilag til slutakten, j
Teksten til aftalen og til slutakten er knyttet som bilag til denne forordning
 ---pagebreak---                               H 2 -
                            Artikel 2
                            1                                               l
I henhold, "til artikel i aftalen mellem Det europæiske økonomiske , |
Fællesskab og Jordan, giver formanden for Rådet for De europæiske Pælles-
skaber meddelelse om t at de nødvendige procedurer . for den pågældende aftal
ikrafttræden er gennemført for så vidt angår Fællesskabet .
                            Artikel 3                                1
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i
De Europæiske Fællesskabers Tidende «                         |
                                                                   :
                                                                              I
                                                                       i
                                                                       »
Denne forordning er bindende x alle enkeltheder og gælder umidelbart i hv<
medlemsstat *                                  ,    i                   1
Udfærdiget i
                       , .                ι
                                          i ■■                              i
                                                                          • !
                                                 På Rådets vegne .
 ---pagebreak---                             HENSTILLING
                                CM
                 RÅDETS FORORDNING (22?) NR.
   om indgåelse af en aftale mellem' Det eruopaiske økonomiske Fallesskab'
   og Den arabiske republik Syrien
  RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
                                        I
  under henvisning -til traktaten om oprettelse af Det europaiske økonomiske
  Fællesskab , særlig artikel 238 ,
 under henvisning til henstilling fra Kommissionen,                     |
 under henvisning til' udtalelse fra Europa-Parlamentet , og                  '
 ud fra følgende "betragtning*
 Aftalen mellem Det europæiske Fallesskab og Syrien, undertegnet i
         i d- Qn          bør indgås –
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING :
                           Artikel 1
På Fællesskabets vegne indgås , godkendes og bekræftes aftalen mellem Det
europæiske økonomiske Fællesskab og Syrien- samt de erklsringer og brev
vekslinger, der er knyttet som bilag til slutakten, j
Torsten til aftalen og til slutakten er knjrttst som bilag til denne forordning.
 ---pagebreak---                              Artikel 2
I henhold, "til artikel Vf i aftalen mellem Det europæiske økonomiske   I
                7        *                                              !
Fællesskab og Syrien , giver formanden for Rådet for De europæiske Fælles
skaber meddelelse om , at de nødvendige procedurer for den pågældende aftale
ikrafttræden er gennemført for så vidt angår Fællesskabet .
                             Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i
De Europæiske Fællesskabers Tidende .
Denne forordning er bindende x alle enkeltheder    og gælder umidelbart i live:
medlemsstat .                                                         I
                       ■
Udfærdiget i
                                              Få Rådets vegne .
 ---pagebreak---                                                                            BILAG II
                        HH'TETT LLii'TC        PJLdsts AFCsnsr-.^
       oia 'beinyndigelse af Kommissionen til at indlede forhandlinger med
        Egypten, Jordan og Syrien med henblik på indgåelse a.f intérimsaftaler
'RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -                   !
 under henvisning til traktaten oa oprettelse af Det europæiske økonomiske Fælles
 skab , særlig artikel 113 .
                                                                                i
               . '                                                                             !
                   I                                                                           I
 under henvisning til henstilling fra Kommissionen , og                                   ,
                                         ! .               ι       ;                1        Ί
 ud fra følgende betragtninger :                            i
                                                                                i
 Forhandlingerne med henblik pa indgåelse af aftaler mellem Det europæiske økono
 miske Fællesskab på den ene side og Egypten , Jordan og Syrien på den anden side
 er afsluttede ;
 der hør hurtigst nuligt efter undertegnelsen af disse aftaler sattes visse "bestem
                                                                         !      '     !
 mexser i kraft vedrørende vareudvekslingen , som skal galde indtil aftalerne træde
 i kraft -                                                             I '            '
                                                                       1                I  !
                                             I
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE :
                                                     I
                                        Eneste ertikel
                          |                                          !
 Komissionen er "bemyndiget til at indlede forhandlinger med henblik på indgåelser
 af int erims aft al er vedrørende vareudvekslingen mellem Det europæiske økonomiske
 Fællesskab på den ene side og Egypten, Jordan og Syrien på den anden side i
  overensstemmelse med de direktiver , der er vedlagt som bilag.                    •        j
                              .1
 Kommissionen fører disse forhandlinger i samråd med det i traktatens artikel 113
 nævnte særligs udvalg.
     V
                                                   Udfsrdiget i
                                                   På Rådets vegne
                                                                              i
                                                       Formand                    i
 ---pagebreak---                                              I                 . BILAG
Int erimsaftalerne vil onfatte do freatidige aftalers "beste^reiser vedrcreir-de
vareudvekslingen .
                                                   i   !
Interinsaftalerne skal go;lde indtil aftalernes ikrafttrædelse og senest- indtil j
den 31 . december 1977 «                                     1
Der vil "blive oprettet organer med henblik på forvaltringen af interims aftalerne .


				|

		52012DC0308

			Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING om Cyperns nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Cyperns opdaterede stabilitetsprogram for 2012-2015 /* COM/2012/0308 final */

			   	Henstilling med henblik på
RÅDETS HENSTILLING
om Cyperns nationale reformprogram for 2012
og med Rådets udtalelse om Cyperns opdaterede stabilitetsprogram for 2012-2015
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,[DQC1]
som henviser til traktaten om Den Europæiske
Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148,
stk. 4,
som henviser til Rådets forordning (EF) nr.
1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt
overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 5, stk. 2,
som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets
forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og
korrektion af makroøkonomiske ubalancer[2],
særlig artikel 6, stk. 1,
som henviser til henstilling fra
Europa-Kommissionen[3],
under henvisning til beslutninger fra
Europa-Parlamentet[4],

som henviser til konklusionerne fra Det
Europæiske Råd,
som henviser til udtalelse fra
Beskæftigelsesudvalget,
som har hørt Det Økonomiske og Finansielle
Udvalg, og
som tager følgende i betragtning:
(1)
Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd
Europa-Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse,
Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som
vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge
EU's potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.
(2)
Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de
overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske
politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om
retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker[5], som tilsammen udgør de
"integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at
tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske
politik og beskæftigelsespolitik.
(3)
Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling om
Cyperns nationale reformprogram for 2011 sammen med en udtalelse om Cyperns
opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014.
(4)
Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden
årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på det andet europæiske halvår
med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa
2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af
forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen[6], hvori Cypern blev udpeget som
en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående
undersøgelse.
(5)
Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd
sig prioriteterne for finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og
vækstfremmende tiltag. Det understregede nødvendigheden af at videreføre en
vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder
for økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, bekæmpe arbejdsløsheden og de
sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.
(6)
Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd
tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres
tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller
konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.
(7)
Den 7. maj 2012 afleverede Cypern sit
stabilitetsprogram, der dækker perioden 2012-2015, og den 10. maj 2012
afleverede Cypern sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til
de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.
Kommissionen har også vurderet i en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i
forordning (EF) nr. 1176/2011, hvorvidt Cypern påvirkes af makroøkonomiske
ubalancer. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse[7], at Cypern befinder sig i en
situation med intern ubalance på grund af sin banksektor og erhvervslivets gæld
tillige med eksterne og interne ubalancer, hvad angår landets finanspolitiske
dynamik og konkurrenceevne, selv om disse ikke er uforholdsmæssigt store.
(8)
Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet for
2012 i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den
opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for de
budgetmæssige fremskrivninger i programmet, forekommer optimistiske for
perioden 2012-2014. Skønt der foretages en betydelig nedjustering af
vækstperspektiverne, er det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for
de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, behæftet med risici, navnlig med
hensyn til udviklingen i den indenlandske efterspørgsel i 2012-2013. Formålet
med budgetstrategien i programmet er at korrigere det uforholdsmæssigt store
underskud senest i 2012, at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning senest
i 2014 og at fastholde den mellemfristede målsætning i 2015. I programmet
stadfæstes den tidligere mellemfristede budgetmålsætning om en strukturel saldo
i balance, som på passende vis afspejler stabilitets- og vækstpagtens krav. Den
planlagte korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud er i
overensstemmelse med den frist, der er fastsat i Rådets henstilling som led i
proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud den 13. juli
2010. Baseret på det (genberegnede) strukturelle underskud[8], svarer den gennemsnitlige
årlige finanspolitiske indsats, der er planlagt til 1,5 % af BNP i
perioden 2011-2012, til den indsats, som Rådet har henstillet til. Den
planlagte indsats for at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning i 2013 er
tilstrækkelig, da den både ifølge Kommissionens forårsprognose af 2012 og
programmet ligger over de 0,5% af BNP, der er fastsat i stabilitets- og
vækstpagten. Under hensyntagen til diskretionære foranstaltninger på
indtægtssiden er vækstraten i de offentlige udgifter i overensstemmelse med
stabilitets- og vækstpagtens udgiftsmål i 2013-2014, men ikke i 2015. Visse
usikkerhedsfaktorer knytter sig til budgetmålene i programmet i forbindelse med
det makroøkonomiske scenario, som forekommer optimistisk i perioden 2012-2014,
og den planlagte konsolideringsindsats i 2013 bygger for en dels vedkommende på
ikke fuldt specificerede foranstaltninger. Ifølge programmet forventes
gældskvoten, der udgjorde 71,6 % i 2011, at stige til 72,1 % i 2012,
før den gradvist falder til 65,4 % i 2015. Med hensyn til stabilitets- og
vækstpagtens gældsreduktionsmål befinder Cypern sig i en overgangsperiode i
2013-2015, og de fremlagte planer i programmet vil sikre, at der sker
tilstrækkelige fremskridt med hensyn til overholdelsen af gældsreduktionsmålet.
Der er usikkerhed omkring denne fremskrivning, fordi der kan opstå behov for at
redde finansielle selskaber.
(9)
Skatteforvaltningen er ineffektiv, fordi de
administrative omkostninger er meget høje i forhold til skatteprovenuet i
Cypern. Skatteopkrævningen er forholdsvis lav. Udgifterne til
skatteforvaltningen som andel af BNP og administrationsudgifterne i forhold til
nettoskatteprovenuet er høje og voksende. Der er behov for foranstaltninger for
at fremme et skift fra uformelt/sort arbejde og bekæmpe skattesvig. Initiativer
med henblik på at effektivisere skatteopkrævningen bør styrkes.
(10)
Som følge af Cyperns banksektors store udeståender
i den græske økonomi påvirkes bankernes aktivers forrentning, rentabilitet og
kapital- og likviditetsbuffere negativt af omlægningen af den græske offentlige
gæld og den stigende andel af misligholdte lån, som er ydet til græske
låntagere. Den konsoliderede cypriotiske banksektors samlede udeståender i
Grækenland er meget høj. Cyperns parlament vedtog den 14. december 2011 to
lovforslag for at styrke det finansielle systems modstandsdygtighed over for
bankkriser. Der er dog indtil videre ikke gjort tilfredsstillende fremskridt
med hensyn til at styrke tilsynet med de kooperative kreditselskaber, som står
for ca. 40 % af alle indenlandske indlån.
(11)
Cypern står over for udfordringer med at sikre de
offentlige finansers holdbarhed på lang sigt og navnlig på pensionsområdet.
Cypern gennemførte to vigtige strukturelle foranstaltninger for at reformere
sit pensionssystem. De vedtagne foranstaltninger er relevante og troværdige,
men Cyperns indsats er ikke tilstrækkeligt ambitiøs til at sikre holdbarhed og
tilstrækkelighed og forbedre systemets retfærdighed på længere sigt. Der er
fortsat behov for foranstaltninger, således at arbejdstagernes
beskæftigelsesegnethed inden for virksomhederne opretholdes, og forhøjelsen af
den reelle pensionsalder understøttes. I henseende til fattigdom blandt ældre
har Cypern kun delvis imødegået deres høje fattigdomsrisiko. De vedtagne
foranstaltninger er utilstrækkelige til at forbedre indkomsten på kort sigt for
fattigdomstruede pensionister.
(12)
Der er ikke taget fat på ulighed og ineffektivitet
i sundhedssektoren på en meningsfuld måde. Trods sidste års henstilling
foreligger der indtil videre ingen klar tidsplan for at videreføre arbejdet med
den nationale sygesikringsordning. Dette indebærer risici for den langsigtede
kontrol med og holdbarheden af de offentlige finanser og for sundhedsydelsernes
kvalitet.
(13)
Den cypriotiske regering tog visse skridt til at
følge op på henstillingen af 2011 om pristalsregulering af lønningerne bl.a.
ved at vedtage et toårigt generelt lønstop i den offentlige sektor. Regeringen
og arbejdsmarkedets parter er også blevet enige om at indlede en dialog med det
formål at revidere lønindekseringssystemet senest ved udgangen af juni 2012. En
omfattende reform af systemet bør videreføres i samråd med arbejdsmarkedets
parter og i overensstemmelse med national praksis med henblik på at styrke
sammenhængen mellem reallønnen og produktivitetsudviklingen, samtidig med at
systemet gøres mere retfærdigt. Dette vil ikke kun bidrage til landets
konkurrenceevne, men også føre til en mere effektiv fordeling af
arbejdskraften. Selv om disse tiltag er første skridt i den rigtige retning, afhænger
deres relevans og troværdighed i afgørende grad af ambitionsniveauet og
håndhævelsen af det endelige resultat af den igangværende dialog mellem
arbejdsmarkedets parter om reformen af lønindekseringssystemet.
(14)
Forværringen af de makroøkonomiske udsigter
påvirker det cypriotiske arbejdsmarked negativt, øger arbejdsløsheden og skaber
en stor vækst i ungdomsarbejdsløsheden. Cypern har truffet en række positive
skridt til at imødegå denne udfordring. Disse foranstaltninger er relevante,
men ikke ambitiøse nok; dette gælder især inden for uddannelse og
erhvervsuddannelse, hvor gennemførelsen bør fremskyndes. Der er behov for en
yderligere indsats for at løse ungdomsarbejdsløshedsproblemet og for omskoling
og opkvalificering af arbejdsstyrken med henblik på at lette den nødvendige
omlægning af arbejdsmarkedet, og den målrettes særligt grupper med lav
deltagelse i livslang læring, såsom lavtkvalificerede, arbejdsløse og ældre
arbejdstagere.
(15)
For servicesektorens vedkommende har Cypern omsat
servicedirektivet i national lovgivning ved en horisontal lov, som ledsages af
en række sektorspecifikke ændringslove og forskrifter. Men i nogle sektorer
(f.eks. detailhandel, turisme og byggerirelaterede tjenesteydelser) er den
sektorspecifikke lovgivning endnu ikke vedtaget. For nogle lovregulerede
liberale tjenesteydelser findes der stadig faste tariffer; dette gælder bl.a.
for advokater og arkitekter.
(16)
Ud fra analysen i den dybdegående undersøgelse kan
det konkluderes, at Cypern påvirkes af ubalancer. Der er navnlig behov
for nøje at overvåge den makroøkonomiske udvikling i betalingsbalancens løbende
poster, de offentlige finanser og den finansielle sektor, og det haster med at
tage fat på den økonomiske politik for at undgå eventuelle negative
påvirkninger af økonomiens og Den Økonomiske og Monetære Unions funktion. Den
cypriotiske økonomi har nærmere bestemt oplevet vedvarende og store underskud
på betalingsbalancens løbende poster, som skyldes underskud i samhandelen på
grund af et gradvist tab af pris/omkostningskonkurrenceevne og ubalancer i de
offentlige finanser, der er vendt til årlige underskud, der voksede, selv da
økonomien kom ud af recessionen, og samtidig voksede den private gældsætning.
Ikke-finansielle selskaber er især meget sårbare på grund af deres høje gældsætning
sammenholdt med deres lave rentabilitet, hvilket fører til en betydelig vækst i
antallet af misligholdte lån i denne sektor. Desuden er banksektorens store
udeståender i græske statsobligationer og den græske økonomi meget
risikobetonet. Endvidere er vækstperspektiverne dystre, hvilket hæmmer den
relativt langsomme afvikling af ubalancer yderligere.
(17)
Cypern har givet en række tilsagn under
europluspagten. Disse tilsagn og udmøntningen af de tilsagn, der blev givet i
2011, vedrører forbedring af konkurrenceevnen, forøgelse af beskæftigelsen,
styrkelse af holdbarheden i de offentlige finanser og styrkelse af den
finansielle holdbarhed. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene
under europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i
disse henstillinger.
(18)
Inden for rammerne af det europæiske semester har
Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Cyperns økonomiske politik.
Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram og
fremlagt en dybdegående undersøgelse. Den har ikke blot taget hensyn til deres
relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Cypern, men
også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og
retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i
Den Europæiske Union, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende
nationale beslutninger. Dens henstillinger under det europæiske semester er
afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor.
(19)
På baggrund af denne vurdering har Rådet undersøgt
Cyperns stabilitetsprogram af 2012, og Rådets udtalelse[9] afspejles især i henstilling 1
nedenfor.
(20)
På baggrund af resultaterne af Kommissionens
dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået Cyperns
nationale reformprogram for 2012 og Cyperns stabilitetsprogram. Dets
henstillinger under artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i
henstilling 1, 2 og 7 nedenfor,
HENSTILLER, at Cypern i perioden
2012-2013 tager skridt til:
1.
at træffe yderligere foranstaltninger for at opnå
en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2012. Den
budgetmæssige strategi bør gennemføres strengt og støttes af tilstrækkeligt
specificerede foranstaltninger i 2013 og derefter for at sikre, at den
mellemfristede budgetmålsætning opfyldes senest i 2014, udgiftsmålet bør
overholdes, og der bør sikres tilstrækkelige fremskridt i henseende til
gældsreduktionsmålet. Indfasningen af en gennemførlig flerårig budgetramme med
et bindende retsgrundlag og korrigerende foranstaltninger bør fremskyndes. Der
bør træffes foranstaltninger med henblik på at fastholde en stram
udgiftsstyring og gennemføre program- og resultatbudgettering hurtigst muligt.
Overholdelsen af skattereglerne forbedres, og skatteunddragelse bekæmpes
2.
at harmonisere tilsynet med kooperative
kreditselskaber efter de standarder, der gælder for kommercielle banker.
Forskrifterne med henblik på en effektiv rekapitalisering af de finansielle
institutioner bør styrkes for at begrænse den finansielle sektors eksponering for
eksterne chokvirkninger
3.
yderligere at forbedre pensionsordningernes
holdbarhed og tilstrækkelighed på lang sigt og imødegå den høje
fattigdomsrisiko for ældre. Den gældende pensionsalder bør tilpasses stigningen
i den forventede levetid
4.
hurtigst muligt at færdiggøre og gennemføre det
nationale sundhedssystem på grundlag af en køreplan, der bør sikre systemets
finansielle holdbarhed og samtidig yde almen dækning
5.
at forbedre arbejdsstyrkens kvalifikationer for at
styrke dens erhvervsmæssige mobilitet i retning af aktiviteter i høj vækst og
med høj værditilvækst. Der bør træffes yderligere foranstaltninger for at
bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden, og der lægges vægt på praktikophold i
virksomheder og fremme af selvstændig erhvervsvirksomhed. Der træffes passende
politiske foranstaltninger på efterspørgselssiden for at fremme innovation i
virksomhederne
6.
at fjerne uberettigede hindringer på
tjenestemarkederne; navnlig ved at forbedre gennemførelsen af servicedirektivet
i de servicesektorer, hvor vækstpotentialet er størst (bl.a. turisme) og ved at
åbne op for levering af erhvervsmæssige tjenesteydelser
7.
at forbedre konkurrenceevnen herunder ved at
reformere systemet til pristalsregulering af lønningerne i samråd med
arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis for bedre at
afspejle udviklingen i produktiviteten. Der tages skridt til at diversificere
den økonomiske struktur, og den finanspolitiske balance genoprettes med
udgiftstilbageholdenhed.
Udfærdiget i Bruxelles, den
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               EUT L 209 af 2.8.1997, s. 1.
[2]               EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2012) 308 final.
[4]               P7_TA(2012) 0048 og P7_TA(2012) 0047.
[5]               Rådets afgørelse 2012/238/EF af 26. april 2012.
[6]               COM(2012) 68 final.
[7]               SWD(2012) 152 final.
[8]               Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive
engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af
Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp
af den i fællesskab aftalte metode.
[9]               I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning
(EF) nr. 1466/97.
 [DQC1]Error:
Explanatory Memorandum is missing


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Austriaand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Austria 2011-2014

text:
 EUROPA-KOMMISSIONEN
                                 Bruxelles, den 7.6.2011
                                 SEK(2011) 801 endelig
              Henstilling med henblik på
              RÅDETS HENSTILLING
    om Østrigs nationale reformprogram for 2011
                med Rådets udtalelse
om Østrigs opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014
               {SEK(2011) 728 endelig}
 ---pagebreak---                                          Henstilling med henblik på
                                        RÅDETS HENSTILLING
                             om Østrigs nationale reformprogram for 2011
                                            med Rådets udtalelse
                      om Østrigs opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk.
   2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af
   overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske
   politikker1, særlig artikel 5, stk. 3,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen2,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og
   som tager følgende i betragtning:
   (1)       Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Europa-Kommissionens forslag
             til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget
             koordinering af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor
             der skal gøres en særlig indsats for at øge EU's potentiale for bæredygtig vækst og
             konkurrenceevne.
   (2)       Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for
             medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21.
             oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes
             beskæftigelsespolitikker3, som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer".
             Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i
             deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.
   1
           EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.
   2
           EUT C af …, s. .
   3
           Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011.
DA                                                      2                                             DA
 ---pagebreak---    (3) Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som
       markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første
       europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er
       forankret i Europa 2020-strategien.
   (4) Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for
       finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets
       konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens
       årlige vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning
       af sunde budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af ledigheden ved
       hjælp af arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det
       opfordrede medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete
       foranstaltninger, der skal medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer
       og nationale reformprogrammer.
   (5) Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der
       deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i
       deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.
   (6) Den 27. april 2011 afleverede Østrig sit opdaterede stabilitetsprogram for perioden
       2011-2014 og den 2. maj 2011 sit nationale reformprogram for 2011. For at tage
       hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet
       vurderet sammen.
   (7) Den østrigske økonomi gik ind i krisen på et solidt grundlag uden større ubalancer
       eller forvridninger i den forudgående periode. På trods af dette har den internationale
       finansielle og økonomiske krise forårsaget den værste recession i økonomien i årtier.
       Samlet faldt det reale BNP med næsten 4 % i 2009. Som resultat af krisen faldt
       beskæftigelsen med ca. 1 % i 2009, hvilket bragte arbejdsløsheden op på 4,8 % (fra
       3,8 % året før). Krisen satte en stopper for den tidligere vedvarende vækst i
       overskuddet på betalingsbalancens løbende poster, og den vejede tungt på de
       offentlige finanser. Som følge af vedtagelsen af stimuluspakkerne og fuldt
       fungerende automatiske stabilisatorer nåede det offentliges underskud op på 4,1 % af
       BNP i 2009 og 4,6 % i 2010. I de samme to år steg den offentlige gæld til
       henholdsvis 69,6 % og 72,3 % af BNP. Da de fleste af stimuleringsforanstaltningerne
       var af permanent karakter, var der behov for finanspolitisk konsolidering, så snart
       den økonomiske situation var blevet bedre. I forbindelse med budgetlovgivningen for
       2011 er der vedtaget en konsolideringspakke, der beløber sig til tæt ved 1 % af BNP.
       Siden tredje kvartal 2009 har den østrigske økonomi været i stadig bedring, støttet af
       øget udenlandsk efterspørgsel og især større økonomisk aktivitet i Tyskland. Samlet
       voksede det reale BNP med 2 % i 2010.
   (8) Baseret på vurderingen af det opdaterede stabilitetsprogram i henhold til artikel 5,
       stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det
       makroøkonomiske          scenario,   der   danner      grundlag     for     programmets
       budgetfremskrivninger, er plausibelt, men for optimistisk hen imod slutningen af
       programperioden. Det vigtigste mål for den mellemsigtede budgetstrategi, der blev
       forelagt i den seneste opdatering af stabilitetsprogrammet, er gradvist at nedbringe
       det offentlige underskud fra 4,6 % af BNP i 2010 til 2,4 % af BNP i 2014, først og
       fremmest ved udgiftsbegrænsning. Der er hovedsagelig nedadgående risici forbundet
       med disse mål, som skyldes, at de foranstaltninger, der skal støtte
DA                                            3                                                  DA
 ---pagebreak---         konsolideringskursen på subnationalt plan, ikke er nærmere fastlagt, og at nogle af
        foranstaltningerne på nationalt niveau muligvis ikke giver det forventede resultat,
        f.eks. forekommer den forventede gevinst af kampagnen mod skattesvig yderst
        spekulativ. På den anden side er der en positiv risikofaktor i form af den flerårige
        udgiftsramme, der blev indført for forbundsregeringen i 2009, og som synes at have
        bidraget til øget forudsigelighed i budgetprocessen på mellemlang sigt, om end kun
        på forbundsniveau. Ifølge programmet vil gældskvoten stige fra 72,3 % i 2010 til
        75,5 % i 2013, før den falder til 75,1 % i 2014. Der er dog visse risici knyttet til
        denne prognose, der hænger sammen med den voksende gæld i statsejede selskaber,
        der ikke sorterer under den offentlige sektor, og en potentiel yderligere byrde, der
        skyldes støtten til banksektoren. Samtidig kan gældskvoten dog vise sig at blive
        lavere, da det er sandsynligt, at de banker, der modtog offentlig støtte under krisen,
        vil tilbagebetale støtten hurtigere end antaget i programmet.
   (9)  Ifølge programmet forventes det offentlige underskud at falde til under 3 %-
        referenceværdien i 2013, hvilket er i overensstemmelse med den frist, Rådet har sat.
        Imidlertid ligger den årlige finanspolitiske indsats på 0,35 % af BNP, der er planlagt
        for perioden 2011-2013, et godt stykke under de 0,75 % af GDP, som Rådet
        opfordrede Østrig til at levere.
   (10) Selv om Østrig har en veludviklet national stabilitetspagt, vil en reform af de
        finanspolitiske relationer mellem de forskellige niveauer af den offentlige forvaltning
        kunne give betydelige besparelser, bidrage til finanspolitisk konsolidering og frigøre
        ressourcer til vækstfremmende investeringer inden for områder som F&U og
        uddannelse. Det er alment anerkendt, at de nuværende relationer er komplekse: ikke
        alene fordeles indtægterne fra de fleste individuelle skatter mellem flere territoriale
        niveauer i fastlagte proportioner, men også beslutningstagningen er inden for mange
        områder delt mellem flere myndigheder på forskellige niveauer. På en række
        områder ligger ansvaret for indtægter og udgifter ikke på samme forvaltningsniveau.
        Især i sundheds- og uddannelsessektoren ses eksempler på manglende effektivitet,
        der skyldes den nuværende struktur i de finanspolitiske relationer.
   (11) Den gennemsnitlige skattekile i Østrig er blandt de højeste i EU. Sammenlignet med
        andre EU-lande er arbejdstagernes socialsikringsbidrag meget højt. Nedsættelsen af
        lavtlønnedes arbejdsløshedsforsikringsbidrag i 2008 og indkomstskattereformen i
        2009 reducerede skattetrykket på arbejdsindkomst, men kunne ikke forhindre, at
        skattekilen voksede en anelse i forhold til begyndelsen af sidste årti for både
        lavtlønnede og gennemsnitslønnede. Denne skattekile har en negativ effekt på
        beskæftigelsen, især blandt lavtlønnede og lavtkvalificerede arbejdstagere.
   (12) Beskæftigelsesfrekvensen blandt de ældre i Østrig ligger stadig et godt stykke under
        EU-gennemsnittet trods en kraftig stigning i løbet af de sidste ti år.
        Efterlønsordninger og invalidepension benyttes stadig i vid udstrækning. Alt i alt
        blev 72 % af alle nye pensioner i 2010 tilkendt personer under den lovbestemte
        pensionsalder. Endnu en faktor, der bidrager til den lave beskæftigelsesfrekvens
        blandt de ældre, er den lovbestemte pensionsalder for kvinder, der fortsat er relativt
        lav (60 år). I betragtning af den demografiske udvikling i Østrig er det vigtigt, at den
        reelle pensionsalder hæves, og at der skabes bedre vilkår for, at ældre arbejdstagere
        kan blive længere på arbejdsmarkedet, både for at sikre holdbarheden i de offentlige
        finanser og for at øge udbuddet af arbejdskraft, der forventes at begynde at svinde
        ind fra 2020 og fremover.
DA                                              4                                                DA
 ---pagebreak---    (13)  Kvindernes beskæftigelsesfrekvens er forholdsvis høj i Østrig, og samtidig er
         andelen af deltidsarbejdende en af de højeste i EU. Kvindernes arbejdspladser er
         stærkt koncentreret i lavtlønnet beskæftigelse. Disse mønstre resulterer i en
         lønforskel mellem mænd og kvinder på 25,4 %, hvilket er den næsthøjeste i EU og
         en af de faktorer, der fører til en relativt høj fattigdomsrisiko for kvinder. En af
         grundene til kvindernes deltidsarbejde er den ulige fordeling mellem kvinder og
         mænd af forpligtelser i forbindelse med pasning af børn og ældre samt mangel på
         børnepasnings- og langtidsplejeydelser.
   (14)  Uddannelsessystemet er kendetegnet ved udbredt halvdags skolegang og tidlig
         niveaudeling, hvor eleverne i en alder af 10 år skal træffe beslutning om deres
         fremtidige uddannelsesforløb, hvorefter der kun er begrænset mulighed for at skifte
         forløb. Dette kan føre til suboptimale uddannelsesresultater for sårbare unge, især
         unge med indvandrerbaggrund. Tidlige valg forudbestemmer i vid udstrækning det
         fremtidige uddannelsesforløb og gør det vanskeligere at få en højere uddannelse i en
         senere fase. En fælles skole for alle 10-14-årige vil kunne bidrage til at skabe mere
         lige vilkår i uddannelsessystemet og reducere andelen af elever, der forlader skolen
         for tidligt.
   (15)  Konkurrencen i servicesektoren, særlig inden for netværksydelser som
         telekommunikations-, transport- og forsyningsydelser, samt i detailhandelen og de
         liberale erhverv, er ikke tilstrækkelig udviklet. Produktivitetsvæksten har været træg,
         og markedsstrukturen har ikke fremmet købekraften og forbrugerefterspørgslen. Hvis
         konkurrencen styrkes gennem tiltag for at lette adgangen til markedet, reducere
         reguleringen af brancher og erhverv og sikre konkurrencebestemt prisfastsættelse, vil
         det øge forbrugernes valgmuligheder og gøre priserne mere overkommelige. Østrig
         er betydeligt bagud med gennemførelsen af tjenesteydelsesdirektivet; en indsats på
         dette punkt kan medvirke til at øge væksten. Navnlig mangler Østrig stadig at
         vedtage den "horisontale lov", en national lov til gennemførelse af direktivets
         hovedprincipper.
   (16)  Østrig har givet en række tilsagn under europluspagten4. Disse tilsagn vedrører tre af
         de fire områder i pagten. På den finanspolitiske side er foranstaltningerne rettet mod
         at hæve den reelle pensionsalder og kontrollere de offentlige udgifter mere effektivt
         på de forskellige forvaltningsniveauer. Hvad angår beskæftigelsen, ligger
         hovedvægten på at bekæmpe ungdomsledigheden, og med hensyn til
         konkurrenceevnen er der især tale om yderligere investering i forskning og teknisk
         uddannelse og udvikling af heldagsskolemodeller. Initiativerne i pagten er på linje
         med det nationale reformprogram og i overensstemmelse med den nationale lov om
         budgetrammer og stabilitetsprogrammet. Selv om foranstaltningerne tager fat om
         nogle af landets vigtigste socioøkonomiske problemer, er der dog udestående
         problemer, der med nytte kunne have været omfattet af tilsagnene, blandt andet på
         områderne finanspolitik, uddannelse, konkurrence og innovation. Tilsagnene i
         europluspagten er blevet vurderet og taget i betragtning i henstillingerne.
   (17)  Kommissionen har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram,
         herunder Østrigs tilsagn under europluspagten5. Den har ikke blot taget hensyn til
   4
        Nærmere oplysninger om tilsagnene i europluspagten findes i SEK(2011) 728.
   5
        SEK(2011) 728.
DA                                                  5                                            DA
 ---pagebreak---             deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Østrig, men
            også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer,
            da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske
            Union, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. I
            betragtning af de gunstige økonomiske vilkår mener Kommissionen, at den
            finanspolitiske konsolideringsindsats bør optrappes, især i 2012, og at de
            finanspolitiske relationer mellem de forskellige forvaltningsniveauer bør reformeres
            yderligere. Det vil gavne dynamikken på arbejdsmarkedet, hvis skattekilen
            reduceres, uddannelsesresultaterne forbedres, og fastlåste kønsrollemønstre brydes,
            og samtidig vil øget konkurrence og innovation styrke konkurrenceevnen.
   (18)     På baggrund af denne vurdering og under hensyntagen til Rådets henstilling af
            2. december 2009 i medfør af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske
            Unions funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdateringen af Østrigs
            stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse6 afspejles især i henstillingens nr. 1) og 2),
   HENSTILLER, at Østrig træffer foranstaltninger i perioden 2011-2012 med henblik på
   følgende:
   1)       Østrig bør benytte sig af det nuværende økonomiske opsving til at fremskynde
            korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud. Til dette formål bør der
            vedtages og gennemføres de nødvendige foranstaltninger, herunder på subnationalt
            niveau, for at sikre en gennemsnitlig årlig finanspolitisk indsats på mindst 0,75 % af
            BNP i 2012 og 2013.
   2)       Der bør tages skridt til yderligere at styrke den nationale budgetramme, ved at
            lovgivningsmæssige og administrative ansvarsområder samt ansvaret for indtægter
            og udgifter samordnes på tværs af de forskellige niveauer af den offentlige
            forvaltning, særlig i sundhedssektoren.
   3)       I samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis
            bør der tages skridt til at afvikle den nuværende efterlønsordning for personer med en
            lang forsikringsperiode og hæve den lovbestemte pensionsalder for kvinder hurtigere
            end planlagt for at sikre et holdbart og tilstrækkeligt pensionssystem. Betingelserne
            for tildeling af invalidepension bør overholdes nøje.
   4)       Der bør tages skridt til at øge deltagelsen på arbejdsmarkedet, blandt andet ved på en
            budgetneutral måde at reducere skatte- og socialsikringsbyrden på arbejdsindkomst,
            især for lav- og mellemindkomstgrupper, gennemføre den nationale handlingsplan
            for ligestilling af kvinder og mænd på arbejdsmarkedet, herunder forbedre
            pasningsmulighederne og adgangen til heldagsskolepladser, så det bliver nemmere
            for kvinder at arbejde på fuld tid, og udligne de store lønforskelle mellem mænd og
            kvinder, samt ved at tage skridt til at forbedre uddannelsesresultaterne og forhindre,
            at elever forlader skolen for tidligt.
   5)       Der bør træffes yderligere foranstaltninger for at fremme konkurrencen, især i
            servicesektoren, ved at mindske hindringerne for markedsadgang, ophæve
            uberettigede            restriktioner      for      brancher og erhverv     og     styrke
   6
          Jf. artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.
DA                                                           6                                        DA
 ---pagebreak---           konkurrencemyndighedernes beføjelser. Vedtagelsen af den udestående "horisontale
          lovgivning" til gennemførelse af tjenesteydelsesdirektivet bør fremskyndes.
   Udfærdiget i Bruxelles, den
                                              På Rådets vegne
                                              Formand
DA                                              7                                          DA