title: HENTILLING TIL RÅDETS FORORDNING (EØF) OM INDGÅELSE AF AFTALEN I FORM AF BREVVEKSLING OM ÆNDRING AF BILAG A TIL SAMARBEJDSAFTALEN MELLEM DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE FÆLLESSKAB OG DEN SOCIALISTISKE FØDERATIVE. REPUBLIK JUGOSLAVIEN (forelagt af Kommissionen for Rådet)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (80) 571
Vol. 1980/0183
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER
                                         KOM ( 80 ) 571 endelig udg .
                                         Bruxelles « den 9 . oktober 1980
                                                   /«                       va
                                                   ét
                                                   V            "* »' * ^ ^     JS I
                                                     v/'x
                                                           hv.
                                                           l ^>
                                                                            /'"v/
                                                                            . /
                   HENTILLING TIL RÅDETS FORORDNING ( EØF )
              OM INDGÅELSE AF AFTALEN I FORM AF BREVVEKSLING OM
           ÆNDRING AF BILAG A   TIL SAMARBEJDSAFTALEN MELLEM DET
                   EUROPÆISKE  ØKONOMISKE FÆLLESSKAB      OG
              DEN SOCIALISTISKE FØDERATIVE. REPUBLIK JUGOSLAVIEN
                   (forelagt af Kommissionen for Rådet )
   K0M(80) 571 endelig udg .
 ---pagebreak---                                BEGRUNDELSE
Rådet vedtog på sin samling den 22 . juli 1980 forhandlingsdirektiver til
forhandlingen af en brevveksling med Jugoslavien om ændring af visse be
stemmelser i interimsaftalen og samarbejdsaftalen .
Forhandlingerne om interimsaftalen fandt sted på samlingen den 22 . juli .
Aftalen i form af en brevveksling om ændring af bilag A til samarbejdsaf
talen bør nu indg§s ; den svarer til den , der vedrører interimsaftalen .
Kommissionen forelægger desuden Rådet et udkast til aftale i form af en
brevveksling samt en henstilling med henblik på forordning om indgåelse
af aftalen i form af en brevveksling om ændring af samarbejdsaftalen . Den
ne forordning om indgåelse af aftalen skal godkendes af Rådet samtidig
med forordningen om indgåelse af samarbejdsaftalen . .
 ---pagebreak---                        AFTALE
             I FORM AF BREVVEKSLING
OM AENDRING AF BILAG A TIL SAMARBEDJ SAFTALEN
  MELLEM DET EUROPAEISKE ØKONOMISKE FAELLESSKAB
   OG DEN SOCIALISTISKE FØDERATIVE REPUBLIK
                      JUGOSLAVIEN
 ---pagebreak---                      RRDETS FORORDNING ( EØF )
           om indgåelse af aftalen i form af brevveksling om
          aendring af bilag A til samarbejdsaftalen mellem Det
               europaeiske økonomiske Faellesskab og
          Den socialistiske føderative republik Jugoslavien
RÅDET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR     -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske økonomiske
Fael lesskab ,
                                        '            '                      /
under henvisning til henstilling fra Kommissionen /
under henvisning til udtalelse fra Europa-Par lamentet , og
ud fra følgende betragtning :
Aftalen i form af brevveksling om aendring af bilag A til samarbejdsaftalen
mellem Det europaeiske    økonomiske Faellesskab og Den socialistiske fødera
tive republik Jugoslavien , bør godkendes . ~
                                                                 *
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING :
                                                                   V
                                 Artikel 1
      Aftalen i form af brevveksling om aendring af bilag A til samarbejds
aftalen mellem Det europaeiske økonomiske Faellesskab og Den socialistiske
føderative republik Jugoslavien godkendes p § Fællesskabets vegne .
      Teksten til aftalen er knyttet som bilag til denne forordning .
                                Artikel 2
      Formanden for R8det bemyndiges til at udpege den person , der er
beføjet til at undertegne aftalen med bindende virkning for Faellesskabet .
 ---pagebreak---                                  Artikel 3
     Denne forordning traeder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen
i De europaeiske Fael lesskabers Tidende .
     Den anvendes fra den
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i
hver medlemsstat .
                                           Udfaerdiget i Luxembourg , den
                                           På RSdets vegne
                                                                         \
                                           Formand
 ---pagebreak---                COMMISSION
                      DES                                                                         , le
  COMMUNAUTES EUROPEENNES
                           AFTALE I FORM AF BREVVEKSLING OM AENDRING AF BILAG A TIL
                  SAMARBEDJ S AFTAL EN MELLEM DET EUROPAEISKE ØKONOMISKE FAELLESSKAB OG
                                  DEN SOCIALISTISKE FØDERATIVE REPUBLIK JUGOSLAVIEN
      Fr . formand ,                                                                                ,
              Jeg har den aere hermed at meddele Dem , at der er konstateret en materiel fejl
      i bilag A til den samarbejdsaftale , der er undertegnet mellem Det europaeiske
     Økonomiske Faellesskab og Den socialistiske føderative republik Jugoslavien .
              Da denne fejl medfører et andet resultat end det af parterne tilsigtede for.
      s8 vidt ang8r import af ^ Ijivovica henhørende under pos . ex 22.09 i den faelles
     toldtarif og med oprindelse i Jugoslavien , bør bilag A aendres s8ledes :
           Pos ., i den faelles
              toldtarif                                                        Varebeskrivelse
            22.09                            Ethanol ( ethylalkohol ), ikke denatureret , med et alkoholind-
                                             hold pâ under 80% vol ; akvavit , likør og andre alkoholholdige
                                             drikkevarer ; sammensatte alkoholholdige tilberedninger ( så-
                                             kaldte koncentrerede ekstrakter ) - ti l fremstilling af
                                             drikkevarer
              Jeg ville vaere Dem taknemmelig , såfremt De vil anerkende modtagelsen af denne
      skrivelse og samtidig bekraefte , at Deres delegation er indforstSet med dens indhold .
              Modtag , fr . formand , forsikringen om min mest undmaerkede højagtelse .
                                                                                P8 vegne
                                                       Radet for De europaeiske Faellesskaber
Adreste p,ov(90ir, : Ru. d. I. Loi 200, B-,049 Bru **!,., - Té.éphon. 735 00 40 / 735 60 40 - Adr.,„ téléor.phiou. : " COMEUR Bru.«...
                                                           TÍI«k ; " 21 877 COMEU B "
 ---pagebreak--- Delegation af den socialistiske
føderative republik Jugoslavien
                 AFTALE I FORM AF BREVVEKSLING DM AENDRING AF BILAG A TIL
         SAMARBEDJ SAFTALEN MELLEM DET EUROPAEISKE ØKONOMISKE FAELLESSKAB OG
                     DEN SOCIALISTISKE FØDERATIVE REPUBLIK JUGOSLAVIEN
        Hr. formand ,
               Ved skrivelse af dags dato har De meddelt mig følgende :
               " Jeg har den aere hermed at meddele Dem , at der er konstateret en materiel
        fejl i bilag A til den samarbedj saf ta le , der er undertegnet mellem Det europaeiske
       økonomiske Faellesskab og Den socialistiske føderative republik Jugoslavien .
               Da denne fejl medfører et andet resultat end det af parterne ti Isigtede
        for s8 vidt ang8r import af *£l jivovica henhørende under pos . ex 22.09 i den
        faelles toldtarif og med oprindelse i Jugoslavien - bør bilag A aendres s8ledes :
         Pos .   i den faelles
                                                       Varebeskrivelse
               toldtarif
                                 Ethanol ( ethyla Ikohol ) , ikke denatureret , met et alkoholind-
            22.09                hold p8 under 80% vol ; akvavit , likør og andre alkoholholdige
                                 tilberedninger ( s8kaldte koncentrerede akstrakter ) til frem-
                                 stelling af drikkevarer
               Jeg ville vaere Dem taknemmelig , s8fremt De vil anerkende modtagelsen af
        denne skrivelse og samtidig bekraefte , at Deres delegation er inforst8et med dens
        inhold ".
               Jeg har den . aere hermed at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse og
        bekraefte , at min delegation er indforst8et med dens indhold .
               Modtag , hr . formand , forsikringen om min mest udmaerkede højagtelse .
                                                     For Det føderative Eksekutivr8d
                                                     for Den socialistiske føderative
                                                           republik Jugoslavien


				|

		52012DC0315

			Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING om Luxembourgs nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram for 2012-2015 /* COM/2012/0315 final - 2012/ () */

			   	Henstilling med henblik på
RÅDETS HENSTILLING
om Luxembourgs nationale reformprogram for
2012
og med Rådets udtalelse om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram for
2012-2015
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
som henviser til traktaten om Den Europæiske
Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
som henviser til Rådets forordning (EF) nr.
1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt
overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig
artikel 5, stk. 2,
som henviser til henstilling fra
Europa-Kommissionen[2],
som henviser til beslutninger fra
Europa-Parlamentet[3],
som henviser til konklusionerne fra Det
Europæiske Råd,
som henviser til udtalelse fra
Beskæftigelsesudvalget,
som har hørt Det Økonomiske og Finansielle
Udvalg, og
som tager følgende i betragtning:
(1)       Den 26. marts 2010 godkendte
Det Europæiske Råd Europa-Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og
beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske
politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig
indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.
(2)       Den 13. juli 2010 vedtog
Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og
Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en
afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker[4], som
tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer".
Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede
retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og
beskæftigelsespolitik.
(3)       Den 12. juli 2011 vedtog
Rådet en henstilling om Luxembourgs nationale reformprogram for 2011 og afgav
en udtalelse om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014.
(4)       Den 23. november 2011 vedtog
Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det
andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning,
som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU)
nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen[5], hvori Luxembourg ikke blev udpeget som en
af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybtgående
undersøgelse.
(5)       Den 2. marts 2012 tilsluttede
Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel
stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en
differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, at genetablere
normale lånemuligheder for erhvervslivet, at fremme vækst og konkurrenceevne,
at håndtere arbejdsløshed og de sociale følger af krisen og at modernisere den
offentlige forvaltning.
(6)       Den 2. marts 2012 opfordrede
Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til
at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets-
eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.
(7)       Den 27. april 2012 afleverede
Luxembourg sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale
reformprogram for 2012. For at tage
hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet
vurderet sammen.
(8)       Baseret på vurderingen af
2012-stabilitetsprogrammet i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 er
Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag
for programmets budgetfremskrivninger, er plausibelt. Især ligger programmets scenarier for 2012 og 2013 meget tæt på Kommissionens
prognose fra foråret 2012. De
mellemfristede underskudsfremskrivninger bygger på et vækstscenario, der er en
anelse optimistisk: over vækstpotentialet, men stadig klart under de historiske
rater. Målet for programmets
budgetstrategi er at nedbringe underskuddet fra 1,5 % i 2012 til
0,9 % i 2014 med en pakke konsolideringsforanstaltninger på omkring
1,2 % af BNP og at tilvejebringe et større spillerum, når økonomien
udsættes for hårde stød. Programmet
bekræfter den forrige mellemfristede budgetmålsætning, som sigtede mod et
strukturelt overskud på 0,5 %. Det
budgetmål kan imidlertid ikke anses som hensigtsmæssigt på baggrund af
bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten, for set i forhold til de
nuværende strategier og fremskrivninger synes det ikke at tage tilstrækkeligt
hensyn til de implicitte forpligtelser, der opstår på grund af befolkningens
stigende gennemsnitsalder, heller ikke selvom gælden ligger under traktatens
referenceværdi. Dertil kommer, at
både Kommissionens prognose fra foråret 2012 og den (genberegnede) strukturelle
budgetsaldo tyder på, at Luxembourg fra og med 2012 kommer til at afvige
betydeligt fra sit eget mellemfristede budgetmål. Væksten i de offentlige udgifter eksklusive diskretionære
foranstaltninger på indtægtssiden forventes at blive væsentligt større end den
udgiftsreferencesats, der er fastsat i stabilitets- og vækstpakken. Den offentlige bruttogæld ligger med 20 % af
BNP under traktatens referenceværdi.
(9)       Den 20. januar 2012 vedtog
den luxembourgske regering et lovforslag om reform af pensionssystemet for både
den private og den offentlige sektor. Reformen vil tilføre ordningen nogle korrigerende mekanismer, som skal
træde i funktion hvis ordningens finansielle situation udvikler sig ugunstigt,
og den indeholder justeringer af den meget generøse beregningsmetode for
ydelser. Den nye beregningsmetode vil
imidlertid blive indfaset med en meget lang tidshorisont på 40 år. Desuden forbliver mulighederne for tidlig
tilbagetrækning stort set uændrede, og der er ikke foreslået foranstaltninger,
som knytter den lovfæstede alder for tilbagetrækning til forventet levetid. Overordnet set tager Luxembourg skridt i den
rigtige retning, men den foreslåede reform forekommer ikke at give
tilstrækkelig sikkerhed for de offentlige finansers langsigtede bæredygtighed.
(10)     I januar 2012 vedtog
Luxembourgs parlament en lov, som skulle begrænse anvendelsen af den
automatiske dyrtidsregulering af lønningerne mellem 2012 og 2015 for at øge den
luxembourgske økonomis konkurrenceevne. Men ud over en mulig ændring af referenceindekset har regeringen ikke
tilkendegivet yderligere planer om en permanent revision af
lønfastsættelsessystemet. Produktiviteten
i Luxembourg er for øjeblikket meget høj, men manøvremulighederne for at opnå
produktivitetsgevinster svinder ind. Hvis den luxembourgske økonomis konkurrenceevne skal bevares på længere
sigt, må der gennemføres en varig revision af lønfastsættelsessystemet i
samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis.
(11)     Luxembourg har taget nogle
relevante og troværdige skridt over for den forholdsvis høje
ungdomsarbejdsløshed. Men for at
kunne lette integrationen af unge på arbejdsmarkedet er der blandt andet brug
for at styrke samarbejdet imellem kommunerne og gøre arbejdsformidlingerne mere
effektive. Unge jobsøgende, især dem
med et lavere uddannelsesniveau, vil også få udbytte af større investeringer i
almen og faglig uddannelse.
(12)     Det forventes, at Luxembourg
vil få svært ved at nå sine 2020-mål for reduktion af drivhusgasemissionerne. Ifølge de seneste prognoser for 2020, der er
baseret på eksisterende foranstaltninger, forventes det, at Luxembourg fra 2005
til 2020 vil have øget emissionerne fra de ikke-kvotebelagte sektorer med
9 % i stedet for at beskære dem med 20 %, som det er målet. Vejtrafikken er den største emissionskilde, og
her er der store muligheder for at nedbringe emissionerne.
Priserne på transportbrændstof er stadig blandt de laveste
i EU, hvad der fremmer "brændstofturismen" og medfører eksterne omkostninger
i form af forurening og trængsel. Enten
må der udformes flere politikker for at reducere drivhusgasemissionerne, eller
også bliver det nødvendigt at tage de dyre fleksibilitetsmekanismer i brug.
(13)     Luxembourg har givet en række
tilsagn under europluspagten. Disse
tilsagn, og gennemførelsen af tilsagnene fra 2011, vedrører forbedring af
konkurrenceevnen, højnelse af beskæftigelsen og styrkelse af den finansielle
stabilitet. Kommissionen har vurderet
gennemførelsen af tilsagnene under europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i
henstillingerne.
(14)     Som led i det europæiske
semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Luxembourgs
økonomiske politik. Den har vurderet
stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for at opnå en
holdbar finanspolitik og samfundsøkonomisk politik i Luxembourg, men også til,
i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da
der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske
Union, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale
beslutninger. Dens henstillinger
under det europæiske semester er afspejlet i henstilling 1-5 nedenfor.
(15)     I lyset af denne vurdering har
Rådet gennemgået Luxembourgs stabilitetsprogram, og dets udtalelse[6] fremgår
navnlig af henstilling 1 nedenfor,
HENSTILLER, at Luxembourg i perioden
2012-2013 tager skridt til:
1.           at fastholde en sund
finanspolitisk stilling og rette op på en eventuel fravigelse fra en
mellemfristet budgetmålsætning, der sikrer de offentlige finansers langsigtede
holdbarhed, og herunder særlig tage hensyn til de aldringsrelaterede implicitte
forpligtelser. Til den ende bør
budgetstrategien strammes og gennemføres stringent, og den bør understøttes af
tilstrækkeligt konkretiserede foranstaltninger for 2013 og senere år, herunder
hvad angår overholdelse at udgiftsreferencesatsen.
2.           at øge effekten af den
foreslåede pensionsreform ved at fremskynde gennemførelsen en af
foranstaltninger, der kan dæmme op for aldersrelaterede udgifter, at træffe
ekstra foranstaltninger til at øge erhvervsfrekvensen for ældre arbejdstagere,
især ved at mindske tidlig tilbagetrækning, og at tage skridt til at forbinde
den lovfæstede tilbagetrækning til forventet levetid for dermed at sikre
pensionssystemets bæredygtighed på lang sigt.
3.           at gå videre med – i samråd
med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis at – at
reformere lønforhandlings- og dyrtidsreguleringssystemet for at bevare den
luxembourgske økonomis langsigtede konkurrenceevne, og som et første skridt på
denne vej at fastholde det nuværende etårige dyrtidsreguleringsinterval efter
2014 og at nedsætte vægten af energi og andre svingende poster i referenceindekset.
4.           at fortsætte bestræbelserne
på at mindske ungdomsarbejdsløsheden ved i højere grad at inddrage
interessenter og ved at styrke foranstaltninger inden for almen og faglig
uddannelse, især for de lavtuddannede, for i højere grad at tilpasse unges
færdigheder og kvalifikationer til efterspørgslen på arbejdsmarkedet.
5.           at sikre, at målene for
reduktion af drivhusgasemissionerne fra de ikke-kvotebelagte aktiviteter (dem
uden for emissionshandelssystemet) nås, især ved at gøre skattesystemet grønnere.
Udfærdiget i Bruxelles, den
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               EUT L 209
af 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012)
315 final.
[3]               P7_TA(2012)0048
og P7_TA(2012)0047.
[4]               Rådets
afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012.
[5]               COM(2012)
68 final.
[6]               I medfør
af artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


Avis juridique important

|

32003H0613

Kommissionens henstilling af 6. august 2003 om retningslinjer for reviderede foreløbige beregningsmetoder for støj fra virksomheder, flystøj, vejstøj og togstøj og dertil knyttede emissionsdata (EØS-relevant tekst) (meddelt under nummer K(2003) 2807)

EU-Tidende nr. L 212 af 22/08/2003 s. 0049 - 0064

Kommissionens henstillingaf 6. august 2003om retningslinjer for reviderede foreløbige beregningsmetoder for støj fra virksomheder, flystøj, vejstøj og togstøj og dertil knyttede emissionsdata(meddelt under nummer K(2003) 2807)(EØS-relevant tekst)(2003/613/EF)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/49/EF af 25. juni 2002 om vurdering og styring af ekstern støj(1), særlig bilag II, punkt 2.2, ogsom tager følgende i betragtning:(1) I bilag II til direktiv 2002/49/EF anbefales der foreløbige beregningsmetoder til bestemmelse af de fælles indikatorer Lden og Lnight for støj fra virksomheder, flystøj, vejstøj og togstøj for de medlemsstater, der ikke allerede har en national beregningsmetode eller foretrækker at skifte til en anden beregningsmetode.(2) Ifølge punkt 2.2 i bilag II til direktiv 2002/49/EF skal de fire anbefalede foreløbige beregningsmetoder tilpasses til definitionerne af Lden og Lnight. I den forbindelse skal Kommissionen offentliggøre retningslinjer for de reviderede metoder og fremlægge emissionsdata for flystøj, vejstøj og togstøj, som bygger på eksisterende data.(3) De i denne henstilling fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 18 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/14/EØF(2),HENSTILLER FØLGENDE:1. I bilaget er der retningslinjer for de reviderede foreløbige beregningsmetoder, der er omhandlet i punkt 2.2 i bilag II til direktiv 2002/49/EF, og emissionsdata for flystøj, vejstøj og togstøj, som bygger på eksisterende data.2. Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 6. august 2003.På Kommissionens vegneMargot WallströmMedlem af Kommissionen(1) EFT L 189 af 18.7.2002, s. 12.(2) EFT L 162 af 3.7.2000, s. 1.BILAGRetningslinjer for reviderede foreløbige beregningsmetoder for støj fra virksomheder, flystøj, vejstøj og togstøj og dertil knyttede emissionsdata1. INDLEDNINGI artikel 6 og bilag II til direktiv 2002/49/EF anbefales der foreløbige beregningsmetoder til bestemmelse af de fælles indikatorer Lden og Lnight for støj fra virksomheder, flystøj, vejstøj og togstøj for de medlemsstater, der ikke allerede har en national beregningsmetode eller foretrækker at skifte til en anden beregningsmetode. Det drejer sig om følgende metoder:- FOR VEJSTØJ: Frankrigs nationale beregningsmetode "NMPB-Routes-96 (SETRA-CERTU-LCPC-CSTB)" som offentliggjort i "Arrêté du 5 mai 1995 relatif au bruit des infrastructures routières, Journal officiel du 10 mai 1995, article 6" og i standard "XPS 31-133". Metoden betegnes "XPS 31-133" i nærværende retningslinjer.- FOR TOGSTØJ: Nederlandenes nationale beregningsmetode som offentliggjort i "Reken- en Meetvoorschrift Railverkeerslawaai '96, Ministerie Volkshuisvesting, Ruimtelijke Ordening en Milieubeheer, 20 november 1996". Metoden betegnes "RMR" i nærværende retningslinjer.- FOR FLYSTØJ OMKRING LUFTHAVNE: ECAC.CEAC Doc. 29 "Report on Standard Method of Computing Noise Contours around Civil Airports", 1997. Metoden betegnes " ECAC doc. 29" i nærværende retningslinjer.- For STØJ FRA VIRKSOMHEDER: ISO 9613-2: "Akustik - Støjafskærmning udendørs. Del 2: Generel beregningsmetode". Metoden betegnes "ISO 9613" i nærværende retningslinjer.Ovennævnte metoder skal tilpasses til definitionerne af Lden og Lnight.Nærværende retningslinjer vedrører de reviderede beregningsmetoder og indeholder emissionsdata for flystøj, vejstøj og togstøj, som bygger på eksisterende data. Det bemærkes, at disse data er givet på grundlag af en fornyet gennemgang af eksisterende data, der er til rådighed for brug i de foreløbige beregningsmetoder, der anbefales til trafikstøj. De emissionsdata, der er givet i nærværende retningslinjer, kan ikke dække alle de specifikke situationer, der kan forekomme i Europa, især inden for vej- og togtrafik, men der er heri givet mulighed for tilvejebringelse af flere data ved måling. Det er ikke obligatorisk at benytte de data, der er givet i nærværende retningslinjer, og de medlemsstater, der ønsker at benytte de foreløbige beregningsmetoder, kan frit benytte andre data, som de finder hensigtsmæssige, forudsat at disse data er egnede til brug sammen med den pågældende metode.2. TILPASNING AF DE FORELØBIGE BEREGNINGSMETODER2.1. Generelle tilpasninger, der vedrører støjindikatorerne Lden og Lnight2.1.1. Generelle betragtningerI artikel 3 og 5 til direktiv 2002/49/EF og i bilag I til samme direktiv defineres støjindikatorerne Lday (støjindikator for dagperioden), Levening (støjindikator for aftenperioden), Lnight (støjindikator for natperioden) og samleindikatoren Lden (dag-aften-nat-støjindikator). Ifølge artikel 5 i direktiv 2002/49/EF skal støjindikatorerne Lden og Lnight anvendes til beregning af strategiske støjkort.Lden udledes ud fra Lday, Levening og Lnight ved hjælp af følgende formel:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>Det kræves i direktiv 2002/49/EF, at Lday, Levening og Lnight er gennemsnitsstøjniveauer ifølge ISO 1996-2:1987. De bestemmes over alle dag-, aften- og natperioder i et år.I ISO 1996-2:1987 defineres det gennemsnitlige lydtrykniveau som det ækvivalente konstante A-vægtede lydtrykniveau, som kan bestemmes ved beregning under hensyntagen til variationer i såvel kildestyrke som meteorologiske forhold, der kan påvirke støjudbredelsen. ISO 1996-2 giver mulighed for brug af korrektionsled for meteorologiske forhold, og der henvises til de meteorologiske korrektioner i ISO 1996-1, om end der ikke er angivet nogen metode til at bestemme og anvende sådanne korrektioner.Endelig giver bilag I til direktiv 2002/49/EF medlemsstaterne tilladelse til at afkorte aftenperioden med 1 eller 2 timer. Dagperioden og/eller natperioden forlænges tilsvarende. Basisligningen til beregning af Lden må tilpasses, så den afspejler disse ændringer i en eller flere af beregningsperioderne. Det fører til følgende mere generelle form for ligningen:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:- te er længden af den afkortede aftenperiode, hvor 2 <= te <= 4- td er den deraf følgende længde af dagperioden- tn er den deraf følgende længde af natperioden, og- td + te + tn = 24 timer.2.1.2. ModtagerhøjdeTil strategisk støjkortlægning kræver direktiv 2002/49/EF, at modtagerpunktet ("beregningspunktet") skal ligge i en højde af 4 ± 0,2 m over jorden. Eftersom Lden er en samleindikator, der beregnes ud fra Lday, Levening og Lnight, bliver denne højde også obligatorisk for disse indikatorer.2.1.3. Korrektion for meteorologiske forholdI bilag I til direktiv 2002/49/EF defineres egenskaberne ved tidsrummet "år" hvad angår støjemission ("et relevant år for så vidt angår støjemissionen") og meteorologiske forhold ("et gennemsnitsår for så vidt angår meteorologiske forhold"). Hvad sidstnævnte angår, indeholder direktivet ingen yderligere oplysninger om, hvad der betragtes som et gennemsnitsår.I meteorologikredse er det gængs praksis at udlede gennemsnitlige meteorologiske forhold for en lokalitet ud fra en statistisk analyse af 10 års detaljerede meteorologiske data fra målinger på eller nær ved lokaliteten. Et sådant behov for langtidsmålinger og analyse giver lille sandsynlighed for, at der kan tilvejebringes tilstrækkelige data for alle de lokaliteter, der skal udarbejdes støjkort for. Det foreslås derfor, at der i de tilfælde, hvor der ikke foreligger tilstrækkelige data, benyttes en forenklet form af de meteorologiske data, som er proportional med hyppigheden af variationer i udbredelsesforholdene. Ligesom i eksemplet på forenklede antagelser i XPS 31-133 bør sådanne data udvælges ud fra såvel forsigtighedsprincippet som forebyggelsesprincippet i EU-miljølovgivningen, som beskytter borgerne mod potentielt farlige og/eller skadelige virkninger. På denne baggrund henstilles det, at man ved valget af sådanne meteorologiske data holder sig på den sikre side (dvs. forhold, som en gunstigst for udbredelse). Følgelig anbefales det at følge beskrivelsen i tabel 1 ved udledning af meteorologiske korrektioner til beregning af EU-støjindikatorerne.TABEL 1 Beslutningstabel for meteorologisk korrektion>TABELPOSITION>2.2. Tilpasning af vejstøjmetoden "XPS 31-133"2.2.1. Beskrivelse af beregningsmetodenFor vejstøj er den anbefalede foreløbige beregningsmetode Frankrigs nationale beregningsmetode "NMPB-Routes-96 (SETRA-CERTU-LCPC-CSTB)" som offentliggjort i "Arrêté du 5 mai 1995 relatif au bruit des infrastructures routières, Journal officiel du 10 mai 1995, article 6" og i standard "XPS 31-133". I metoden beskrives en detaljeret procedure for beregning af trafikstøjbelastningen nær en vej under hensyntagen til, hvorledes de meteorologiske forhold påvirker støjudbredelsen.2.2.2. Korrektion for meteorologiske forhold og beregning af langtidsniveauetLangtidsniveauet, Llongterm, beregnes efter følgende formel:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:- LF er støjniveauet beregnet under gunstige forhold for støjudbredelsen- LH er støjniveauet beregnet under homogene forhold for støjudbredelsen- p er langstidshyppigheden af meteorologiske forhold, der er gunstige for støjudbredelsen, bestemt som beskrevet i punkt 2.1.3.2.2.3. Sammenfattende tabel over de fornødne tilpasninger>TABELPOSITION>2.3. Togstøj2.3.1. Beskrivelse af beregningsmetodenFor togstøj er den anbefalede foreløbige beregningsmetode Nederlandenes nationale beregningsmetode, "RMR", som offentliggjort i "Reken- en Meetvoorschrift. Railverkeerslawaai '96, Ministerie Volkshuisvesting, Ruimtelijke Ordening en Milieubeheer, 20 november 1996", som har to forskellige beregningsmetoder, SRM I (forenklet metode) og SRM II (detaljeret metode). De betingelser, som hver af metoderne ifølge det nederlandske dokument kan benyttes under, bør overholdes, så det kan konstateres, hvilken metode der skal anvendes til strategisk støjkortlægning ifølge direktiv 2002/49/EF.2.3.2. Sammenfattende tabel over de fornødne tilpasninger>TABELPOSITION>2.4. Flystøj2.4.1. Beskrivelse af beregningsmetodenFor flystøj er den anbefalede foreløbige beregningsmetode ECAC.CEAC Doc. 29 "Report on Standard Method of Computing Noise Contours around Civil Airports", 1997. Hvad angår metoderne til modellering af flyveveje, fastsættes det i bilag II, punkt 2, til direktiv 2002/49/EF, at den segmenteringsteknik, der er omhandlet i rapportens punkt 7.5, skal benyttes. Sidstnævnte dokument indeholder imidlertid ikke de procedurer, der er nødvendige for sådanne segmenteringsberegninger. Nærværende retningslinjer indeholder sådanne procedurer (jf. punkt 2.4.2).Det bør anføres, at ECAC (European Civil Aviation Conference) i 2001 iværksatte en revision af Doc. 29 med henblik på ajourføring af modellerne til udarbejdelse af flystøjkonturer. Da der i direktiv 2002/49/EF som offentliggjort i juli 2002 udtrykkelig henvises til 1997-udgaven af ECAC Doc. 29, må man være opmærksom på den reviderede udgave af metoden, når den bliver vedtaget af ECAC, således at man, hvis det anses for hensigtsmæssigt og nødvendigt, kan indføre metoden i bilag II til direktiv 2002/49/EF som den anbefalede metode til beregning af flystøj. Inden det sker, bør man se nærmere på, om den reviderede metode er egnet til strategisk støjkortlægning som krævet i direktiv 2002/49/EF.2.4.2. SegmenteringsteknikI overensstemmelse med direktiv 2002/49/EF skal støjbelastningen fra opererende fly beregnes ved hjælp af en segmenteringsteknik. Selv om ECAC Doc. 29 omtaler en sådan teknik, angives der ingen måde, som sådanne beregninger kan udføres på. Nærværende retningslinjer anbefaler, at der benyttes den segmenteringsteknik, der er beskrevet i "Technical Manual of the Integrated Noise Model (INM) Version 6.0", som offentliggjort i januar 2002. Metoden er kort beskrevet nedenfor.Flyvevejen (såvel rette som krumme afsnit) opdeles i segmenter, der alle er rette (og motorindstilling og hastighed er konstante). Et segment skal have en længde på mindst 3 m. For hvert lille buestykke beregnes der 3 x-y-punkter. De afgrænser to retlinede segmenter, idet det første punkt ligger ved buestykkets begyndelse, det tredje punkt ved buestykkets afslutning, og det andet punkt midtvejs på buestykket.For hvert segment af flyvevejen, eller eventuelt det forlængede segment, bestemmes punktet for den vinkelrette mindste passageafstand (PCPA - perpendicular closest point of approach) til iagttageren og den skrå afstand mellem PCPA-punktet og iagttageren (se figur 1).Figur 1. Definition af punktet for den vinkelrette mindste passageafstand (perpendicular closest point of approach - PCPA) på flyvevejen og den skrå afstand (slant distance) d for et segment P1P2, når beregningspunktet CP ligger ud for segmentet a), foran segmentet b) og bagved segmentet c).a)>PIC FILE= "L_2003212DA.005401.TIF">b)>PIC FILE= "L_2003212DA.005402.TIF">c)>PIC FILE= "L_2003212DA.005403.TIF">Den skrå afstand d til PCPA bestemmer, hvilke data der skal aflæses på Noise-Power-Distance(NPD)-kurverne, og samtidig elevationen. Den vandrette afstand fra beregningspunktet CP på jorden til den vertikale projektion af PCPA er afstanden til beregning af den sideværts dæmpning (hvis det er relevant).- Hvis højden ændrer sig i segmentet, sættes den således: Hvis beregningspunktet ligger ud for segmentet, benyttes højden i PCPA (lineær interpolation), men hvis CP ligger foran eller bagved segmentet, benyttes højden i det segmentendepunkt, der er nærmest ved CP.- Hvis hastigheden ændrer sig i segmentet, sættes den således: Hvis beregningspunktet ligger ud for segmentet, benyttes hastigheden i PCPA (lineær interpolation), men hvis CP ligger foran eller bagved segmentet, benyttes hastigheden i det segmentendepunkt, der er nærmest ved CP.- Hvis motorindstillingen ændrer sig i segmentet, eller hvis støjniveauet ifølge motorindstillingen ændrer sig (Δξ), sættes niveauet således: Hvis beregningspunktet ligger ud for segmentet, benyttes niveauet i PCPA (lineær interpolation), men hvis CP ligger foran eller bagved segmentet, benyttes niveauet i det segmentendepunkt, der er nærmest ved CP.Andelen af lydenergi fra et segment, "støjandelen", beregnes ifølge modellen i INM 6.0.Hvis de i punkt 3.3.2 anførte standarddata (LA,max-baserede) benyttes, beregnes den "skalaafstand" sL, som er omhandlet i INM 6.0 Technical Manual, ved formlen:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:- v er den faktiske hastighed i m/s- τ er forbiflyvningens varighed i sekunder."Skalaafstanden" indføres for at sikre, at den samlede belastning, der fremkommer ved "støjandel"-beregningen, stemmer overens med NPD-dataene.Lydniveauet for en hel forbiflyvningsbegivenhed beregnes ved summering af lydenerginiveauet for de enkelte segmenter, som begivenheden består af.2.4.3. Beregning af det samlede støjniveauFørend man kan bestemme støjbelastningen fra den samlede trafik i et beregningspunkt, må støjdosis (SEL) fra hver enkelt flyoperation beregnes på følgende måde:- Hvis beregningerne er baseret på SEL NPD-data for en referencehastighed (normalt 160 knob for jetfly og 80 knob for små propelfly), bliver:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>- Hvis beregningerne er baseret på LA,max-NPD-data (som standarddata, jf. punkt 3.3.2), bliver:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:- SEL(ξ,d)v,ref er støjdosis i et punkt med koordinaterne (x,y) som følge af et landende eller startende flys bevægelse ad flyvevejen med motorkraft ξ i den korteste afstand d, aflæst på støj-motorkraft-afstand-kurven for motorkraft ξ og kortest afstand d- LA(ξ,d)v,ref er lydniveauet i et punkt med koordinaterne (x,y) som følge af et landende eller startende flys bevægelse ad flyvevejen med motorkraft ξ i den korteste afstand d, aflæst på støj-motorkraft-afstand-kurven for motorkraft ξ og kortest afstand d- Λ(β,l) er den ekstra lyddæmpning under udbredelsen til siden i forhold til flyveretningen ved en sideværts afstand l og en elevation ß- ΔL er retningskarakteristikken for støj fra rulning under starten bag startpunktet- ΔV er korrektionen for den faktiske hastighed på flyvevejen, hvor Δv = 10.lg (vref/v), idet:- vref er den hastighed, der benyttes i NPD-dataene- v er den faktiske hastighed på flyvevejen- ΔA er en varighedskorrektion, der afhænger af hastigheden v og beregnes som i punkt 3.3.2- ΔF er korrektionen for, at segmentet af flyvevejen har en finit længde.Antallet af bevægelser skal for alle flygrupper og for alle flyveveje gennem et år bestemmes for dag-, aften- og natperioderne hver for sig.Ud fra dette beregnes støjindikatorerne i direktiv 2002/49/EF Lden og Lnight således:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>og>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:- Nd,i,j er antallet af bevægelser med den j'te flygruppe på den i'te flyvevej i dagperioden på et gennemsnitsdøgn- Ne,i,j er antallet af bevægelser med den j'te flygruppe på den i'te flyvevej i aftenperioden på et gennemsnitsdøgn- Nn,i,j er antallet af bevægelser med den j'te flygruppe på den i'te flyvevej i natperioden på et gennemsnitsdøgn- Tn er natperiodens varighed i sekunder- SELi,j er støjbelastningen fra den j'te flygruppe på den i'te flyvevej.Antallet af bevægelser på et gennemsnitsdøgn beregnes som gennemsnittet af antallet af bevægelser i et år efter formlen:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor bevægelserne optælles særskilt for dag-, aften- og natperioderne og mærkes med indeks d for dagperioden, e for aftenperioden og n for natperioden.Formlen for Lden indeholder et tillæg på +5 dB for aftenperioden (en faktor 3,16), som vedrører antallet af bevægelser i aftenperioden, og et tillæg på +10 dB for natperioden (en faktor 10), som vedrører antallet af bevægelser i natperioden.2.4.4. Sammenfattende tabel over de fornødne tilpasningerI nedenstående tabel præsenteres indholdet i ECAC Doc. 29, hvert kapitel for sig, med angivelse af ligheder, forskelle og tilføjelser, som er nødvendige for, at kravene i direktiv 2002/49/EF kan opfyldes.>TABELPOSITION>2.5. Støj fra virksomheder2.5.1. Beskrivelse af beregningsmetodenFor støj fra virksomheder er den anbefalede foreløbige beregningsmetode ISO 9613-2: "Akustik - Støjafskærmning udendørs. Del 2: Generel beregningsmetode". Metoden, som betegnes "ISO 9613-2" i nærværende retningslinjer, indeholder en konstruktionsmæssig metode til beregning af dæmpningen af lydudbredelse udendørs med henblik på forudsigelse af støjniveauerne i omgivelserne omkring en række forskellige kilder, herunder virksomheder.2.5.2. Sammenfattende tabel over de fornødne tilpasninger>TABELPOSITION>3. EMISSIONSDATA3.1. Vejstøj - "Guide du bruit 1980"3.1.1. MåleprocedureI XPS 31-133 henvises der til "Guide du Bruit 1980" som foretrukken emissionsmodel for beregning af vejstøj. Hvis en medlemsstat, som benytter denne foreløbige beregningsmetode, ønsker at ajourføre emissionsfaktorerne, anbefales det den at følge den nedenfor beskrevne procedure. Det bemærkes, at de franske myndigheder i 2002 satte et projekt i gang om revision af emissionsværdierne. Man bør være opmærksom på disse nye værdier og de metoder, der er udviklet for at nå frem til dem, når de offentliggøres af de ansvarlige myndigheder, således at de kan benyttes som inputdata til beregning af vejstøj, hvis det anses for hensigtsmæssigt og nødvendigt.Støjemissionen fra et køretøj karakteriseres ved det maksimale lydniveau LAmax i dB, målt ved forbikørsel i en afstand af 7,5 m fra centerlinjen for køretøjets bane. Dette lydniveau bestemmes særskilt for forskellige køretøjstyper, hastigheder og trafikstrømme. Vejens hældning er specificeret, men der er ikke eksplicit taget hensyn til vejbelægningen. Hvis kompatibiliteten med de oprindelige målebetingelser skal bevares, må målinger med henblik på tilføjelse af et nyt køretøjs akustiske karakteristik foretages, mens køretøjet kører på en af følgende vejbelægningstyper: cementbeton, meget tæt asfaltbeton 0/14, grov asfaltbeton 0/14, overfladebehandling 6/10, overfladebehandling 10/14. Der foretages dernæst en korrektion for vejbelægningen efter systemet i punkt 3.1.4.Der kan måles enten på enkeltkøretøjer i trafikken eller på særlige baner under kontrollerede betingelser. Køretøjets hastighed måles med doppler-radar (nøjagtighed ca. 5 % ved lave hastigheder). Trafikafviklingen bestemmes enten ved subjektiv iagttagelse (accelererende, decelererende eller glidende) eller ved måling. Mikrofonen placeres 1,2 m over jorden og 7,5 m i vandret retning fra køretøjsbanens centerlinje.Til brug sammen med XPS 31-133 beregnes lydeffektniveau Lw og støjemission E i overensstemmelse med specifikationerne i "Guide du Bruit 1980" ud fra det målte lydtrykniveau Lp og køretøjshastigheden V ved:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>og>REFERENCE TIL EN GRAFIK>3.1.2. Støjemission og trafik3.1.2.1. StøjemissionUdtrykket støjemission er defineret ved følgende udtryk:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor V er køretøjets hastighed.Emissionen E er derfor et lydniveau, som udtrykt i dB(A) kan beskrives som lydniveauet Leq ved referenceisofonen, som følge af ét køretøj pr. time under trafikbetingelser, som er en funktion af:- køretøjstype- hastighed- trafikafvikling- længdeprofil.3.1.2.2. KøretøjstyperDer benyttes to køretøjskategorier i støjprognoser:- lette køretøjer (køretøjer på mindre end 3,5 tons netto)- tunge køretøjer (køretøjer på 3,5 tons netto eller derover).3.1.2.3. HastighedAf hensyn til enkelheden benyttes parameteren "køretøjshastighed" i denne metode for alle gennemsnitshastigheder (fra 20 til 120 km/h). Ved de laveste hastigheder (under 60-70 km/h, afhængigt af situationen) forfines metoden dog ved hjælp af den nedenfor beskrevne trafikafvikling.For at kunne bestemme det konstante lydniveau Leq er det tilstrækkeligt at kende en køretøjsflådes gennemsnitshastighed. En køretøjsflådes gennemsnitshastighed kan defineres som enten:- medianhastigheden V50, dvs. den hastighed som 50 % af alle køretøjerne ligger på eller over, eller- medianhastigheden V50 plus halvdelen af hastighedernes standardafvigelse.Alle gennemsnitshastigheder, der ved en af disse metoder viser sig at blive mindre end 20 km/h, sættes til 20 km/h.Hvis gennemsnitshastigheden ikke med de foreliggende data kan skønnes nøjagtigt, kan følgende generelle regel følges: For hvert vejsegment anvendes den størst tilladte hastighed i det pågældende segment. Et nyt vejsegment må påbegyndes, hver gang den størst tilladte hastighed ændres. Der foretages en yderligere korrektion i de laveste hastighedsområder (under 60-70 km/h, afhængigt af situationen), hvor der korrigeres for en af de fire typer trafikafvikling. Endelig ansættes alle hastigheder under 20 km/h til 20 km/h.3.1.2.4. Forskellige typer trafikafviklingTypen af trafikafvikling er en parameter, der supplerer hastigheden og tager hensyn til acceleration, deceleration, motorbelastning og, om trafikken afvikles pulserende eller glidende. Nedenfor er der beskrevet fire kategorier.Jævnt glidende afvikling: Køretøjerne bevæger sig med næsten konstant hastighed på den pågældende strækning. Trafikstrømmen er "glidende" i den forstand, at strømmen er stabil i både tid og rum over perioder på mindst 10 minutter. Der kan iagttages variationer i dagens løb, uden at der er tale om pludselige variationer eller variationer i rytmen. Endvidere er trafikken hverken accelererende eller decelererende, men afvikles med konstant hastighed. Denne type trafikafvikling forekommer på motorveje, motortrafikveje, hovedlandeveje, gennemkørselsveje og større veje i byer (uden for myldretiden).Pulserende glidende afvikling: En afviklingsmåde, hvor en betydelig andel af køretøjerne befinder sig i en overgangstilstand (dvs. enten accelererer eller decelererer), og som hverken er stabil i tid (dvs. at der inden for korte tidsrum indtræder pludselige ændringer i trafikafviklingen) eller rum (dvs. at der hele tiden er en ujævn køretøjskoncentration på den pågældende strækning). Det er dog stadig muligt at definere en gennemsnitlig samlet hastighed for denne type trafikafvikling, som er stabil og repetitiv over et tilstrækkelig langt tidsrum. Denne type trafikafvikling forekommer typisk på vejnettet i bycentrum, på større veje omkring mætningspunktet, på forbindelsesveje med mange sideveje, på parkeringspladser, ved fodgængerfelter og i boligområder.Pulserende accelereret afvikling: Dette er en pulserende strøm, som derfor er turbulent. Imidlertid er en betydelig andel af køretøjerne under acceleration, hvilket igen betyder, at hastighedsbegrebet kun har mening i bestemte punkter og ikke er stabilt under kørslen. Det er typisk for trafik på motortrafikveje efter vejkryds, på motorvejstilkørsler og efter betalingssteder.Pulserende decelereret afvikling: Dette er det modsatte af ovenstående, hvor en betydelig andel af køretøjerne er under deceleration. Det ses generelt op til større vejkryds i byer samt på motorveje ved frakørsler og før betalingssteder.3.1.2.5. Tre længdeprofilerNedenfor er der beskrevet tre længdeprofiler, så der kan tages hensyn til forskelle i lydemissionen som funktion af kørebanens hældning.- en vandret kørebane eller delstrækning, som har en hældning i trafikretningen på mindre end 2 %- en opadgående kørebane er en kørebane, som har en opadgående hældning i trafikretningen på mere end 2 %.- en nedadgående kørebane er en kørebane, som har en nedadgående hældning i trafikretningen på mere end 2 %.På ensrettede veje kan denne definition anvendes direkte. Hvis der er trafik i begge retninger, er det nødvendigt at foretage separate beregninger i de to retninger og derefter akkumulere resultaterne, hvis der ønskes et nøjagtigt skøn.3.1.3. Kvantitative støjemissionsværdier for forskellige trafiktyper3.1.3.1. Skematisk fremstilling"Guide du bruit" indeholder nomogrammer med værdien af lydniveauet Leq (1 time) i dB(A) (også betegnet støjemissionen E, beskrevet i punkt 3.1.2.1). Lydniveauet er angivet separat for et enkelt let køretøj (som har støjemissionen "Elv") og et enkelt tungt køretøj (som har støjemissionen "Ehv") pr. time. For disse enkelte køretøjstyper er E en funktion af hastigheden (se punkt 3.1.2.3), trafikafviklingen (se punkt 3.1.2.4) og længdeprofilet (se punkt 3.1.2.5). Lydniveauet i nomogrammerne indeholder ingen korrektioner for vejbelægning, men i nærværende retningslinjer er der en korrektionsmetode (se punkt 3.1.4).Det frekvensafhængige basislydeffektniveau LAwi i dB(A) af den i'te sammensatte punktkilde i et givet oktavbånd j beregnes ud fra de enkelte støjemissionsniveauer for lette og tunge køretøjer, som aflæses i nomogram 2 i Guide du Bruit 1980 (i nærværende retningslinjer betegnet "nomogram 2") ved hjælp af følgende udtryk:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:- LAw/m er det samlede lydeffektniveau pr. løbende meter af den vognbane, som svarer til den betragtede kildelinje, i dB(A), beregnet ved:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:- Elv er støjemissionen for lette køretøjer som aflæst i nomogram 2- Ehv er støjemissionen for tunge køretøjer som aflæst i nomogram 2- Qlv er mængden af lette køretøjer i referenceperioden- Qhv er mængden af tunge køretøjer i referenceperioden- Ψ er korrektionen for vejbelægning som beskrevet i punkt 3.1.4- li er længden i meter af det udsnit af kildelinjen, som en sammensat punktkilde i repræsenterer- R(j) er spektralværdien i dB(A) for oktavbånd j ifølge tabel 2.TABEL 2 Normaliseret A-vægtet trafikstøj pr. oktavbånd beregnet ud fra det tredje oktavspektrum i EN 1793-3>TABELPOSITION>3.1.4. Korrektion for vejbelægning3.1.4.1. IndledningOver en vis hastighed domineres den samlede støjemission fra et køretøj af dækstøj. Den afhænger af køretøjets hastighed, vejbelægningens type (især porøse og lyddæmpende belægninger) og dæktype. "Guide du bruit 1980" indeholder en standardstøjemission for en standardvejbelægning. Det foreslås at indføre korrektioner for vejbelægning ved hjælp af den nedenfor beskrevne metode. Den er forenelig med forskrifterne i EN ISO 11819-1.3.1.4.2. Definitioner af vejbelægningstyper- Glat asfalt (asfaltbeton eller støbeasfalt): er referencevejbelægningen i EN ISO 11819-1. Det er en kompakt asfaltbelægning med glat overfladestruktur, enten asfaltbeton eller støbeasfalt, med en største stenstørrelse på 11-16 mm.- Drænasfalt: er en belægning med et porevolumen på mindst 20 %. Belægningen skal være mindre end fem år gammel (denne aldersgrænse tager højde for, at porerne med tiden stopper til og derfor bliver mindre absorberende. Hvis der foretages særlig vedligeholdelse, kan der ses bort fra aldersgrænsen. Efter de første fem år må der dog foretages statusmålinger til bestemmelse af belægningens akustiske egenskaber. Denne belægningstypes lyddæmpende virkning afhænger af køretøjernes hastighed).- Cementbeton og riflet asfalt: omfatter både cementbeton og asfalt med grov overfladestruktur.- Glat stenbelægning: stenbelægning med mindre end 5 mm mellemrum mellem stenene.- Ru stenbelægning: stenbelægning med 5 mm mellemrum mellem stenene eller mere.- Andre: er en åben kategori, som hver medlemsstat kan anbringe korrektioner for andre belægninger i. Dataene skal frembringes i overensstemmelse med EN ISO 11819-1, så man er sikker på ensartet brug og resultater. De fremkomne data indføres i tabel 3. For alle målinger skal hastighederne ved forbikørsel være de samme som standardens referencehastigheder. Ligningen for "Statistical Pass-By Index" (SPBI) benyttes til vurdering af virkningerne af procentdelen af tunge køretøjer. Der benyttes henholdsvis 10 %, 20 % og 30 % til beregning af SPBI for hvert af de 3 procentintervaller i tabel 3 (0-15 %, 16-25 % og  > 25 %).TABEL 3 Standardkorrektion for vejbelægning>TABELPOSITION>3.1.4.3. Anbefalet korrektionsmetodeTABEL 4 Forslag til korrektion for vejbelægning>TABELPOSITION>3.2. Togstøj3.2.1. IndledningDen nederlandske beregningsmetode for togstøj RMR har sin egen emissionsmodel, som der er en detaljeret beskrivelse af i kapitel 2 i den originale nederlandske tekst. Denne emissionsmodel kan benyttes i alle medlemsstaterne uden ændringer.Hvad emissionsdata angår, er den nederlandske emissionsdatabase anført som den anbefalede standarddatabase i punkt 3.2.2 i nærværende retningslinjer. Imidlertid kan medlemsstaterne ved hjælp af målemetoderne i punkt 3.2.2.2 generere nye emissionsdata som kompensation for, at der i standarddatabasen mangler emissionsdata for ikke-nederlandsk rullende materiel på ikke-nederlandske spor.3.2.2. StøjemissionsmodellenInden det "ækvivalente konstante lydtrykniveau" beregnes, bør alle tog, der benytter et bestemt afsnit af en banestrækning og følger de gældende retningslinjer for driften, enten placeres i en af de 10 togkategorier i punkt 3.2.2.1 eller om nødvendigt i en nyoprettet kategori efter måling i henhold til punkt 3.2.2.2.3.2.2.1. Eksisterende togkategorierDe eksisterende togkategorier, der er opregnet i den nederlandske emissionsdatabase, er først og fremmest baseret på fremdrivningssystem og bremsesystem.>TABELPOSITION>3.2.2.2. MålemetodeStøjemissionskarakteristikken for et tog eller et spor kan bestemmes ved måling. Procedurerne for måling er beskrevet i:- "Reken- en Meetvoorschrift 'Railverkeerslawaai 2002, Ministerie Volkshuisvesting, Ruimtelijke Ordening' en Milieubeheer, 28 maart 2002"Der er tre procedurer til bestemmelse af karakteristikken for nye togkategorier eller ikke-nederlandsk rullende materiel på ikke-nederlandske spor (procedure A og B) og for ikke-nederlandske spor (procedure C).- Procedure A er en forenklet metode, hvormed man kan fastslå, om et tog kan indplaceres i en eksisterende kategori (se punkt 3.2.2.1). Metoden kan også anvendes for nye (endnu ikke byggede) tog, som det er umuligt at foretage støjmålinger på. Indplaceringen foretages hovedsagelig på grundlag af fremdrivningssystemet (diesel, el, hydraulisk) og bremsesystemet (skiver eller klodser).- Procedure B beskriver metoder til fremskaffelse af emissionsdata for tog, der ikke nødvendigvis passer ind i en eksisterende togkategori. Der er oprettet en såkaldt "fri" kategori, som ethvert tog kan anbringes i, hvis dets støjemission bestemmes i henhold til denne procedure. I de data, der frembringes på denne måde, er der taget højde for afstanden mellem vognene, støjudstrålingen fra sporet samt hjulenes og sporets ruhed. Der tages ligeledes hensyn til de forskellige støjkilder - motorstøj, rullestøj og aerodynamisk støj - og deres forskellige højde.- Procedure C giver mulighed for bestemmelse af den akustiske karakteristik for sporkonstruktionen (sveller, ballast, mv.). Støjberegningen bygger på, at sporets karakteristik i de enkelte oktavbånd er uafhængig af togtype og -hastighed. Til bekræftelse heraf må der foretages målinger på et bestemt sted ved yderligere to hastigheder (forskel henholdsvis  >20 % og 30 %). I hvert oktavbånd skulle forskellene i de beregnede sporkarakteristikker være mindre end 3 dB. Hvis korrektionen er hastighedsafhængig, kræves der yderligere forskning, som kan føre til hastighedsafhængige karakteristikker.3.2.2.3. EmissionsmodelHvis beregningerne foretages efter SRM I, bestemmes emissionsværdierne i dB(A) således:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:- Enr,c er emissionstermen i den pågældende togkategori for ikke-bremsende tog- Er,c er emissionstermen for bremsende tog- c er togkategorien- y er det samlede antal forekommende kategorier.Emissionsværdierne for de enkelte togkategorier bestemmes ved:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor standardemissionsværdierne ac, bc, ar,c og br,c er givet i RMR.Hvis SRM II benyttes, bestemmes der i hvert oktavbånd emissionsværdier for hver togkategori og for forskellige lydkildehøjder (op til fem højder). Når emissionen i de forskellige togkategorier er karakteriseret, beregnes emissionen på det pågældende afsnit af banestrækningen under hensyntagen til, at der passerer forskellige togkategorier (som ikke alle har lydkilder i alle højder), og at togene passerer under forskellige omstændigheder (under eller uden bremsning). Emissionsfaktoren i oktavbånd i beregnes ifølge:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor n er antallet af togkategorier, der benytter den pågældende banestrækning,>REFERENCE TIL EN GRAFIK>og>REFERENCE TIL EN GRAFIK>er emissionstermen for henholdsvis ikke-bremsende og bremsende tog i de enkelte togkategorier (c = 1 til n) i oktavbånd i ved en beregningshøjde h (h = 0 m, 0,5 m, 2 m, 4 m og 5 m - afhængigt af togkategorien), som beregnes ifølge:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:->REFERENCE TIL EN GRAFIK>og>REFERENCE TIL EN GRAFIK>(hhv.>REFERENCE TIL EN GRAFIK>og>REFERENCE TIL EN GRAFIK>) er emissionstermen for togkategori c under (hhv. uden) bremsning i oktavbånd i ved højden h- Qc er gennemsnitsantallet af ikke-bremsende enheder i den pågældende togkategori- Qbr,c er gennemsnitsantallet af bremsende enheder i den pågældende togkategori- Vc er gennemsnitshastigheden af passerende ikke-bremsende tog- Vbr,c er gennemsnitshastigheden af passerende bremsende tog- bb er sportype/-tilstand- m er den skønnede hyppighed af skinnestød- Cbb,i,m er en korrektion for skinnestød og skinnernes ujævnhed.3.3. Flystøj3.3.1. IndledningI forlængelse af en gennemgang af foreliggende databaser gives der i nærværende retningslinjer i punkt 3.3.2 en standardanbefaling vedrørende beregning af flystøj omkring lufthavne ved hjælp af ECAC Doc. 29 som ændret ifølge punkt 2.4.Som fremhævet i indledningen er det ikke obligatorisk at anvende de anbefalede standarddata, og medlemsstaterne kan benytte andre data, som de finder hensigtsmæssige, forudsat at de er egnede til brug sammen med ECAC Doc. 29.Man bør endvidere være opmærksom på, at der er initiativer i gang om oprettelse af en ajourført og internationalt anerkendt database vedrørende støj fra civile fly. Det er således muligt, at Eurocontrol og American Federal Aviation Authority i fremtiden stiller en sådan database til rådighed.3.3.2. StandardanbefalingTil beregning af flystøj har man efter en gennemgang af umiddelbart foreliggende databaser fundet, at nedenstående dokumenter indeholder fuldstændige data om støj-motorkraft-afstand og præstationer for de fleste typer civile fly, inklusive den nye generation af støjsvage fly:- ÖAL-Richtlinie 24-1 Lärmschutzzonen in der Umgebung von Flughäfen Planungs- und Berechnungsgrundlagen. Österreichischer Arbeitsring für Lärmbekämpfung Wien 2001.- Neue zivile Flugzeugklassen für die Anleitung zur Berechnung von Lärmschutzbereichen (Entwurf), Umweltbundesamt, Berlin 1999.Dataene bygger på opdeling af fly i grupper og omfatter LA,max-niveauer. Nedenstående formel giver mulighed for beregning af SEL-værdier med brug af forbiflyvningens varighed som supplerende parameter.SEL beregnes i dB ud fra LA,max ifølge>REFERENCE TIL EN GRAFIK>& >REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor T0 = 1 sekund og T i s er givet ved følgende udtryk:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:- A og B er konstanter, som er forskellige for start og landing og forskellige for forskellige fastvingede fly- d er den skrå afstand i m (se punkt 2.4.2)- V er hastigheden i m/s.Støjniveauerne er givet for motorkraft ved henholdsvis start og landing. Nedsættelse af motorkraften efter start tages der hensyn til via en reduktion af støjniveauet, ΔLξ, ved en bestemt højde og hastighed.For de enkelte flygrupper er der standard startprofiler med hastighed V og højde H mod afstanden σ langs sporet på jorden fra startpunktet for rulningen og for større afstande dH/dσ.Dataene for støjniveau og ydelse er normaliseret til en temperatur på 15 °C, en luftfugtighed på 70 % og et tryk på 1013,25 hPa. De kan benyttes ved temperaturer op til 30 °C, og så længe produktet af relativ fugtighed og temperatur er større end 500.


Avis juridique important

|

31992H0442

92/442/EØF: Rådets henstilling af 27. juli 1992 om overensstemmelse mellem målene og politikken for social beskyttelse

EF-Tidende nr. L 245 af 26/08/1992 s. 0049 - 0052

RAADETS HENSTILLING af 27. juli 1992 om overensstemmelse mellem maalene og politikken for social beskyttelse (92/442/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER - som henviser til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 235,  som henviser til forslag fra Kommissionen (1),  som henviser til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),  som henviser til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og som tager foelgende i betragtning:  Ifoelge artikel 118 i Traktaten har Kommissionen til opgave at fremme et snaevert samarbejde mellem medlemsstaterne paa det sociale omraade;  i faellesskabspagten om arbejdstagernes grundlaeggende arbejdsmarkedsmaessige og sociale rettigheder, som blev vedtaget af stats- og regeringscheferne for elleve medlemsstater paa Det Europaeiske Raad den 9. december 1989 i Strasbourg, hedder det bl.a. i  syvende, trettende og sekstende betragtning samt i punkt 10, 24 og 25:  »gennemfoerelsen af det indre marked skal for arbejdstagerne i Det Europaeiske Faellesskab medfoere forbedringer paa det sociale omraade, navnlig med hensyn til (. . .) social beskyttelse (. . .);« »(denne pagt) tilsigter (. . .) hoejtideligt at bekraefte, at der ved ivaerksaettelsen af Den Faelles Akt i fuldt omfang skal tages hensyn til Faellesskabets arbejdsmarkedsmaessige og sociale dimension, og at det i den sammenhaeng er noedvendigt paa relevante  niveauer at soerge for, at de arbejdsmarkedsmaessige og sociale rettigheder udbygges i Det Europaeiske Faellesskab, navnlig for loenmodtagere og selvstaendige;« »den hoejtidelige erklaering om de grundlaeggende arbejdsmarkedsmaessige og sociale rettigheder paa faellesskabsplan maa ikke i forbindelse med sin virkeliggoerelse foere til forringelse i forhold til den nuvaerende situation i den enkelte medlemsstat,« »Alt efter de saerlige forhold i det enkelte land:  10. Har enhver arbejdstager i Det Europaeiske Faellesskab ret til en passende social beskyttelse, og han skal uanset arten af sit ansaettelsesforhold og stoerrelsen af den virksomhed, hvori han er beskaeftiget, vaere berettiget til sociale sikringsydelser af  en tilstraekkelig stoerrelse.  Skal personer, som er udelukket fra arbejdsmarkedet, enten fordi de ikke har kunnet faa adgang til det, eller fordi de ikke har kunnet vende tilbage til det, og som ikke selv har midler til deres underhold, sikres tilstraekkelige ydelser og en  tilstraekkelig indkomst, der er tilpasset deres personlige situation.« »Alt efter de saerlige forhold i det enkelte land:  24. Skal enhver arbejdstager i Det Europaeiske Faellesskab, der bliver pensioneret, kunne faa adgang til midler, der sikrer vedkommende en rimelig levestandard.  25. Skal enhver, der har naaet pensionsalderen, men som ikke er berettiget til pension, og som ikke har andre midler til sit underhold, kunne faa adgang til en tilstraekkelig indkomst samt en social bistand og laegehjaelp, der er tilpasset den paagaeldendes  behov.« det sociale sikringssystem er et vaesentligt element til at skabe solidaritet mellem indbyggerne i de enkelte medlemsstater, i og med at enhver har ret til social beskyttelse;  i handlingsprogrammet om gennemfoerelsen af faellesskabspagten om arbejdstagernes grundlaeggende arbejdsmarkedsmaessige og sociale rettigheder anfoerer Kommissionen, at forskellene i den sociale beskyttelse kan vaere en alvorlig haemsko for arbejdstagernes  frie bevaegelighed og forvaerre de regionale skaevheder, isaer mellem de nordlige og de sydlige lande i Faellesskabet; det er derfor blevet foreslaaet, at der skal ivaerksaettes en strategi, som skal bringe politikken paa dette omraade i overensstemmelse med de  maal, der fastsaettes i faellesskab, hvorved ovennaevnte uheldige forhold kan afboedes;  den igangvaerende udvikling i de fleste medlemsstater er paavirket af problemer, som de har til faelles (bl.a. befolkningens aldring, udviklingen i familiemoenstret, den vedvarende hoeje arbejdsloeshed, udviklingen af fattigdommen og nye former for  fattigdom), og paa denne baggrund har Raadet paa samlingen den 29. september 1989 foreslaaet, at den faktiske overensstemmelse fremmes yderligere ved at der fastlaegges faelles maalsaetninger til at lede udviklingen i national politik;  formaalet med denne strategi er at faa fastsat faelles maalsaetninger for medlemsstaternes politik, saaledes at de forskellige nationale systemer kan bestaa samtidig og udvikle sig i harmoni med hinanden mod Faellesskabets grundlaeggende maal;  de specifikke maalsaetninger, der er fastsat i faellesskab, skal tjene som udgangspunkt for tilpasningen af systemerne til aendringerne i behovene for beskyttelse, navnlig i forbindelse med aendringerne paa arbejdsmarkedet, i familiemoenstret og den  demografiske udvikling;  formaalet med at skabe overensstemmelse er ligeledes at soerge for, at den sociale beskyttelse bevares og styrkes i forbindelse med fuldfoerelsen af det indre marked; fuldfoerelsen heraf vil lette mobiliteten for arbejdstagerne og deres familier inden for  Faellesskabet, og det boer undgaas, at denne mobilitet haemmes af for store forskelle i den sociale beskyttelse;  paa grund af de meget forskellige sociale beskyttelsesordninger og deres roedder i national kultur er det medlemsstaterne selv, der afgoer, hvorledes deres sociale beskyttelsesordning indrettes, finansieres og organiseres;  denne henstilling beroerer ikke medlemsstaternes og Faellesskabets bestemmelser vedroerende opholdsret;  de maal vedroerende social beskyttelse, som er nedfaeldet i denne henstilling, beroerer ikke den enkelte medlemsstats adgang til at fastlaegge principperne for og opbygningen af dens sundhedsvaesen;  dette initiativ forekommer noedvendigt for inden for faellesmarkedets rammer at virkeliggoere et af faellesskabets maal - I. HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:  A. at de med forbehold af medlemsstaternes kompetence til at fastlaegge principperne for og varetage tilrettelaeggelse af deres egne ordninger paa de paagaeldende omraader foerer en generel politik paa det sociale beskyttelsesomraade, som er i overensstemmelse  med foelgende:  1. Under hensyn til de disponible oekonomiske midler, til prioriteter og ligevaegt inden for de sociale beskyttelsesordninger og alt efter den maade, disse er indrettet og finansieret paa, tilstraebes det, at den sociale beskyttelse loeser foelgende opgaver:  a) i overensstemmelse med principperne i Raadets henstilling 92/441/EOEF af 24. juni 1992 om faelles kriterier i forbindelse med sikring af tilstraekkelige indtaegter og ydelser fra socialbeskyttelsesordninger (4) at sikre enhver et indtaegtsniveau i  overensstemmelse med menneskets vaerdighed b) paa de vilkaar, som hver enkelt medlemsstat fastsaetter, at give enhver, som har taget lovligt ophold paa dens omraade, mulighed for, uanset stoerrelsen af den paagaeldendes indtaegter, at nyde godt af de sundhedsbeskyttelsesordninger, der findes i  medlemsstaten c) at bidrage til at fremme den sociale integration af alle personer, der har lovligt ophold i medlemsstaten, samt integration paa arbejdsmarkedet af de personer, som er i stand til at udoeve loennet beskaeftigelse d) at sikre loenmodtagere, som traekker sig tilbage fra arbejdsmarkedet efter endt arbejdsforloeb, eller som tvinges til at ophoere med deres erhvervsarbejde paa grund af sygdom, ulykke, moderskab, invaliditet eller arbejdsloeshed, en erstatningsindkomst i  form af faste ydelser eller beregnet i forhold til indtaegten fra deres tidligere beskaeftigelse, saaledes at de kan bevare et rimeligt leveniveau i forhold til deres bidrag til relevante sociale sikringsordninger e) at undersoege muligheden for at indfoere og/eller fremme en passende social beskyttelse for selvstaendige.  2. Ved tildeling af sociale ydelser boer foelgende principper overholdes:  a) ligebehandling, for at undgaa enhver form for forskelsbehandling begrundet i nationalitet, race, koen, religion, livsfoerelse eller politisk overbevisning, naar en ansoeger opfylder de betingelser med hensyn til forsikrings- og/eller bopaelsperioder, som  kraeves for at kunne opnaa ydelserne b) lighed, for at de, der modtager sociale ydelser, ogsaa faar deres del af en forbedring af levestandarden for befolkningen som helhed, under hensyntagen til, hvilke prioriteter der fastlaegges paa nationalt plan.  3. Det boer tilstraebes, at de sociale beskyttelsesordninger tilpasses aendringerne i adfaerd og familiemoenster, naar saadanne aendringer foraarsager, at der opstaar nye krav til den sociale beskyttelse, navnlig i forbindelse med aendringer paa arbejdsmarkedet og  i den demografiske udvikling.  4. Endelig boer de sociale beskyttelsesordninger administreres saa effektivt som muligt under hensyntagen til de beroerte personers rettigheder, behov og situation, ogsaa for saa vidt angaar indretning og drift;  B. at der om noedvendigt, med forbehold af medlemsstaternes kompetence til at fastlaegge principperne for og varetage tilrettelaeggelse af deres egne ordninger paa de paagaeldende omraader, sker en tilpasning og en udbygning af de sociale beskyttelsesordninger  for dermed gradvis og inden for hvert enkelt omraade at naa foelgende maal og at traeffe de i den anledning noedvendige foranstaltninger.  1. Sygdom Tilrettelaegge den sociale beskyttelse, saaledes at den medvirker til sygdomsforebyggelse, behandling og genoptraening af de beroerte personer, for at foelgende maal kan naas:  a) paa de vilkaar, som hver enkelt medlemsstat fastsaetter, at soerge for adgang til noedvendig behandling og til sygdomsforebyggende foranstaltninger for alle, der har lovligt ophold paa medlemsstatens omraade b) at soerge for opretholdelse og om noedvendigt udbygning af et effektivt behandlingssystem, som tilpasses befolkningens behov, og som isaer er rettet mod de behov, som skyldes aeldre personers stigende afhaengighed, og som afpasses efter udviklingen i  sygdomsformer og terapier og den noedvendige oegede forebyggelse c) om noedvendigt at soerge for genoptraening af rekonvalescenter, navnlig efter alvorlig sygdom eller en ulykke, og for deres efterfoelgende genindtraeden i arbejdslivet d) tildele loenmodtagere, som tvinges til arbejdsophoer paa grund af sygdom, faste ydelser eller ydelser beregnet i forhold til indtaegten fra deres tidligere erhvervsarbejde, saaledes at de kan opretholde et rimeligt leveniveau i forhold til deres bidrag  til gaeldende sociale sikringsordninger.  2. Moderskab a) at soerge for, at alle kvinder, som har lovligt ophold paa medlemsstatens omraade, faar daekket omkostninger til pleje i forbindelse med graviditet, foedsel og foelgerne heraf, med forbehold af, at den paagaeldende kvinde har ydet bidrag til relevante sociale  sikringsordninger, og/eller at omkostningerne daekkes af den sociale bistand b) at soerge for, at kvindelige loenmodtagere, som afbryder deres arbejde paa grund af moderskab, opnaar en passende social beskyttelse.  3. Arbejdsloeshed a) i overensstemmelse med henstillinger af 24. juni 1992 at sikre personer uden beskaeftigelse, som har lovligt ophold paa medlemsstatens omraade, en mindsteindtaegt, med forbehold af, at de staar til raadighed for arbejdsmarkedet b) at indfoere mekanismer mod social udelukkelse til fordel for arbejdsloese, isaer unge, som kommer ud paa arbejdsmarkedet, og langtidsledige, for dermed at fremme deres integration paa arbejdsmarkedet, forudsat at de staar til raadighed for arbejdsmarkedet  eller er villige til at tage en erhvervsuddannelse med henblik paa at faa beskaeftigelse c) at sikre loenmodtagere, som har mistet deres beskaeftigelse, faste ydelser eller ydelser beregnet i forhold til deres tidligere erhvervsindtaegt, saaledes at de kan opretholde et rimeligt leveniveau afhaengigt af deres bidrag til relevante sociale  sikringsordninger, og forudsat at de staar til raadighed for arbejdsmarkedet eller er villige til at tage en erhvervsuddannelse med henblik paa at faa beskaeftigelse.  4. Erhvervsudygtighed a) i overensstemmelse med bestemmelserne i henstillingen af 24. juni 1992 at sikre handicappede, som har lovligt ophold paa medlemsstatens omraade, mindsteindtaegter b) at fremme den sociale og oekonomiske integration af personer, der rammes af langvarig sygdom eller erhvervsudygtighed c) at tildele loenmodtagere, som tvinges til at begraense eller ophoere med deres arbejde paa grund af invaliditet, faste ydelser eller ydelser beregnet i forhold til deres tidligere erhvervsindtaegt eventuelt afpasset efter graden af erhvervsudygtigheden,  saaledes at de kan opretholde et rimeligt leveniveau afhaengigt af deres bidrag til relevante sociale sikringsordninger.  5. Alderdom a) i overensstemmelse med henstillingen af 24. juni 1992 at sikre aeldre, som har lovligt ophold paa medlemsstatens omraade, mindsteindtaegter b) at traeffe passende sociale beskyttelsesforanstaltninger under hensyn til aeldres saerlige behov, hvis de bliver afhaengige af andres pleje og tjenester c) traeffe foranstaltninger til at undgaa aeldres sociale udelukkelse d) under hensyntagen til de saerlige forhold i medlemsstaterne vedroerende arbejdsloeshed og demografisk situation at goere en indsats for at fjerne de vanskeligheder, som hindrer aeldre, der har naaet den laveste pensionsalder, i at udoeve et erhverv e) indfoere mekanismer til at sikre tidligere loenmodtagere, som pensioneres efter at have vaeret fuldt beskaeftigede i hele den erhvervsaktive periode, en rimelig erstatningsindkomst under hele pensionsperioden, eventuelt under hensyntagen til de  lovmaessige og supplerende pensionsordninger, idet ligevaegten mellem erhvervsaktives og pensionisters interesser bevares f) med hensyn til beregningen af pensionsrettigheder at goere situationen mindre ugunstig, bl.a. gennem muligheden for indbetaling af frivillige bidrag, for loenmodtagere, som ikke har vaeret fuldt beskaeftigede paa grund af sygdomsperioder, invaliditet  eller langvarig arbejdsloeshed, samt for loenmodtagere, som i perioder har afbrudt deres beskaeftigelse for at opdrage deres boern eller eventuelt i overensstemmelse med medlemsstatens lovgivning at tage sig af andre personer, som vedkommende har  forsoergerpligt overfor g) at tilpasse pensionsordningerne til aendringerne i adfaerd og familiestruktur h) at fremme, om noedvendigt, tilpasningen af betingelserne for at opnaa pensionsrettigheder, navnlig ret til supplerende pension, for at undgaa, at loenmodtagernes mobilitet haemmes i) i god tid at tilpasse pensionssystemerne til den demografiske udvikling og samtidig bibeholde de lovmaessige pensionsordningers centrale rolle.  6. Familie a) at forbedre ydelserne:  - til familier, som har meget svaert ved at forsoerge deres boern, f.eks. paa grund af antallet af boern, og/eller - til de daarligst stillede familier b) at medvirke til at fremme integrationen af personer, som efter at have opdraget deres boern oensker at indtraede eller genindtraede paa arbejdsmarkedet c) gennem foranstaltninger, som goer det muligt at forene familiemaessige og arbejdsmaessige forpligtelser, at bidrage til at fjerne hindringerne for, at foraeldre kan udoeve erhvervsmaessig beskaeftigelse.  II. OG ANMODER I DEN ANLEDNING KOMMISSIONEN OM:  1. regelmaessigt at forelaegge Raadet en rapport med en evaluering af de fremskridt, der er gjort i retning af disse maalsaetninger, og i samarbejde med medlemsstaterne at afpasse og udbygge anvendelsen af egnede kriterier i dette oejemed 2. at soerge for en regelmaessig udveksling med medlemsstaterne vedroerende deres politik med hensyn til social beskyttelse.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 27. juli 1992.  Paa Raadets vegne N. LAMONT Formand (1) EFT nr. C 194 af 25. 7. 1991, s. 13.(2) EFT nr. C 67 af 16. 3. 1992, s. 206.(3) EFT nr. C 40 af 17. 2. 1992, s. 91.(4) Se side 46 i denne Tidende.


title: Rådets henstilling af 12. juli 2011 om Grækenlands nationale reformprogram for 2011

text:
               20.7.2011

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 213/12

         RÅDETS HENSTILLING
   af 12. juli 2011
   om Grækenlands nationale reformprogram for 2011
   2011/C 213/04
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION —
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (1), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien.

               (4)

               Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af ledigheden ved hjælp af arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten.

               (5)

               Den 3. maj 2010 forelagde Grækenland et omfattende tilpasningsprogram, hvortil medlemsstaterne i euroområdet og IMF ville yde finansiel bistand på i alt 110 mia. EUR. I det ledsagende aftalememorandum og det efterfølgende tillæg er fastlagt de økonomisk-politiske betingelser for udbetalingen af den finansielle bistand.

               (6)

               De vigtigste elementer i de politiske betingelser er fastlagt i Rådets afgørelse 2010/320/EU af 10. maj 2010 (2) og de efterfølgende ændringer hertil (3), der i overensstemmelse med traktatens artikel 136 og 126, stk. 9, blev rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud.

               (7)

               Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer. Grækenland forventes at forelægge et opdateret stabilitetsprogram og specifikke tilsagn og foranstaltninger for 2011 under europluspagten, baseret på det opdaterede økonomiske tilpasningsprogram.

               (8)

               I de sidste ti år er Grækenlands vækst blevet drevet af uholdbare kræfter: Den kraftige forbrugsvækst og kraftige vækst i boliginvesteringerne blev ledsaget af store reallønsstigninger og en hurtig kreditvækst, og de lave realrentesatser, der er forbundet med euroens indførelse og liberaliseringen af finansmarkedet drev boomet. Den globale krise i 2008-2009 afslørede landets sårbarheder, herunder uholdbare finanspolitikker, der til en vis grad blev skjult af utroværdige statistikker og midlertidigt høje indtægter, stive arbejds- og produktmarkeder samt vigende konkurrenceevne og stigende udlandsgæld. Selv om det ikke skete til at begynde med, blev banksektoren påvirket af den økonomiske krise og tillidskrisen. Omfanget af forværringen af de offentlige finanser blev afsløret på et sent tidspunkt på grund af alvorlige huller i Grækenlands regnskabs- og statistiksystemer. Dette forsinkede gennemførelsen af korrigerende foranstaltninger. I takt med den fremspirende tvivl om holdbarheden i Grækenlands offentlige finanser og stigningen i den globale risikoaversion blev markedets stemning over for Grækenland skarpt forværret i begyndelsen af 2010. I april 2010 anmodede Grækenland om international finansiel bistand, da landet stod over for et betydeligt finansieringsbehov og ikke havde adgang til internationale kapitalmarkeder.

               (9)

               Grækenland forpligtede sig til at gennemføre det økonomiske og finansielle tilpasningsprogram med henblik på at rette op på de finanspolitiske og eksterne ubalancer og genskabe tilliden på kort sigt. På mellemlang sigt skulle landet lægge fundamentet for en vækstmodel, der i højere grad fokuserer på investering og eksport til støtte for vækst og beskæftigelse. I henhold til tilpasningsprogrammet skal der gennemføres en omfattende indsats på tre fronter: i) i begyndelsen af programperioden en strategi for konsolidering af de offentlige finanser, der vil blive understøttet af strukturelle finanspolitiske foranstaltninger og bedre budgetkontrol, ii) strukturelle reformer på arbejds- og produktmarkeder for at forbedre landets konkurrenceevne øge væksten og iii) foranstaltninger til beskyttelse af stabiliteten i banksystemet.

               (10)

               Kommissionen har vurderet udkastet til det nationale reformprogram. Den har ikke blot taget hensyn til dets relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Grækenland, men også til, i hvor høj grad det er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. I denne kontekst understreger Kommissionen, at det haster med at få gennemført de planlagte foranstaltninger til efterlevelse af afgørelse 2010/320/EU —

         HENSTILLER, at Grækenland:
   fuldt ud gennemfører de foranstaltninger, der er fastlagt i afgørelse 2010/320/EU som ændret ved afgørelse 2011/257/EU, og som er nærmere beskrevet i aftalememorandummet af 3. maj 2010 og de efterfølgende tillæg hertil, særligt det seneste tillæg af 2. juli 2011.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2011.

            På Rådets vegne

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

            Formand

      (1)  Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 138 af 26.5.2011, s. 56).

      (2)  EUT L 145 af 11.6.2010, s. 6.

      (3)  Rådets afgørelse af 7. september 2010 (2010/486/EU) (EUT L 241 af 14.9.2010, s. 12), Rådets afgørelse af 20. december 2010 (2011/57/EU) (EUT L 26 af 29.1.2011, s. 15) og Rådets afgørelse af 7. marts 2011 (2011/257/EU) (EUT L 110 af 29.4.2011, s. 26).


title: Kommissionens henstilling af 17. august 2006 om forekomst af deoxynivalenol, zearalenon, ochratoksin A, T-2 og HT-2 samt fumonisiner i produkter til foderbrug   (EØS-relevant tekst)

text:
               23.8.2006

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 229/7

      KOMMISSIONENS HENSTILLING

   af 17. august 2006
   om forekomst af deoxynivalenol, zearalenon, ochratoksin A, T-2 og HT-2 samt fumonisiner i produkter til foderbrug
   (EØS-relevant tekst)
   (2006/576/EF)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, andet led, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Efter anmodning fra Kommissionen vedtog Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) udtalelser om mykotoksinerne deoxynivalenol den 2. juni 2004 (1), zearalenon den 28. juli 2004 (2), ochratoksin A den 22. september 2004 (3) og fuminosiner den 22. juni 2005 (4).

               (2)

               Det konkluderes i udtalelserne, at alle fire mykotoksiner har toksiske virkninger for en række dyrearter. Deoxynivalenol, zearalenon og fumonisin B1 og B2 overføres kun i meget begrænset omfang fra foder til kød, mælk og æg, og animalske fødevarer bidrager derfor kun marginalt til menneskers samlede eksponering for de pågældende toksiner. Ochratoksin A kan overføres fra foder til animalske fødevarer, men vurderinger af eksponeringen viser, at animalske fødevarer kun i mindre omfang bidrager til menneskers eksponering for ochratoksin A via kosten.

               (3)

               Der foreligger i øjeblikket kun begrænsede data om forekomsten af T-2- og HT-2-toksiner i produkter til foderbrug. Der er også et presserende behov for udvikling og validering af en følsom analysemetode. Der er imidlertid oplysninger, der tyder på, at forekomst af T-2 og HT-2 i produkter til foderbrug kan være problematisk. Det er derfor nødvendigt at udvikle en følsom analysemetode, indsamle flere data om forekomst og foretage yderligere undersøgelser og forskning i faktorer, der har betydning for forekomsten af T-2 og HT-2 i korn og kornprodukter, navnlig havre og havreprodukter.

               (4)

               På baggrund af de videnskabelige udtalelser, jf. betragtning 1, og manglen på pålidelige data om T-2- og HT-2-toksiner samt de store udsving fra år til år i forekomsten af de pågældende mykotoksiner bør der indsamles flere data om de pågældende mykotoksiner i de forskellige fodermidler og foderstoffer som supplement til de data, der allerede foreligger fra de samordnede kontrolprogrammer for 2002 (5), 2004 (6) og 2005 (7).

               (5)

               For at give medlemsstaterne retningslinjer for, hvornår korn og kornprodukter samt foderblandinger til foderbrug kan accepteres, og for at undgå forskelle i de grænseværdier, de forskellige medlemsstater accepterer, og den deraf følgende risiko for konkurrenceforvridning bør der anbefales vejledende grænseværdier.

               (6)

               Medlemsstaterne bør først anvende de vejledende grænseværdier for fumonisin B1 + B2 fra den 1. oktober 2007, så der bliver overensstemmelse med bestemmelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 856/2005 af 6. juni 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 466/2001 for så vidt angår fusariumtoksiner (8), der ændrer Kommissionens forordning (EF) nr. 466/2001 af 8. marts.

               (7)

               Den fremgangsmåde, der anbefales i denne henstilling, bør tages op til vurdering senest i 2009, navnlig med henblik på at vurdere dens bidrag til beskyttelse af dyresundheden. De overvågningsdata, der tilvejebringes som et resultat af denne henstilling, vil også bidrage til et større kendskab til de pågældende mykotoksiners variationer fra år til år og forekomst i de mange forskellige biprodukter, der anvendes til foder, hvilket er af afgørende betydning for, at der — om nødvendigt — kan træffes yderligere retlige foranstaltninger,

         HENSTILLER FØLGENDE:
   1)   Medlemsstaterne bør med aktiv inddragelse af foderstofvirksomhedslederne øge overvågningen af forekomst af deoxynivalenol, zearalenon, ochratoksin A og fumonisin B1 + B2 samt T-2- og HT-2-toksiner i korn og kornprodukter til foderbrug samt foderblandinger.
   2)   Medlemsstaterne bør sikre, at prøver analyseres samtidig for forekomst af deoxynivalenol, zearalenon, ochratoksin A, fumonisin B1 + B2 samt T-2- og HT-2-toksiner, så man kan vurdere omfanget af samtidig forekomst.
   3)   Medlemsstaterne bør især fokusere på forekomst af de pågældende mykotoksiner i biprodukter og følgeprodukter fra fødevareproduktionen, som er til foderbrug.
   4)   Medlemsstaterne bør sikre, at analyseresultaterne regelmæssigt forelægges for Kommissionen, så de kan samles i en enkelt database.
   5)   Medlemsstaterne bør sikre, at de vejledende grænseværdier, jf. bilaget, anvendes til at bedømme, om foderblandinger og korn og kornprodukter til foderbrug kan accepteres. For så vidt angår fumonisin B1 + B2 bør medlemsstaterne anvende de vejledende grænseværdier fra den 1. oktober 2007.
   6)   Medlemsstaterne bør navnlig sikre, at foderstofvirksomhedslederne i deres HACCP-system (9) anvender de vejledende grænseværdier, der er omhandlet i punkt 5, til at fastsætte de kritiske grænser på kritiske kontrolpunkter, som adskiller acceptable forhold fra uacceptable forhold, med henblik på at forebygge, fjerne eller reducere identificerede farer.
   Når medlemsstaterne anvender de vejledende grænseværdier, bør de tage i betragtning, at de vejledende grænseværdier for korn og kornprodukter gælder for de mest tolerante dyrearter og derfor skal betragtes som øvre vejledende grænseværdier.
   Når det drejer sig om foder til mere følsomme arter, bør medlemsstaterne sikre, at foderproducenten anvender lavere vejledende grænseværdier for korn og kornprodukter, idet der tages hensyn til dyreartens følsomhed, og det bliver muligt at overholde de vejledende grænseværdier, der er fastsat for foderblandinger for de pågældende dyrearter.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 17. august 2006.

            På Kommissionens vegne

         Markos KYPRIANOU

            Medlem af Kommissionen

      (1)  Udtalelse af 2. juni 2004 — efter anmodning fra Kommissionen — fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets Ekspertpanel for Forurenende Stoffer i Fødevarekæden angående deoxynivalenol som uønsket stof i foderstoffer.
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/478.Par.0005.File.dat/opinion05_contam_ej73_deoxynivalenol_v2_en1.pdf

      (2)  Udtalelse af 28. juli 2004 — efter anmodning fra Kommissionen — fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets Ekspertpanel for Forurenende Stoffer i Fødevarekæden angående zearalenon som uønsket stof i foderstoffer.
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/527.Par.0004.File.dat/opinion_contam06_ej89_zearalenone_v3_en1.pdf

      (3)  Udtalelse af 22. september 2004 — efter anmodning fra Kommissionen — fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets Ekspertpanel for Forurenende Stoffer i Fødevarekæden angående ochratoksin A som uønsket stof i foderstoffer.
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/645.Par.0001.File.dat/opinion_contam09_ej101_ochratoxina_en1.pdf

      (4)  Udtalelse af 22. juni 2005 fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets Ekspertpanel for Forurenende Stoffer i Fødevarekæden om en anmodning fra Kommissionen angående fumonisiner som uønsket stof i foderstoffer.
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/1037.Par.0001.File.dat/contam_op_ej235_fumonisins_en1.pdf

      (5)  Kommissionens henstilling 2002/214/EF af 12. marts 2002 om de samordnede kontrolprogrammer på foderstofområdet for 2002 i henhold til Rådets direktiv 95/53/EF (EFT L 70 af 13.3.2002, s. 20).

      (6)  Kommissionens henstilling 2004/163/EF af 17. februar 2004 om det samordnede kontrolprogram på foderstofområdet for 2004 i henhold til Rådets direktiv 95/53/EF (EUT L 52 af 21.2.2004, s. 70).

      (7)  Kommissionens henstilling 2005/187/EF af 2. marts 2005 om det samordnede kontrolprogram på foderstofområdet for 2005 i henhold til Rådets direktiv 95/53/EF (EUT L 62 af 9.3.2005, s. 22).

      (8)  EUT L 143 af 7.6.2005, s. 3.

      (9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 183/2005 (EUT L 35 af 8.2.2005, s. 1).

      BILAG
      VEJLEDENDE GRÆNSEVÆRDIER

                  Mykotoksin

                  Produkter til foderbrug

                  Vejledende grænseværdi i mg/kg (ppm) foderstof, beregnet ved et vandindhold på 12 %

                  Deoxynivalenol

                  Fodermidler (1)

                              —

                              Korn og kornprodukter (2), undtagen majsbiprodukter

                  8

                              —

                              Majsbiprodukter

                  12

                  Tilskudsfoder og fuldfoder, undtagen:

                  5

                              —

                              tilskudsfoder og fuldfoder til svin

                  0,9

                              —

                              tilskudsfoder og fuldfoder til kalve (< 4 måneder), lam og gedekid

                  2

                  Zearalenon

                  Fodermidler (1)

                              —

                              Korn og kornprodukter (2), undtagen majsbiprodukter

                  2

                              —

                              Majsbiprodukter

                  3

                  Tilskudsfoder og fuldfoder

                              —

                              Tilskudsfoder og fuldfoder til smågrise og gylte (ungsøer)

                  0,1

                              —

                              Tilskudsfoder og fuldfoder til søer og slagtesvin

                  0,25

                              —

                              Tilskudsfoder og fuldfoder til kalve, malkekvæg, får (herunder lam) og geder (herunder gedekid)

                  0,5

                  Ochratoksin A

                  Fodermidler (1)

                              —

                              Korn og kornprodukter (2)

                  0,25

                  Tilskudsfoder og fuldfoder

                              —

                              Tilskudsfoder og fuldfoder til svin

                  0,05

                              —

                              Tilskudsfoder og fuldfoder til fjerkræ

                  0,1

                  Fumonisin B1 + B2

                  Fodermidler (1)

                              —

                              Majs og majsprodukter (3)

                  60

                  Tilskudsfoder og fuldfoder til:

                              —

                              svin, heste (Equidae), kaniner og selskabsdyr

                  5

                              —

                              fisk

                  10

                              —

                              fjerkræ, kalve (< 4 måneder), lam og gedekid

                  20

                              —

                              voksne drøvtyggere (> 4 måneder) og mink

                  50

         (1)  Der skal især fokuseres på korn og kornprodukter, som gives som foder direkte til dyrene, så anvendelsen heraf i en dagsration ikke medfører, at dyret eksponeres for et højere niveau af de pågældende mykotoksiner end de eksponeringsniveauer, der følger af, at der udelukkende anvendes fuldfoder i en dagsration.

         (2)  Udtrykket »korn og kornprodukter« omfatter ikke blot de fodermidler, der er opført under punkt 1, »Korn samt produkter og biprodukter heraf«, i den ikke-udtømmende liste over de mest anvendte fodermidler i del B i bilaget til Rådets direktiv 96/25/EF af 29. april 1996 om omsætning og anvendelse af fodermidler (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 35), men også andre fodermidler af korn, navnlig korn som grøntfoder og grovfoder.

         (3)  Udtrykket »majs og majsprodukter« omfatter ikke blot de fodermidler af majs, der er opført under punkt 1, »Korn samt produkter og biprodukter heraf«, i den ikke-udtømmende liste over de mest anvendte fodermidler i del B i bilaget til Rådets direktiv 96/25/EF, men også andre fodermidler af majs, navnlig majs som grøntfoder og grovfoder.