Avis juridique important

|

32001H0064

Rådets henstilling af 19. januar 2001 om gennemførelsen af medlemsstaternes beskæftigelsespolitik

EF-Tidende nr. L 022 af 24/01/2001 s. 0027 - 0037

Rådets henstillingaf 19. januar 2001om gennemførelsen af medlemsstaternes beskæftigelsespolitik(2001/64/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 128, stk. 4,som henviser til de 15 gennemførelsesrapporter for 2000, som medlemsstaterne har indsendt, og hvori de beskriver, hvorledes de nationale handlingsplaner for beskæftigelsen for 1999 er blevet gennemført, og hvorledes de nationale handlingsplaner for beskæftigelsen er blevet tilpasset under indtryk af de ændringer, der er blevet indført i retningslinjerne for 2000,som henviser til Rådets henstilling af 14. februar 2000 om gennemførelsen af medlemsstaternes beskæftigelsespolitik(1),som henviser til Kommissionens henstilling af 6. september 2000, ogsom tager følgende i betragtning:(1) Rådet vedtog retningslinjer for beskæftigelsen for 1998, 1999 og 2000 ved henholdsvis resolutionerne af 15. december 1997(2) og 22. februar 1999(3) og afgørelsen af 13. marts 2000(4).(2) Det Europæiske Råd i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 enedes om en sammenhængende strategi for beskæftigelse, økonomisk reform og social samhørighed som led i det vidensbaserede samfund, forpligtede sig til at skabe betingelserne for fuld beskæftigelse og understregede vigtigheden af livslang uddannelse.(3) Det Europæiske Råd i Santa Maria da Feira den 19. og 20. juni 2000 betonede den fremtrædende rolle, arbejdsmarkedets parter vil komme til at spille i indsatsen for at modernisere arbejdets tilrettelæggelse, fremme livslang uddannelse og øge erhvervsfrekvensen, især blandt kvinder.(4) Rådet vedtog henstillingen om de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker den 19. juni 2000, og Det Europæiske Råd i Amsterdam den 16. og 17. juni 1997 enedes om en resolution om en stabilitets- og vækstpagt indeholdende forpligtelser for hver enkelt medlemsstat.(5) Den fælles beskæftigelsesrapport for 2000, der er udarbejdet i samarbejde med Kommissionen, beskriver beskæftigelsessituationen i Fællesskabet og ser nærmere på medlemsstaternes indsats for at gennemføre deres beskæftigelsespolitik i overensstemmelse med retningslinjerne.(6) Beskæftigelsesudvalget og Udvalget for Økonomisk Politik afgav den 31. oktober 2000 fælles udtalelse om denne henstilling.(7) Rådet finder det på baggrund af gennemgangen af gennemførelsen af medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker hensigtsmæssigt at rette henstillinger til medlemsstaterne. Retningslinjerne bør anvendes med måde, bør fokusere på prioriterede emner og bør være baseret på en solid og grundig analyse.(8) Ved gennemførelsen af foranstaltninger til supplering af aktioner, som medlemsstaterne har iværksat som led i bestræbelserne på at opnå fuld beskæftigelse, bør medlemsstaternes kompetence respekteres.(9) Rådet anerkender den store indsats, medlemsstaterne allerede har gjort for at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingen af 14. februar 2000. Ved evalueringen af virkningen af disse politikker bør beskæftigelsesretningslinjernes flerårige perspektiv tages i betragtning.(10) I forbindelse med gennemførelsen af beskæftigelsesretningslinjerne får medlemsstaterne brug for at formulere en overordnet strategisk plan for udvikling og gennemførelse af deres beskæftigelsespolitik.(11) For at der kan skabes et konkurrencedygtigt og dynamisk videnbaseret samfund, er det afgørende, at der udvikles og etableres et system for livslang uddannelse, hvilket forudsætter en aktiv indsats fra alle berørte parter, herunder offentlige myndigheder, arbejdsmarkedets parter og enkeltpersoner, med et relevant bidrag fra civilsamfundet.(12) For at nedbringe ungdomsarbejdsløsheden, der er et langvarigt problem i de fleste medlemsstater, bør alle unge have tilbudt arbejde, inden de har været ledige i seks måneder.(13) For at forebygge langtidsledigheden, der rammer omkring halvdelen af de arbejdsløse i Den Europæiske Union, bør der tilbydes alle arbejdsløse voksne en ny start, inden de har været ledige i tolv måneder.(14) Det er vigtigt at begrænse motivationsdæmpende forhold i skattesystemerne og de sociale ordninger for at sikre en højere erhvervsfrekvens blandt kvinder og ældre.(15) Der er behov for at skabe bedre vilkår for virksomhederne og give potentielle iværksættere den nødvendige forberedelse, som sætter dem i stand til at starte egen virksomhed, således at flere og flere dynamiske virksomheder skaber flere og flere arbejdspladser.(16) Det er nødvendigt at tilvejebringe de nødvendige rammer for, at det beskæftigelsesmæssige vækstpotentiale, som findes i servicesektoren, kan udnyttes.(17) Vedvarende jobskabelse kræver beskatningssystemer, der er mere beskæftigelsesvenlige, og hvor det nuværende høje skattetryk på arbejde flyttes over på andre beskatningsobjekter som f.eks. energi og miljø.(18) Lokale beskæftigelsesfremmende initiativer bidrager i væsentligt omfang til virkeliggørelsen af de mål, som forfølges med den europæiske beskæftigelsesstrategi.(19) Etablering af partnerskaber på alle niveauer, hvor det tjener et formål, er en væsentlig faktor, som bidrager til at modernisere arbejdets tilrettelæggelse og til at fremme virksomhedernes og deres ansattes tilpasningsevne.(20) De kønsbetingede forskelle på arbejdsmarkedet - især med hensyn til beskæftigelse, arbejdsløshed og lønninger - og den ulige repræsentation af kønnene i de enkelte sektorer og erhverv gør det påkrævet at anvende en overordnet strategi for integrering af kønsaspektet i de forskellige politikker og at træffe foranstaltninger, der gør det muligt at forene arbejde og familieliv bedre,RETTER de henstillinger, som fremgår af bilaget, til de enkelte medlemsstater.Udfærdiget i Bruxelles, den 19. januar 2001.På Rådets vegneB. RingholmFormand(1) EFT L 52 af 25.2.2000, s. 32.(2) EFT C 30 af 28.1.1998, s. 1.(3) EFT C 69 af 12.3.1999, s. 2.(4) EFT L 72 af 21.3.2000, s. 15.BILAGHENSTILLINGER TIL DE ENKELTE MEDLEMSSTATERI. BELGIENProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenSituationen på det belgiske arbejdsmarked forbedredes i 1999 med en særdeles stærk stigning i erhvervsfrekvensen og en arbejdsløshed, der faldt til under EU-gennemsnittet. Væksten i beskæftigelsen tog imidlertid af og lå under EU-gennemsnittet. Desuden findes der en række gamle, uafklarede spørgsmål, som man kun langsomt er ved at finde en løsning på.- Langtidsledigheden er stærkt stigende, og det samlede antal langtidsledige udgjorde i 1999 5 % af arbejdsstyrken.- Andelen af beskæftigede er lavest blandt de ældre (12 procentpoint lavere end EU-gennemsnittet). Det gælder navnlig gruppen over 55 år, hvor erhvervsfrekvensen (24,7 %) stadig er den laveste i EU.- Det gennemsnitlige skattetryk på arbejde er stadig et af de højeste i EU.- Der er begyndende tegn på arbejdskraftmangel og udækkede kvalifikationsbehov, og beskæftigelsessituationen ser stadig meget forskellig ud i de forskellige regioner.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende iværksættelse af en forebyggende politik, revision af skattesystem og sociale ordninger, bedre samarbejde mellem arbejdsmarkedsmyndighederne, lettelse af skattetrykket på arbejde og udvikling af et system for livslang uddannelse.Belgien bør derfor:1. styrke indsatsen for at gennemføre den nye individuelle strategi over for alle arbejdsløse unge med det formål at opfange dem, før de har været uden arbejde i seks måneder; tage afgørende skridt til at udforme og påbegynde iværksættelsen af et passende system, som sikrer hurtig indgriben over for arbejdsløse voksne2. fortsætte undersøgelserne af de faktorer i skattesystemet og de sociale ordninger, som virker hæmmende på den enkeltes interesse i at deltage aktivt på arbejdsmarkedet, især for ældre arbejdstagere; i særdeleshed se nærmere på de foranstaltninger, som har til formål at forhindre ældre arbejdstagere i at trække sig ud af arbejdsmarkedet før pensionsalderen, og overveje at styrke foranstaltninger, som gør det mindre tillokkende at forlade arbejdsmarkedet3. fortsætte indsatsen for at styrke samarbejdet mellem de forskellige arbejdsmarkedsmyndigheder for at integrere og koordinere mange forskellige aktive foranstaltninger4. videreføre og kontrollere foranstaltninger, som har til formål at nedbringe skattetrykket på arbejde, således at det bliver attraktivt for de ledige at komme i arbejde og for virksomhederne at ansætte nyt personale, og føre nøje tilsyn med konsekvenserne af en nedsættelse af socialsikringsbidragene5. udvikle og iværksætte en sammenhængende strategi for livslang uddannelse for at forebygge, at der opstår udækkede kvalifikationsbehov, og skabe et mere solidt grundlag for den videnbaserede økonomi og det videnbaserede samfund.II. DANMARKProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenArbejdsmarkedssituationen er fortsat meget gunstig med den højeste erhvervsfrekvens i EU for både mænd og kvinder og et af de laveste arbejdsløshedstal. De væsentligste udfordringer for Danmark består i nødvendigheden af:- at udvide den nuværende arbejdsstyrke, navnlig ved at tilskynde arbejdstagere til at forlænge deres arbejdsliv og ved at reducere antallet af personer i den erhvervsaktive alder, der modtager sociale ydelser- at tilstræbe en mere jævn fordeling af mænd og kvinder i de enkelte erhverv.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende nedsættelse af skattetrykket på arbejde, tilskyndelse af arbejdstagerne til at blive længere på arbejdsmarkedet, integration af arbejdsløse kvinder på arbejdsmarkedet og formindskelse af omfanget af kønsopdelingen på arbejdsmarkedet.Danmark bør derfor:1. videreføre og føre nøje tilsyn med gennemførelsen af igangværende reformer med henblik på at nedbringe det samlede skattetryk på arbejde, især for de små indkomster2. øge incitamenterne til at tage arbejde eller blive på arbejdsmarkedet og fortsætte med at føre nøje tilsyn med reformen af efterløns- og orlovsordningerne i betragtning af behovet for at øge arbejdskraftudbuddet3. fortsætte indsatsen for at udvikle en strategi, som mere effektivt tager højde for ligestillingsaspektet, og en sammenhængende strategi til nedbringelse af det nuværende omfang af kønsopdelingen på arbejdsmarkedet.III. TYSKLANDProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenEfterhånden som den tyske økonomi genvinder fordums styrke, er udviklingen i beskæftigelsessituationen ved at vende, og arbejdsløsheden er faldet yderligere i takt med, at følgerne af den tyske genforening slår igennem. Blandt de største udfordringer for det tyske arbejdsmarked er:- den langsomme genvinding af de arbejdspladser, som gik tabt i løbet af det meste af 1990'erne (- 1,2 procentpoint pr. år fra 1991 til 1998), og de store regionale forskelle i arbejdsløshedstallene med de nye delstater som de hårdest ramte- den vedvarende høje langtidsledighed, som rammer 4,4 % af arbejdsstyrken- på trods af nylige reformer et af de største samlede skattetryk på arbejde i EU- den lave andel af erhvervsaktive i gruppen 55 til 64-årige (ca. 37,8 %), hvilket peger på endnu et uudnyttet arbejdskraftpotentiale, og behovet for en mere målrettet og sammenhængende politik for livslang uddannelse, som kan øge arbejdsstyrkens beskæftigelsesegnethed.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende skattetrykket på arbejde, forebyggende politikker, skattesystem og sociale ordninger, især for ældre arbejdstagere, livslang uddannelse og ligestilling.Tyskland bør derfor:1. fuldende gennemførelsen af en forebyggende strategi, som er baseret på hurtig indgriben for at opfylde individuelle behov og forhindre folk i at blive langtidsledige; der bør føres nøje tilsyn med, hvilke fremskridt der gøres med hensyn til at nå fælles og nationale mål2. fortsætte med at undersøge de hindringer og demotiverende faktorer, som kan indvirke negativt på de forskellige gruppers og især de ældres tilskyndelse til at søge arbejde; der bør føres tilsyn med ændringer i de ældre arbejdstageres erhvervsfrekvens, ligesom der bør vedtages yderligere foranstaltninger for at øge denne gruppes beskæftigelsesegnethed3. løse problemet med kvalifikationsgabet på arbejdsmarkedet ved at forbedre rammebetingelserne for og herunder incitamenterne til efteruddannelse samt lærlingeuddannelse i samarbejde med arbejdsmarkedets parter og ved yderligere at opstille en sammenhængende strategi og såvel kvalitative som kvantitative mål for livslang uddannelse. Der er behov for foranstaltninger på skolerne og i uddannelsesinstitutionerne for at sikre en lettere overgang til moderne job på arbejdspladserne4. videreføre og kontrollere sin indsats for yderligere at lette skattetrykket på arbejde, navnlig på grundlag af den seneste skattereform 2000 og reformen af miljøafgifterne, med nedsættelser af skatter og sociale sikringsbidrag. Der bør foretages en yderligere reduktion af arbejdskraftomkostningerne, også i den nederste del af lønskalaen, samtidig med at behovet for en finanspolitisk konsolidering tilgodeses5. videreføre og styrke den tostrengede strategi, som kombinerer inddragelse af ligestillingsaspektet i udformningen af politikker med specifikke ligestillingsfremmende foranstaltninger, idet opmærksomheden særlig rettes mod skattesystemernes og de sociale ordningers indflydelse på kvindernes beskæftigelsessituation, og det tilstræbes at reducere de kønsbetingede lønforskelle.IV. GRÆKENLANDProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenVed udgangen af 1999 opfyldte Grækenland konvergenskriterierne for deltagelse i Den Økonomiske og Monetære Union. Grækenlands erhvervsfrekvens er imidlertid en af de laveste i EU (55,4 %). Arbejdsløsheden er steget i løbet af de sidste par år, først og fremmest som følge af arbejdsstyrkens forøgelse (kvinder og indvandrere) og den fortsatte nedgang i beskæftigelsen i landbrugssektoren, og den ligger stadig over EU-gennemsnittet. Også langtidsledigheden er steget. Situationen er typisk for et arbejdsmarked med følgende strukturelle problemer:- arbejdsløshedstallene for unge, kvinder og langtidsledige er fortsat høje, over EU-gennemsnittet- såvel beskæftigelsestallene som arbejdsløshedstallene udviser store kønsspecifikke forskelle- uddannelsesreformerne omfatter tiltag til udvikling af et system for livslang uddannelse, men der findes ingen klar overordnet strategi, og der er behov for en yderligere forbedring af de almene og faglige uddannelsessystemer- omfattende administrative byrder er til hinder for virksomhedernes vækst, navnlig i indkøringsfasen, og beskæftigelsen i servicesektoren er stadig lav på trods af forbedringer på visse områder- der er behov for at forbedre anvendelsen af ny teknologi og moderniseringen af arbejdets tilrettelæggelse.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende den overordnede politiske strategi, forebyggelse og aktivering, inddragelse af ligestillingsaspektet i udformningen af politikker og forøgelse af antallet af kvinder på arbejdsmarkedet, uddannelse, lettelse af de administrative byrder og modernisering af arbejdstilrettelæggelsen.Grækenland bør derfor:1. udvikle en overordnet strategi og et sæt velstrukturerede politikker for gennemførelsen af beskæftigelsesretningslinjerne på tværs af de fire søjler2. iværksætte afgørende og sammenhængende foranstaltninger gennem udvikling af eksisterende planer for en hurtig reform af de offentlige arbejdsformidlinger for at forhindre unge og voksne arbejdsløse i at glide over i langtidsledighed, i overensstemmelse med retningslinje 1 og 2; det er nødvendigt at forbedre statistikforvaltningen, således at de politiske indikatorer for forebyggelse og aktivering kan foreligge i god tid og tilsynet blive effektivt3. undersøge, om der er mulighed for at nedsætte skatterne på arbejde og/eller arbejdsindkomster med henblik på at få beskæftigelsesgraden til at stige. Grækenland bør ligeledes anvende en ligestillingsstrategi for at få flere kvinder ud på arbejdsmarkedet4. vedtage en sammenhængende strategi for livslang uddannelse, herunder opstilling af mål, yderligere forbedre de almene og faglige uddannelsessystemer, så arbejdsstyrken bliver bedre kvalificeret, og give efteruddannelse større opmærksomhed, især ved at involvere arbejdsmarkedets parter mere aktivt5. vedtage og gennemføre en sammenhængende strategi med henblik på at reducere de administrative byrder i forbindelse med etableringen af en ny virksomhed for således at stimulere iværksætterånden og til fulde udnytte servicesektorens jobskabelsespotentiale6. styrke indgåelsen af partnerskaber og fremme arbejdsmarkedets parters konkrete forpligtelser på alle relevante niveauer i forbindelse med moderniseringen af arbejdets tilrettelæggelse med det formål at øge virksomhedernes produktivitet og konkurrenceevne, samtidig med at der opnås en passende balance mellem fleksibilitet og tryghed.V. SPANIENProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenSpanien har i de senere år oplevet vækst i både økonomien og beskæftigelsen, men der er stadig store udfordringer at tage fat på.- Erhvervsfrekvensen er, selv om den er stigende, en af de laveste i EU. Arbejdsløsheden er stadig så høj som 15,9 %, selv om der er sket et markant fald siden 1996. Langtidsledigheden er også gået ned, men kvinder og ældre er fortsat særlig hårdt ramt af arbejdsløshed.- Andelen af arbejdstagere i midlertidige beskæftigelsesforhold er høj. De fleste af disse midlertidige job er af kort varighed og udføres i overvejende grad af kvinder og unge.- De regionale uligheder er store og den geografiske mobilitet meget lav.- Selv om kvindernes erhvervsfrekvens har været stigende, er den fortsat den laveste i EU (37,6 %). Forskellen mellem mænds og kvinders erhvervsfrekvens er med 30,3 % den største i EU. Arbejdsløsheden for kvinder er på 23,1 %.- Mindre end 35 % af befolkningen mellem 25 og 64 år har afsluttet en uddannelse på gymnasieniveau eller tilsvarende. Det er almindeligt, at eleverne forlader skolen i en tidlig alder, og kun få efteruddanner sig som voksne. Der findes ingen sammenhængende strategi for livslang uddannelse.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende forebyggelse og aktivering, forbedring af det statistiske overvågningssystem, inddragelse af ligestillingsaspektet i udformningen af politikker, livslang uddannelse, omstillingsevne samt skattesystem og sociale ordninger.Spanien bør derfor:1. fortsætte moderniseringen af de offentlige arbejdsformidlinger for at forbedre deres effektivitet og desuden fremskynde gennemførelsen af den forebyggende strategi med henblik på at inddrage alle potentielle brugere. Som led i en sådan indsats bør det statistiske overvågningssystem gøres færdigt i overensstemmelse med den nationale handlingsplan og den fælles beskæftigelsesrapport2. lægge større vægt på at fremme ligestilling, så kvindernes erhvervsfrekvens kan nå op i nærheden af gennemsnittet i EU inden for en frist i forhold til problemets omfang, som afspejler dette måls hastende karakter3. udvikle og gennemføre en sammenhængende strategi for livslang uddannelse, som omfatter opstilling af mål samt grund-, efter- og videreuddannelse, så uddannelsesniveauet bliver hævet, og flere voksne kommer i gang med uddannelsesaktiviteter; man bør være særlig opmærksom på problemet med de elever, der forlader skolen i en tidlig alder4. samarbejde med arbejdsmarkedets parter om at justere arbejdsforholdene, herunder arbejdsmarkedslovgivningen, og udvikle nye former for tilrettelæggelse af arbejdet, idet der tilstræbes en passende balance mellem fleksibilitet og tryghed for arbejdsstyrken som helhed5. undersøge, hvilke motiverende/demotiverende faktorer der følger af skattesystemer og sociale ordninger, med henblik på at øge beskæftigelsen og sikre stabilitet på arbejdsmarkedet.VI. FRANKRIGProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenBeskæftigelsessituationen er i fortsat bedring. Der består imidlertid nogle vigtige strukturelle problemer.- Erhvervsfrekvensen blandt de 55 til 64-årige ligger stadig en hel del under EU-gennemsnittet (28,3 % mod 35,9 %), og der var i 1999 ingen tegn på, at den negative tendens var ved at vende.- Faldet i arbejdsløsheden var beskedent, og med 11,3 % er arbejdsløsheden stadig over EU-gennemsnittet på 10,8 %.- Skatterne på arbejde er høje.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende erhvervsaktive ældre, nedsættelse af skattetrykket på arbejde, forebyggelse og livslang uddannelse.Frankrig bør derfor:1. øge indsatsen for at modvirke, at de ældre arbejdstagere forlader arbejdsmarkedet tidligt, og til dette formål udvikle en mere sammenhængende strategi, som involverer arbejdsmarkedets parter2. gennemføre og evaluere politiske foranstaltninger, der har til formål at reducere skattetrykket på arbejde, især foranstaltninger, der er rettet mod ufaglærte og lavtlønnede arbejdstagere3. fortsætte gennemførelsen af individualiserede ordninger for tidlig indgriben over for arbejdsløse og gøre større brug af sådanne ordninger for at forhindre såvel unge som voksne i at blive arbejdsløse4. modernisere arbejdets tilrettelæggelse og føre nøje tilsyn med nettovirkningerne af indførelsen af 35-timers ugen, effektivisere efteruddannelsesordningerne og fremme udarbejdelsen af en sammenhængende strategi for livslang uddannelse5. videreføre gennemførelsen af sammenhængende strategier, der omfatter retlig regulering, skattepolitiske tiltag og andre foranstaltninger, der har til formål at reducere de administrative byrder for virksomhederne, og evaluere virkningerne af den igangværende indsats for at skabe nye jobmuligheder for unge.VII. IRLANDProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenIrlands økonomiske og beskæftigelsesmæssige resultater har været uden sidestykke. I 1999 overhalede erhvervsfrekvensen EU-gennemsnittet. Hertil kommer, at arbejdsløsheden er faldet støt for alle grupper. Denne udvikling tyder på en yderligere stramning af arbejdsmarkedet. Der er dog stadigvæk nogle strukturelle problemer.- Ligesom for de øvrige medlemsstater er det et centralt problem for Irland at undgå mangel på arbejdskraft og deraf følgende inflatorisk lønpres.- Selv om der er kommet betydeligt flere kvinder på arbejdsmarkedet, ligger tallet stadig under EU-gennemsnittet, og forskellen mellem mænds og kvinders erhvervsfrekvens er kun blevet mindsket ganske lidt mellem 1998 og 1999.- Som følge af den stigende arbejdskraftmangel er det af afgørende betydning for Irland, at der investeres i uddannelse af såvel arbejdsløse som erhvervsaktive. Irland er et af de få lande, hvor andelen af arbejdsløse, som har deltaget i uddannelsesaktiviteter, har været stigende. Samtidig er antallet af erhvervsaktive under uddannelse stadig et af de laveste i EU.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende kvindernes erhvervsfrekvens og udvikling af en strategi for efteruddannelse i virksomhederne og livslang uddannelse.Irland bør derfor:1. fremskynde gennemførelsen af den sammenhængende strategi, der skal få flere kvinder ud på arbejdsmarkedet, fjerne hindringerne i skattesystemet og skabe flere børnepasningsfaciliteter samt træffe foranstaltninger med henblik på at udligne lønforskellene mellem mænd og kvinder2. fortsætte og styrke indsatsen for at opretholde væksten i produktiviteten og opkvalificere arbejdsstyrken med mere vægt på efteruddannelse ude i virksomhederne og videreudvikling af systemet for livslang uddannelse, herunder opstilling af mål.VIII. ITALIENProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenBeskæftigelsen steg i 1999, hovedsagelig som følge af indførelsen af skattemæssige incitamenter og fleksible arbejdsordninger. På trods af forbedringerne er der dog stadig adskillige uløste strukturelle problemer på det italienske arbejdsmarked, navnlig regionale skævheder.- Erhvervsfrekvensen ligger med 52,5 % ca. 10 procentpoint under EU-gennemsnittet. Erhvervsfrekvensen for ældre er stadig lav, nemlig 27,5 %.- Kvindernes erhvervsfrekvens steg kraftigere end mændenes, men med 38,1 % hører den stadig til de laveste i EU.- Arbejdsløsheden faldt til 11,3 %, men det er stadig 2 procentpoint over EU-gennemsnittet. Med 12,4 % forblev ledighedsprocenten blandt de 15-24-årige næsten 4 procentpoint højere end EU-gennemsnittet. Faldet i langtidsledigheden fra 7,1 % af arbejdsstyrken i 1998 til 6,9 % i 1999 var nærmest ubetydeligt.- Store forskelle i mænds og kvinders erhvervsfrekvens karakteriserer arbejdsmarkedet, navnlig i de sydlige regioner - omkring 30 procentpoint skiller kønnene - og kvindernes arbejdsløshed er med 15,6 % næsten dobbelt så høj som mændenes, der ligger på 8,7 %.- Regionale uligheder er fremherskende med en arbejdsløshed på ca. 6,5 % i den centrale og nordlige del af landet og 22 % i den sydlige del.- 51,5 % af arbejdsstyrken har afsluttet en uddannelse på gymnasieniveau eller tilsvarende, hvilket skal ses i sammenligning med et EU-gennemsnit på 66 %. Til gengæld var kun 6,1 % af den voksne arbejdsstyrke i gang med en form for efteruddannelse sammenlignet med EU-gennemsnittet på 8,7 %.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende kombinationen af politiske virkemidler på tværs af de fire søjler, skattesystem og sociale ordninger, aktivering og forebyggelse, inddragelse af ligestillingsaspektet i udformningen af politikker, de kønsbetingede uligheder og livslang uddannelse.Italien bør derfor:1. fortsætte med at forbedre balancen i kombinationen af politiske virkemidler på tværs af de fire søjler ved yderligere at styrke beskæftigelsespolitikken, ved at videreføre moderniseringen af arbejdets tilrettelæggelse, herunder de eksisterende forskrifter, ved at udvikle en overordnet strategi for lige muligheder og ved at fortsætte indsatsen for at inddrage ligestillingsaspektet i de forskellige politikker2. fortsætte reformen af pensionssystemet ved hjælp af den planlagte revision i 2001 og ændre andre ordninger for overførselsindkomster for at bremse udvandringen fra arbejdsmarkedet og yderligere fortsætte indsatsen for at nedsætte skattebyrden, særlig for lavtlønsgrupperne3. i forbindelse med beskæftigelsespolitikken gøre en yderligere indsats for at forhindre unges og voksnes tilgang til langtidsledighed. En sådan indsats vil indebære en uindskrænket gennemførelse af den landsdækkende reform af de offentlige arbejdsformidlinger, fremskyndet indførelse af beskæftigelsesinformationssystemet og videreførelse af arbejdet med at forbedre det statistiske overvågningssystem4. videreføre aktive arbejdsmarkedspolitikker og gennemføre specifikke foranstaltninger for at nedbringe de store forskelle mellem mænds og kvinders beskæftigelse og arbejdsløshed med henblik på at give kvinder flere og bedre jobmuligheder5. vedtage og gennemføre en sammenhængende strategi for livslang uddannelse, herunder opstilling af mål på landsplan, og inddrage arbejdsmarkedets parter mere aktivt i opgaven med at skaffe flere uddannelsesmuligheder for arbejdsstyrken.IX. LUXEMBOURGProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenVilkårene var gunstige på det luxembourgske arbejdsmarked i 1999, understøttet af en stærk økonomisk vækst og den største stigning i erhvervsfrekvensen i EU (4,8 procentpoint). Arbejdsløsheden fortsatte sit fald og er stadig den laveste i EU (2,3 %). Visse strukturelle problemer kan dog konstateres.- Den generelle erhvervsfrekvens på landsplan er meget lav, på trods af at beskæftigelsessituationen er god med et stort antal grænsependlere. Erhvervsfrekvensen er særdeles lav for personer over 55 (26,3 %) og for kvinder (48,5 %), skønt begge tal er steget siden 1998.- Forskellen mellem mænds og kvinders erhvervsfrekvens er med 25,9 procentpoint en af de største i EU.- Der er ikke tilstrækkelig kvalificeret arbejdskraft på hjemmemarkedet.- Andelen af erhvervsaktive voksne, som deltager i efteruddannelsesaktiviteter, er stadig lav (5,3 %).En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende arbejdsmarkedsdialogen, ældre arbejdstageres og kvinders erhvervsfrekvens samt livslang uddannelse.Luxembourg bør derfor:1. tilskynde arbejdsmarkedets parter til at indgå i en konstruktiv dialog, da dette er en forudsætning for, at beskæftigelsesforanstaltningerne i den nationale handlingsplan kan blive en succes2. fortsætte bestræbelserne og iværksætte foranstaltninger for at øge de ældre arbejdstageres og kvindernes erhvervsfrekvens, herunder en revision af skattesystemet og de sociale ordninger, og fremme inddragelsen af ligestillingsaspektet i udformningen af politikker3. gå videre med gennemførelsen af en rammelov om faglig efteruddannelse og udvikle og gennemføre foranstaltninger, herunder opstilling af mål, med henblik på at få flere i gang med uddannelsesaktiviteter.X. NEDERLANDENEProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenI Nederlandene udviklede beskæftigelsessituationen sig positivt i 1999, og erhvervsfrekvensen er klart over EU-gennemsnittet. Arbejdsløsheden fortsatte sit fald i 1999, til 3,3 %, hvilket er under EU-gennemsnittet. Der er dog endnu nogle strukturelle problemer.- Selv om langtidsledigheden er faldende, er der fortsat problemer med bestemte grupper; det gælder navnlig lavtuddannede arbejdstagere, ældre arbejdstagere og etniske minoriteter.- Et stort antal personer i den erhvervsaktive alder modtager invalidepension eller andre overførselsindkomster og er således sat uden for arbejdsmarkedet.- Mangelen på kvalificeret arbejdskraft og deraf følgende inflatoriske lønpres begynder at gøre sig gældende.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende skattesystemet og de sociale ordninger samt det statistiske overvågningssystem.Nederlandene bør derfor:1. fortsætte samarbejdet med arbejdsmarkedets parter med henblik på at reducere de demotiverende faktorer i de sociale ordninger, som kan være medvirkende til forskellige gruppers manglende vilje til at søge ud på arbejdsmarkedet, navnlig personer på invalidepension, og bidrage til at skabe fattigdomsfælder2. fortsætte med at forbedre det statistiske system, så politiske indikatorer og resultatindikatorer kan være til rådighed i tilstrækkelig god tid til, at de kan bruges til overvågning og evaluering af den igangværende gennemførelse af den forebyggende strategi.XI. ØSTRIGProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenSituationen på det østrigske arbejdsmarked forbedredes sidste år, da den samlede beskæftigelse nåede op på 68,2 % (59,7 % for kvinder). Tallet er tæt på den 70 %-målsætning, som Det Europæiske Råd opstillede i Lissabon, og ligger et pænt stykke over EU-gennemsnittet. Den samlede arbejdsløshed blev reduceret til 3,8 % i 1999 og er sammen med ungdoms- og langtidsledigheden blandt de laveste i EU. På trods af disse generelt gode resultater, er arbejdsmarkedet endnu ikke frit for strukturelle problemer.- Det samlede skattetryk ligger over gennemsnittet, og skattetrykket på arbejde er steget i perioden 1994-1998. Den planlagte nedsættelse af andre arbejdskraftomkostninger end lønninger på omkring 0,4 procentpoint af BNP senest i 2003 er det første skridt i den rigtige retning.- Kvinderne er stadig markant bagud i forhold til mændene, både hvad angår beskæftigelsesfrekvens og arbejdsløshedstal, på trods af at kvindernes beskæftigelsesfrekvens ligger over EU-gennemsnittet.- Ældre arbejdstageres erhvervsfrekvens er mindre end gennemsnitstallet for EU, og arbejdsløsheden i gruppen over 50 år er fortsat høj.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende ældre arbejdstageres beskæftigelsesegnethed, inddragelse af ligestillingsaspektet i udformningen af politikker og beskatning af arbejde.Østrig bør derfor:1. sætte kraftigere ind på en mærkbar reducering af det voldsomme skattetryk på arbejde, især med fokus på de grupper, der har problemer på arbejdsmarkedet2. indføre en overordnet strategi til formindskelse af de stadig betragtelige forskelle mellem mænds og kvinders erhvervsfrekvens, f.eks. ved hjælp af foranstaltninger, der bidrager til at mindske lønforskellene og gør det lettere at forene arbejde og familieliv3. fortsætte bestræbelserne på at reformere førtidspensionsordningen og iværksætte andre foranstaltninger i den hensigt at få ældre arbejdstagere til at blive længere på arbejdsmarkedet og på den måde mærkbart forøge ældre arbejdstageres beskæftigelsesfrekvens.XII. PORTUGALProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenDen positive udvikling fra de foregående år fortsatte, så beskæftigelsessituationen blev yderligere forbedret i 1999. Arbejdsløshedstallet er blandt de laveste i EU, og langtidsledigheden er faldet hurtigt. Arbejdsmarkedet lider imidlertid under nogle strukturelle svagheder, som bør afhjælpes:- arbejdsstyrkens gennemsnitlige kvalifikationsniveau er lavt. Kun 21,2 % har afsluttet en uddannelse på gymnasieniveau eller tilsvarende, hvilket skal ses i forhold til EU-gennemsnittet på 66 %. Med 3,6 % er også deltagelsen i uddannelsesaktiviteter lavere end EU-gennemsnittet på 8,7 %, og 45 % af de unge mellem 18 og 24 forlod skolen i en tidlig alder- der er et betragteligt potentiale for jobskabelse i servicesektoren, som har en beskæftigelsesrate på 36,2 %, og det er nødvendigt at indføre en sammenhængende iværksætterfremmende strategi- der er behov for en aktiv indsats fra arbejdsmarkedsparternes side, for at opgaverne på det portugisiske arbejdsmarked kan løses, navnlig højnelse af det lave kvalifikationsniveau og modernisering af arbejdets tilrettelæggelse og af arbejdsforholdene- med henblik på en generel forbedring af kvindernes situation på arbejdsmarkedet er der behov for større ligevægt mellem kønnene, navnlig når man ser på sektorerne.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende uddannelse, lettelse af de administrative byrder for virksomhederne, indgåelse af partnerskaber, det kønsopdelte arbejdsmarked og børnepasningsfaciliteter.Portugal bør derfor:1. videreføre indsatsen for at udvikle og gennemføre en sammenhængende strategi for livslang uddannelse, som også omfatter problemet med elever, der forlader skolen i en tidlig alder, og hvori der opstilles klare mål og formuleres passende midler; der bør lægges særlig vægt på at sikre uddannelseskvaliteten, så udækkede kvalifikationsbehov kan undgås2. lette de administrative byrder for virksomhederne, udnytte servicesektorens jobskabelsespotentiale og fremme jobskabelsen i servicesektoren for personer med kvalifikationer på mellemhøjt og højt niveau3. tilskynde til indgåelse af partnerskaber og tilskynde arbejdsmarkedets parter til at forpligte sig til at gøre en indsats på konkrete områder, navnlig med hensyn til modernisering af arbejdets tilrettelæggelse og justering af arbejdsforholdene, herunder arbejdsmarkedslovgivning og efteruddannelse4. skabe betingelser for, at arbejde og familieliv kan forenes, ved en udvidelse af børnepasningsfaciliteterne og undersøge, hvordan ligevægten mellem kønnene kan fremmes på sektorplan.XIII. FINLANDProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenSelv om Finland i de seneste fem år har oplevet en kraftig økonomisk vækst, er der stadig visse strukturelle problemer.- Den samlede arbejdsløshed er med 10,2 % stadig høj, hvilket først og fremmest har strukturelle årsager. Såvel ungdomsarbejdsløsheden som langtidsledigheden for arbejdstagere over 50 år er stadig et alvorligt problem.- Finland har for nylig taget forskellige initiativer til at lette skattetrykket på arbejde. Det er dog stadig højere end EU-gennemsnittet.- Finland mangler kvalificeret arbejdskraft i adskillige sektorer (både højt specialiseret og ufaglært arbejde), og der er et generelt behov for at mobilisere arbejdsstyrken ved hjælp af aktive arbejdsmarkedspolitikker.- Der er stadig stor forskel på beskæftigelsessituationen i de forskellige regioner.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende skattesystemet og de sociale ordninger, skattetrykket på arbejde samt opdelingen af kønnene på forskellige sektorer og erhverv på arbejdsmarkedet.Finland bør derfor:1. fortsætte reformen af de bestående skattesystemer og sociale ordninger for dermed at øge incitamentet til at arbejde og til at ansætte mere arbejdskraft og desuden orientere politikken for livslang uddannelse mod de ældre arbejdstagere i et forsøg på at holde dem længere på arbejdsmarkedet2. gå videre med de relativt nye initiativer, som tager sigte på at lette skattetrykket på arbejde under behørig hensyntagen til den aktuelle økonomiske og beskæftigelsesmæssige situation i Finland3. som led i inddragelsen af kønsaspektet i de forskellige politikker overvåge og evaluere det aktuelle omfang af den erhvervsmæssige og sektorbestemte kønsopdeling på arbejdsmarkedet.XIV. SVERIGEProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenSveriges erhvervsfrekvens er en af de højeste i EU. Sverige har i den senere tid haft held med sin jobskabelsesindsats og kunne således nedbringe arbejdsløsheden til 7,2 % i 1999. Der er dog fortsat en række strukturelle problemer på arbejdsmarkedet.- Skattetrykket på arbejde er stadig meget højt, især for arbejdstagere med få eller ingen faglige kvalifikationer og for lavtlønnede. Sverige er stadigvæk det land, der beskatter lønmodtagere hårdest i EU - med en skatteprocent på 52,7 % i 1998 mod et EU-gennemsnit på 39,2 %.- Et stort antal personer i den erhvervsaktive alder er afhængige af overførselsindkomster.- Mangel på arbejdskraft, navnlig på regionalt plan, er blevet et problem, som hindrer økonomisk vækst og regional udvikling.- Det aktuelle omfang af den erhvervsmæssige og sektorbestemte kønsopdeling på arbejdsmarkedet er fortsat en kilde til bekymring trods veludviklede ligestillingsforanstaltninger.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende skattetrykket på arbejde og inddragelse af ligestillingsaspektet i de forskellige politikker.Sverige bør derfor:1. øge bestræbelserne, herunder opstilling af mål, som tager hensyn til den nationale situation, for at få den høje skat på arbejde nedsat, især for lavtlønsgrupperne2. iværksætte flere politiske initiativer for yderligere at tilpasse de sociale ordninger og bistandssystemer, så det bliver mere attraktivt at tage arbejde3. overvåge og evaluere det aktuelle omfang af den erhvervsmæssige og sektorbestemte kønsopdeling på arbejdsmarkedet som led i de reformer, der blev indledt i 1999 med henblik på at inddrage kønsaspektet i de forskellige politikker.XV. DET FORENEDE KONGERIGEProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenI Det Forenede Kongerige udviklede beskæftigelsessituationen sig positivt i 1999, og erhvervsfrekvensen for både mænd og kvinder er klart over EU-gennemsnittet. Arbejdsløsheden fortsatte sit fald i 1999 til 6,1 %, hvilket er under EU-gennemsnittet. Ikke desto mindre er der stadig store strukturelle problemer:- andelen af unge og ældre, som bliver langtidsledige (henholdsvis 17 % og 11 %), er stadig højere end i de medlemsstater, der klarer sig bedst- selv om langtidsledigheden er faldende, er der stadig problemer i bestemte grupper, navnlig husstande, hvor ingen er i arbejde, blandt underprivilegerede grupper og i en række geografiske områder. Ledigheden blandt enlige forældre er fortsat et problem- i nogle sektorer, især inden for IT, er der mangel på kvalificeret arbejdskraft. Det er et generelt problem i Det Forenede Kongerige, at de grundlæggende færdigheder er på et lavt niveau- forskellen mellem mænds og kvinder løn er blevet mindre, men den er stadig høj sammenlignet med EU-gennemsnittet. Børn i hustanden medfører, at forskellen mellem mænds og kvinders erhvervsfrekvens øges. I Det Forenede Kongerige er denne tendens mere markant end i noget andet EU-land, hvilket indikerer, at der er behov for at tilvejebringe et tilstrækkeligt antal økonomisk overkommelige børnepasningsfaciliteter- det aktuelle omfang af den erhvervsmæssige og sektorbestemte kønsopdeling på arbejdsmarkedet er større end EU-gennemsnittet.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende omstillingsevne, kønsbetingede lønforskelle, børnepasningsfaciliteter, forebyggende arbejdsløshedsstrategi og livslang uddannelse.Det Forenede Kongerige bør derfor:1. tilstræbe en bedre afbalancering i gennemførelsen af foranstaltningerne i retningslinjerne, således at indsatsen for at modernisere arbejdets tilrettelæggelse styrkes og synliggøres, især ved at fremme indgåelse af partnerskaber mellem arbejdsmarkedets parter på alle niveauer, hvor det tjener et formål2. tilstræbe en udligning af de kønsbestemte lønforskelle og forbedre børnepasningsfaciliteterne, så det bliver lettere for mænd og kvinder med forsørgerforpligtelser over for børn at tage arbejde, samt være særlig opmærksom på de enlige forældres behov3. iværksætte særligt virksomme arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger for arbejdsløse voksne inden tolv måneders ledighed, så flere bliver omfattet af de arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger, og supplere den støtte, der ydes gennem Jobseekers' Allowance Regime (støtte til aktivt jobsøgende)4. iværksætte flere initiativer i forbindelse med livslang uddannelse, især initiativer, der har til formål at højne det generelle færdighedsniveau, med angivelse af, hvordan man vil sikre deltagelse af de grupper, der traditionelt er uvillige til at tage imod uddannelsestilbud, eller som ikke selv er i stand til at finde passende tilbud.


title: Henstilling til RÅDETS FORORDNING (EØF) om indgåelse af tillægsprotokol til overenskomsten mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Malaysia om handel med tekstilvarer i anledning af Den hellenske Republiks tiltrædelse af Fællesskabet (forelagt Rådet af Kommissionen)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (82) 172
Vol. 1982/0054
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak---                                                                    KOM(82)172 endelig udg.
       KOMMISSIONEN
                                                                    Bruxelles, de" 6 . april 1982
           FOR DE
 EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
                                                                   INTERNT DOKUMENT
    Kommissionens Sekretariat
                                             Henstilling til
                         /               RÅDETS FORORDNING ( EØF )
                      om indgåelse af tillægsprotokol til overenskomsten mellem
                      Det europæiske økonomiske Fællesskab og Malaysia om handel
                      med tekstilvarer i anledning af Den hellenske Republiks
                                     tiltrædelse af Fællesskabet
                                     ( forelagt Rådet af Kommissionen )
                                                                                /
K0M(82 ) 172 endelig udg .
 ---pagebreak---                           BEGRUNDELSE
I henhold til akten vedrørende Grakenlands tiltradelse af De europaiske
Fallesskaber ( artikel 123 ) opnåedes der enighed o«, at fællesskabet skal
forhandle oa tilpasning af dé bilateral « aftaler Bellea Falles skabet og
tredjelande oa handel Bed tekstilvarer * -
Ved afgørelse af 1 . august 1980 bemyndigede Rådet Kommissionen til at
                           \ Malayeia /
indlede forhandlinger aed^Trr. Ott indgåelse af en aftale oa en sådan
tilpasning.
I overensstemmelse ned Rådets ovennavnte afgørelse og efter saaråd aed
e-tikel 113-udvalget førte Kommissionen forhandlinger aed Malaysia fra
 den . 22,? september 1980;,1;il den 17 . december 1980 .
                    1
Efter forhandlingerne blev dér udarbejdet et udkast til protokol , hvori
bestemmelserne i den oprindelige bilaterale aftale oa handelen aellea
Malay s iaJ
     ^og det udvidede Fallesskab bl.a. suppleredes aed følgendei
- de eksisterende frivillige begransninger af eksporten til hele Falles-
   skabet blev havet til et nyt , aftalt niveau ,
– de eksisterende konsultationsprocedurer blev udvidet , Således at der
   kan indføres nye frivillig begrensninger for varekategorier , der
   ikke for øjeblikket er underkastet begransninger , når Visse tarokler
   overskrides både for så vidt angår hele Fallesskabet og Grekenlond .
                      1
Delegationslederne paraferede teksten til protokoludkastet den         decembe
 1980        efter at have konstateret , at det var et korrekt udtryk for
forhandlingsresultaterne .
                                   1
Protokollen er allerede blevet gennemført ved Rådets forordning ( EØF) nr.
 3533/80 af 22. december 1930^ oa sondring af den eksistet-ende ordning,
der indførtes ved Rådets forordning (EØF) nr* 3059/78 af 21 . december
 19782V
 ---pagebreak--- 5. Kommissionen finder , at den . ordning, der konkret kommer til udtryk
    i pi -otokdludkastet , er tilfredsstillende for Fallesskabet , og den
    henstiller derfor , at Rådet t
     i ) godkender protokollen gehnea vedtagelse af dea forordning,
          hvortil udkast findes i bilaget )
    ii ) traffer de nødvendige beslutninger i forbindelse med under*
          tegnelse af protokollen , indtil denne foreligger godkendt *
                                                  . I-         I   '• •
                                                    .          i   •* t. •
1 ) EFT nr. L 381 af 31.12.1980 , s. 1 .
2 ) EFT nr. L 365 af 27.12.1978 , a. 1.
 ---pagebreak---                                          De Europæiske Fællesskaber« Tidende .                                         Nr. L
                                                                I
                                       (Retsakter hvis offentliggøre!* er obligatorisk)
                                                    HENSTILLING
                                                            I *
                                      RÅDETS FORORDNING (EOF)
             om indridse af tillægsprotokol til overenskomsten mellem Det europæiske økonomiske                             k
             Fællesskab og Malaysia
             om handel med tekstilvarer i anledning af Den hellenske Republiks
             tiltraedelse af Faellesskabet .
                                                                      om handel met tekstilvarer
 RÅI)F.T KOR Dl II'KOIM ISKK                                                 i anledning af Den hellenske Republiks (iltre-
 MTl.KSSKAHIK HAK –                                                 delse af Fællesskabet, godkendes herved pi Fællesska
                                                                    bets vegne. *
 under henvisning il traktaten om oprettelse af Det                                                       ,
europæiske okonorimke Fællesskab, særlig artikel 113,               Teksten ri, protokollen                         bilag til denne
                                                                    forordning.
 under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og
ud fra folgende betragtning:
Tillægsprotokollen ril den overenskomst mellem Det
europæiske okonomi>kc Fællesskab og Malaysia                                                   Artikel 2
om handel med tekstilvarer for at der                              Formanden for Rådet foranstalter den notifikation, der
kan tages hensyn til Den hellenske                                 er omhandlet i artikel 4 i tillægsprotokollen ( i) .
Republiks tiltraedelse af Faellesskabet-
III »STEDT FOU.ENDL FORORDNING:
                        Artikel l                                                              Artikel 3
Tillægsprotokollen til overenskomsten mellem Det                    Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggø-
curopæiske økonomiske Fællesskab og Malaysia                        reisen i De Europceiske Fællesskabers Tidende.
             Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
             Udfærdiget i Bruxelles, den
                                                                                tå Rådets vegne
                                                                  ( I ) Datoen for protokollens ikrafttræden vil blive offentliggjort
                                                                        i De Europæiske fællesskabert Tidende pi foranledning af
                                                                        Generalsekretariatet for Ridet.
 ---pagebreak--- RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
p& den ene »ide
08
REGERINGEN FOR » MALAYSIA          J
p& den anden aide .
HAR -
I BETRAGTNING AF Den hellensk« Republiks tiltradelse af De europaiske
Falles skaber den 1 . januar 1^81 * og '
UNDER HENVISNING TIL aftalen Bellea Det europ«i ske ekonoaiske Fællesskab
og Malaysia païaferët den"2l .' decëmbe'r' ■*ï977'"<">tj) l'" 1 1 1 B1' 1            /p'V4
benavnt " aftalen".
VEDTAGET ved falles overenskomst at fastsatte de tilpasninger af aftalen
og de overgangsforanstaltninger i forbindelse herned , soa er nødvendige
i anledning af- Den hellenske Republiks tiltrædelse af Det suropaiske
økonomiske Fallesskab,
            • •      •
                         .
                         ••• '»' •
                                     . –
                                       ^ _ >ii " Trnr T:
                                                         . .
                                                                   . •«,
                                                                     *   . .... . .•
og AT INDGÅ DENNE PROTOKOLl
 ---pagebreak---  Tillægsprotokol til aftalen aellea
 Det • uropal ske økonomiske Falles skab
og Malaysia om handel med
 tekstilvarer i anledning af Den
             *
 hellenske Republiks tiltradelse af
 fællesskabet
       ( paraferet den 17 de.cember 1980)
 ---pagebreak---                               Artikel 1
Aftalen BOB andret herved , herunder bilag, protokoller og taOTvekslinger ,
•om udgør en Integrerende del deraf| udfærdiges på grask, idet dea
gråske tekst fir sanae gyldighed aon den oprindelige tekat .
                              Artikel 2
Aftalen andres aoa folgert
1 . De i bilag II anførte lofter hav*a til de aangder » der er anført i
     bilaget til denne protokol , og
     Artikel 6 . etk . 2 andres soa felgert
                         !                       ■ ■ r ■
     Såfremt Fællesskabet • i henhold til den etablerede adainistrative
     kontrolordning konstaterer , at indførselen af varer i en beetent
     kategori , der ikke er anført i bilag II , og soa har oprindelse i
    ^a^f^O^BTstiger følgende prooentøatser i forhold til 102j& af det
     foreg&ende års sanlede indførsel af varer i den pågaldende kategori
     i det oaråde , hvor traktaten on oprettelse af Det europaiske økono-
     aiske Falles skab fandt anvendelse den 31 * december I98O1
    ,- 0,2$ for varekategorierne i gruppe I
     - 1,2# for varekategorierne i gruppe II
     - t$>  for. varekat egorieme i gruppe III , IV eller V
     kan det anaode oa , at der indledes konsultationer i overens s tema el se
     med den i artikel l^t l denne aftale beskrevne procedure med henblik
     på at n& til enighed om en paasende grad af begransning for varerne
     i den pågaldende kategori «
 ---pagebreak---                                     4tt.r^<afye,s
3. Artikel 6, stk v 6 i aftalen j vi t1 nfr.t np_ mnrTj f nip/nrtr :
                                           '             ' i
    X henhold til artikel 6 . fttk. 2 og 4 « i aftalen kan der faateattea
    et kv&ntitativtloft pi regional t plan , e&freot indf#ra * l#n » r an
    given var * 1 an region i ralleaakabatoverotl^er fal^enda regionale
    procenteatéer i forhold til de mænader , der frenkomner ved udregning
    af brøken 100/102 ( at hundrede divideret med at hundrede og to ) af
    de Bxngder ,- der ar faataai 1 henhold til beateaaelaerne i turvnte
    artikel 6 t atk«2i
                        Tyeklanl                             23,5*
                        Benelux-                             10,5*
                        Frankrig                            18,5*
                        Italien                              15 *
                        Danmark                               3 3C
                        Irland                                1  *
                        Det forftnede Kongerige              23.5*
                        Orakenlnnd                            2 *
4 * Ved beregningen af " det foregående Ara Bamlede indfofeel " eoa navnt
    1 atk. 2 anvende « for b&dn 1980 og 1991 » for a& vidt angir indføre *1
     fra Sen helleneke Republik , den 1 I9S0 konatatarede i^føreel .
                   I  ■     ~ Artikel 3           • \><-
    Bilaget til denne protokol udgør an integrerende del baraf« Denne
    protokol udgår an integrerende dal af aftalen .
 ---pagebreak---                                 Artikel 4
  Denne protokol skal godkandes af de kontraherende parter 1 henhold til
  diaeea egne procedurer. Den trsder 1 kraft den 1 « Januar 1981 , e&freat
  de kontraherende parter Inden dette tidspunkt har eeddeit hinanden ,
  at de procedurer , der ar nødvendige 1 e& henseende , ar afsluttet . Efter
  detta tidspunkt trcder protokollen 1 kraft dan farate dag & dan anden
  ained efter datoen for Meddelelsen .
                                          S
                                Artikel 5
  Denne protokol ar udfardi§et 1 to eksemplarer p4 dansk, engelsk , franek
                                               A      • «. *• • ' 4 •
  grmek, italienek, nederlandsk, tysk <?g />ahasa malayei^ . .            idet
      ... . •• ■ . .. . ... ...    .        "" :-rr–. T-ar ;          ^ :
■I hver af disse tekster har B&mme gyldighéd . -
 ---pagebreak---                                                             6IIAC,
                                                                                atril
                                           VftMtwÀíTwt··                                                Ar
                                                                                fe* tøf
                          Uoftrr if hotwUi                                        »DO
                                                                                iv « 1      :        366S >
                                                                                ï VM2                3684
                 h**»/ arwJnt <thÍ ubircie ag ΚΙτχηΙ* étoffer
                                                                                ( vil
                                                                                HH2
                                                                                , ' 779
                                                              •
                                                                                783
                                                                                s
              ν jt*<t αίΛ tf kon* »ymrTitkf fibire               '
                                                                                ion
 1
 i
                                                                                I »« i          ! 4202
                                                                                1 VK2              * 4266
  I               heraf «rvdre etnl uMrgrdr 09 blcfnJe «rotfcf
                                 \
                                                                                ΐ VK t
                                                                                1491
  1
                                                                                l"*2            ' ' isn
   ¡          Sil h ir if„ ·ΜΓ\#1γΪ%«» T lKirt », Τ- fthtm ttfcá rvíK^fivr tí I Oí » Mk .
                                                                                »
   i          U .ν "'*&0                                                                                4                      i*·
                                                                                !           4Î9S         '
                                                                                | 0K2              kìl?          ;
     ι
      j S*e*u-»ic t f»uW*>vrrt                                                t WH) i(k .
      j                                                                                IVHÎ          t      1976
                                                                                ! **2         t     2054
- i                                                                                .
       t
        j l .in^c h-vrvb, larder ni mx-nd c Ä kvirnier, v«*v cJc, «jf «Kom     1 OOO ttk .
               η* η J
        I
                                                                                •     1 -¿t               10Ü4
                                                                                ! --.I               yu¡>
         \
          i l' iuvrr »1 tr*'*tf9*g* clkf v*v<sk» f«I kvirnlrr                  1 OJO vk.
                                     /
                                                                                -      Jsrtll           1 'S" 6
           I                                                                                1 ·>« 2          1651
            ι
            I                                                             * 1
                                                                                , . i    ,,
 ---pagebreak--- Surfin                                     Tinvnwnra*
                                                                                Mi K>»
       V«ved* ikiortcr cil mcnd                                                tOOOuk.
                                                                                1"H |      3872  »
                                                                                3912
                                                                               V *•  '
                                                                              "TÏÎBW
       4,»** " ' .•»•           % •• •       ^
  19   Lommetørklæder !                      .                                î.ooo Btk:.
       B. andet i
                                                                                Ι9£ϊ·    23674
              Lommetørklæder af TSTet stof ,                                                 1982     24621
              til en verdi af ikk«                                      *
             15:jBUAAg-nottoY»gt                                         .. ,
                                       *
  22   Gdfrn «f kom syntetiske fibre, ikke i dttti!t*lg»opljrg-
        tungrr
                                                                                3835
                                                                                IV * '
                                                                                3951
         , '   >■ -y 4
         X          1
           V*w               „ r ..      i
                                                 t;v.
                                                                                f-rr –       ΤΓ "
             •»..i ,-*,«-
  25    Njrbcklckiedmng tf trikotage al kvinder                                 I 000 Mk.
                                                                                19*1      319
                                                                                I VH2
                                                      ' · />·*. .-. Λ»,
                                                                                333
                   • ** rrv^
 ---pagebreak--- MV 139 / 80
           , The Mission of Malaysia to the European Communities
 presents its compliments to the Directorate-General for
 External Relations of the Commission ofj the European
Communities and has the honour to refer to the Agreement
between Malaysia and the Community on trade in textile
  «•  !                             '  :
products Initialled on 21 December 1977 , and to the Additional
Protocol ! to the Agreement consequent on the accession of the
Hellenic Republic to the Community initialled on 17 December
1980.'    1 ' ■ i'      .!             M I ' .
             The Mission of Malaysia wishes to inform the
Directorate-General that whilst awaiting the completion of
the necessary procedures for the conclusion and the coming
into force of the Additional Protocol , the Malaysian
 ■ I                                        ■. •
Government is prepared to allow the provisions of the
 Κ        \
Additional Protocol to apply de facto from 1st January 1981
if the Community is disposed to do likewise .
             The Mission of Malaysia would like also to propose
that the present note and the Community 's note in reply shall
constitute an Agreement between the Malaysian Government and
the Community .
 ^           The Mission of Malaysia to the European Communities
avails itself of this opportunity to renew to the Directorate-
General for External Relations of the Commission of the
European Communities the assurance of its highest                 ideratioa .
                                                    2 r^-rt
                                                   \WL \ xa»,.
                                                                    ;s
                                                               cil* y s //
                                                   V, o \            ^II
BRUSSELS              1
30 December 1980                          1
                                                 ;        »
Directorate-General for External Relations                I '
Commission of the European Communities
Rue de la Loi 200 , '
B 1049 Brussels .
 ---pagebreak---                                                                                ;I    .
                                               i:                     5                                      H--V ; I.
                                                                                "i  '
                                              i.f
                                                                                «f f      • ! i ■ ' < •!
'      COMMISSION                             '•ï                 j.îi                    «i i                   c .>< .1                4 . • ?;
                                                                                ; νν:φ :
                                               if i v
i             OF THE                ' ».î ; I ,t l »• ,y . J f .                                                       » Ι>«Μ·»·«»·>Ι*»1
                                                                                • * ι .   ·
                                                  <  *   4. • . t
  EUROPEAN COMMUNITIES                                 . - f . .
             –           –                . I
                                                                                t
     Dircctoutt Gtwal W
      litirMl RitillOAl
                                   ■ - il   ;
                                                                                . i • .%                                   . ■' rl. A                                    i   i
                                                                                >' ' !'
     0 0*1 / 7                                                                  . i
                                                                                NOTE VERBALS
                                                                                i
                                  The Directorate-General for External Relation* of the Commission of the
                                  European Communities present * Its compliment * to the Mission of Malaysia
                                  to the European Communities and has the honour to refer to the_ Mission 's
                                  note of 30 December 1980, n° MV / 139 / 80, reading as follows t
                                  "The Mission of Malaysia to the European Communities presents Its
                         '        compliments to the Directorate-General for External Relations of the
          r.-i,..
                                  Commission of the European Communities and has the honour to refer
                                  to the Agreement between Malaysia and the Community on trade 1n textile
                           ,     products Initialled on 21 December 1977* and to the Additional Protocol
                            f     to the Agreement consequent on the accession of the Hellenic Republic
                            .     to the Community Initialled on 17 December 1980 .
                                 The Mission of Malaysia wishes to Inform the Directorate-General that
                                 whilst awaiting the completion of the necessary procedures for the
                               ; conclusion and the coming Into force of the Additional Protocol , the
                  Α ,')·
                                 Malaysian Government Is prepared to allow the provisions of the
                              ^ Additional Protocol to apply de facto from 1st January 1981 1f the
                                 Community 1s disposed to do likewise .
         'ί\5ί>
             ' i< ;              The Mission' of Malaysia would like also to propose that the present
          i' v'                  note and the Community 's note In reply shall constitute an Agreement
          i *■ <î
                                 between the Malaysian Government and the Community .
                                 The Mission of Malaysia tO the EC avail * Itself of this opportunity
                         V , to renew to the Directorate-General for External Relation * the assurance
                A.,-;            of Its highest consideration ".
         i
                            r , The Directorate-General for External Relations has the honour . to confirm
         I f< ·>·!
               .' »•» '-    , to -the Misslonof Malaysia that 1t 1s agreed on the content of the
         ! ί **:
         •     *.
                               i foregoing note and considers therefore that the exchange of notes
                              i constitutes an agreement between the Malaysian Government and the
         ,,Λ '
                              j Community . -
              ,-1 ν
                          , . The Directorate-General for External Relations avails Itself of this
                           , opportunity to renew to the Mission of Malaysia to the European
                                 Communities the assurance of Its highest consideration .
                                                                                ■
                                                                                oa               I. . î?3î
                                                                                * : f\l V fV I
                                                                                -■ »' i' t' A A :',v                                              -i •        .
        . ♦" The Mission of the Federation of < . . < -i v
                  Malaysia to the European          E                     Communltleé , iV-                        V-ÎV
                  rue Charles Lemal1re#                            1 - Boîte 5 Parc Sert* KV. -
                  1160 - BRUXELLES .                                                             ■* ' b
                                                                        ι  ! .                   ■ ri'Qi
                                                                                vJÇ
                                                                                l' M -M
                                                                         infuwimii nioo4e/ rnM«OoTMrw)Mi                                          i^coMiun                        1
                                                                                t.
                                                                               "ai aiy com«u a"


Vigtig juridisk meddelelse

|

52007PC0216

Henstilling med henblik på Rådets afgørelse om Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af konventionen af 18. december 1997 udarbejdet på grundlag af artikel K.3 i traktaten om Den Europæiske Union, om gensidig bistand og samarbejde mellem toldmyndighederne  /* KOM/2007/0216 endelig udg. - CNS 2007/0073 */

	[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |Bruxelles, den 25.4.2007KOM(2007) 216 endelig2007/0073 (CNS)Henstilling med henblik påRÅDETS AFGØRELSEom Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af konventionen af 18. december 1997 udarbejdet på grundlag af artikel K.3 i traktaten om Den Europæiske Union, om gensidig bistand og samarbejde mellem toldmyndighederne(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSEAkten af 2005 om Bulgariens og Rumæniens[1] tiltrædelse indeholder en ordning, som gør det lettere for Bulgarien og Rumænien at tiltræde de konventioner (og protokoller), som medlemsstaterne har indgået med henvisning til artikel 34 i traktaten om Den Europæiske Union (tidl. artikel K.3) eller artikel 293 i traktaten om Det Europæiske Fællesskab. Til forskel fra tidligere er det således ikke længere nødvendigt at forhandle om indgåelsen af særlige protokoller vedrørende tiltrædelsen af disse konventioner (hvilket ville have krævet en ratifikation i 27 lande). I artikel 3, stk. 3, i tiltrædelsesakten fastsættes det ganske enkelt, at Bulgarien og Rumænien tiltræder disse konventioner og protokoller ved tiltrædelsesakten.Med henblik herpå fastsættes det i artikel 3, stk. 3 og 4, i tiltrædelsesakten, at Rådet vedtager en afgørelse om, hvornår disse konventioner træder i kraft for Bulgarien og Rumænien, og hvordan konventionerne skal tilpasses som følge af de to nye medlemsstaters tiltrædelse (under alle omstændigheder kræves det, at konventionerne vedtages i en bulgarsk og rumænsk version, hvorefter disse sprogversioner vil have "samme gyldighed"). Rådet træffer afgørelse på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Europa-Parlamentet.Bilag I til tiltrædelsesakten indeholder en liste på syv konventioner og protokoller vedrørende området for retlige og indre anliggender.Listen omfatter konventionen af 18. december 1997 udarbejdet på grundlag af artikel K.3 i traktaten om Den Europæiske Union, om gensidig bistand og samarbejde mellem toldmyndighederne.Formålet med denne henstilling om Rådets afgørelse er i henhold til artikel 3, stk. 4, i tiltrædelsesakten at foretage de nødvendige tilpasninger af ovennævnte konvention som følge af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse.2007/0073 (CNS)Henstilling med henblik påRÅDETS AFGØRELSEom Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af konventionen af 18. december 1997 udarbejdet på grundlag af artikel K.3 i traktaten om Den Europæiske Union, om gensidig bistand og samarbejde mellem toldmyndighederneRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union,under henvisning til traktaten om Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse,under henvisning til akten om Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse (i det følgende benævnt »tiltrædelsesakten«), særlig artikel 3, stk. 4,under henvisning til henstilling fra Kommissionen[2],under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet[3], ogud fra følgende betragtninger:(1) Konventionen udarbejdet på grundlag af artikel K.3 i traktaten om Den Europæiske Union, om gensidig bistand og samarbejde mellem toldmyndighederne (i det følgende benævnt "konventionen om gensidig bistand og samarbejde mellem toldmyndighederne") blev undertegnet i Bruxelles den 18. december 1997 og træder i kraft 90 dage efter, at den sidste stat blandt de stater, der var medlem af Den Europæiske Union på tidspunktet for Rådets vedtagelse af den akt, der fastlagde denne konvention, har givet meddelelse om ratifikationen.(2) I henhold til artikel 32, stk. 4, i konventionen om gensidig bistand og samarbejde mellem toldmyndighederne erklærer medlemsstaterne samtidig med, at de afgiver den i artikel 32, stk. 2, i konventionen omtalte meddelelse, eller på et hvilket som helst senere tidspunkt, at konventionen, indtil den træder i kraft, for deres vedkommende gælder for deres forbindelser til andre medlemsstater, som har afgivet den samme erklæring.(3) Den Tjekkiske Republik, Estland, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Polen, Slovenien og Slovakiet har efter deres tiltrædelse af Den Europæiske Union deponeret deres instrumenter for tiltrædelse af konventionen om gensidig bistand og samarbejde mellem toldmyndighederne.(4) I artikel 3, stk. 3, i tiltrædelsesakten fastsættes det, at Bulgarien og Rumænien tiltræder de konventioner og protokoller, som er indgået mellem medlemsstaterne, og som er opført på listen i bilag I til tiltrædelsesakten, herunder bl.a. konventionen om gensidig bistand og samarbejde mellem toldmyndighederne. De træder for Bulgariens og Rumæniens vedkommende i kraft på den dato, som fastsættes af Rådet.(5) I henhold til artikel 3, stk. 4, i tiltrædelsesakten foretager Rådet alle de tilpasninger, som kræves i forbindelse med tiltrædelsen af disse konventioner og protokoller -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 11. I konventionen om gensidig bistand og samarbejde mellem toldmyndighederne foretages følgende ændringer:Artikel 31, stk. 1, om geografisk anvendelse affattes således:" 1. Denne konvention finder anvendelse på medlemsstaternes områder, som er omfattet af Fællesskabets toldområde, samt for Forbundsrepublikken Tysklands vedkommende øen Helgoland og Büsingen-området (inden for rammerne af og i henhold til traktaten mellem Forbundsrepublikken Tyskland og Det Schweiziske Forbund om integreringen af kommunen Büsingen am Hochrhein i Det Schweiziske Forbunds toldområde af 23. november 1964 eller den nuværende version heraf) og for Den Italienske Republiks vedkommende kommunerne Livigno og Campione d'Italia samt på det søterritorium, de indre farvande og det luftrum, der er knyttet til medlemsstaternes områder".Artikel 2Konventionen om gensidig bistand og samarbejde mellem toldmyndighederne, som ændret ved denne afgørelse, træder for Bulgariens og Rumæniens vedkommende i kraft på ikrafttrædelsesdatoen for konventionen, jf. dog artikel 32, stk. 4, i konventionen om gensidig bistand og samarbejde mellem toldmyndighederne.Artikel 3Konventionen om gensidig bistand og samarbejde mellem toldmyndighederne på bulgarsk og rumænsk, som er vedlagt denne afgørelse, er autentisk på samme vilkår som for de øvrige versioner af konventionen om gensidig bistand og samarbejde mellem toldmyndighederne.Artikel 4Denne afgørelse får virkning fra dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .Udfærdiget i Bruxelles, denPå Rådets vegneFormandBILAG Teksten til konventionen om gensidig bistand og samarbejde mellem toldmyndighederne på bulgarsk og rumænsk.[1] EUT L 157 af 21.6.2005, s. 203.[2] EUT C […] af […], s. […].[3] EUT C […] af […], s. […].


Avis juridique important

|

32004H0163

Kommissionens henstilling af 17. februar 2004 om det samordnede kontrolprogram på foderstofområdet for 2004 i henhold til Rådets direktiv 95/53/EF (EØS-relevant tekst)

EU-Tidende nr. L 052 af 21/02/2004 s. 0070 - 0076

Kommissionens henstillingaf 17. februar 2004om det samordnede kontrolprogram på foderstofområdet for 2004 i henhold til Rådets direktiv 95/53/EF(EØS-relevant tekst)(2004/163/EF)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,som henviser til Rådets direktiv 95/53/EF af 25. oktober 1995 om principperne for tilrettelæggelse af offentlig kontrol på foderstofområdet(1), særlig artikel 22, stk. 3, ogsom tager følgende i betragtning:(1) I henhold til direktiv 95/53/EF skal Kommissionen forelægge en samlet og sammenfattende rapport om resultaterne af den kontrol, der er gennemført på fællesskabsplan. Den samlede og sammenfattende rapport giver oplysninger om officiel kontrol på grundlag af oplysningerne fra medlemsstaterne om gennemførelsen af kontrolprogrammerne for 2002.(2) I 2003 pegede medlemsstaterne på bestemte emner som værende egnede til at indgå i det samordnede kontrolprogram for 2004.(3) Skønt der i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF af 7. maj 2002 om uønskede stoffer i foderstoffer(2) er fastsat maksimumsindhold af aflatoksin B1 i foderstoffer, findes der ingen fællesskabsbestemmelser om andre mykotoksiner såsom ochratoksin A, zearalenon, deoxynivalenol og fumonisiner. Ved at indsamle oplysninger om forekomsten af disse mykotoksiner ved udtagning af stikprøver kunne der tilvejebringes nyttige data til en vurdering af situationen med henblik på videreudviklingen af lovgivningen. Dertil kommer, at bestemte fodermidler, f.eks. korn og oliefrø, i særlig grad er eksponeret for mykotoksinkontaminering som følge af høst-, opbevarings- og transportvilkår. Da mykotoksinkoncentrationerne varierer fra år til år, bør der indsamles data fra flere på hinanden følgende år for alle de nævnte mykotoksiner.(4) Tidligere kontrol af forekomsten af antibiotika og coccidiostatika i visse foderstoffer, hvor de pågældende stoffer ikke er tilladt, viser, at denne type overtrædelse stadig forekommer. Hyppigheden af sådanne fund og sagens følsomme karakter gør det begrundet at fortsætte kontrollen.(5) Det er vigtigt at sikre, at restriktionerne vedrørende anvendelse af fodermidler af animalsk oprindelse i foderstoffer i henhold til de relevante EF-bestemmelser håndhæves effektivt.(6) Kontamineringen af foder- og fødevarekæden med medroxyprogesteronacetat (MPA) satte fokus på værdien af at udvælge leverancer for så vidt angår foderstoffers sikkerhed. Nogle foderstofingredienser er biprodukter fra fødevareindustrien eller andre erhverv eller fra mineraludvinding. Kilden til fodermidler med industriel oprindelse og de forarbejdningsmetoder, der anvendes, kan have særlig betydning for produkternes sikkerhed. De kompetente myndigheder bør derfor tage dette aspekt i betragtning, når de gennemfører deres kontrol.(7) De i denne henstilling fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed,HENSTILLER:1. Det henstilles, at medlemsstaterne i 2004 gennemfører et samordnet kontrolprogram, som har til formål at kontrollere:a) Koncentrationen af mykotoksiner (aflatoksin B1, ochratoksin A, zearalenon, deoxynivalenol og fumonisiner) i foderstoffer, idet de giver oplysninger om analysemetoder. Prøveudtagningsmetoden bør omfatte både stikprøver og målrettet prøveudtagning. Ved den målrettede prøveudtagning bør der udtages prøver af fodermidler, der er mistænkt for at indeholde højere koncentrationer af mykotoksiner, f.eks. korn, oliefrø og olieholdige frugter samt produkter og biprodukter heraf, og fodermidler, der har været oplagret i lang tid eller er blevet transporteret ad søvejen over lange afstande. Der bør rapporteres om kontrolresultaterne ved hjælp af modellen i bilag I.b) Bestemte lægemidler, uanset om de er tilladte eller ej som fodertilsætningsstoffer for bestemte dyrearter og -kategorier, i forblandinger og foderblandinger, der ikke må indeholde lægemidler. Kontrollen bør målrettes mod lægemidler i forblandinger og foderblandinger, hvis der efter den kompetente myndigheds opfattelse er øget sandsynlighed for at finde uregelmæssigheder. Der bør rapporteres om resultaterne ved hjælp af modellen i bilag II.c) Gennemførelsen af restriktioner vedrørende produktion og anvendelse af animalske fodermidler, jf. bilag III.d) De procedurer, som producenter af foderblandinger anvender til at udvælge og vurdere deres leverancer af fodermidler med industriel oprindelse og til at sikre sådanne ingrediensers kvalitet og sikkerhed, jf. bilag IV.2. Det henstilles, at medlemsstaterne medtager resultaterne af det samordnede kontrolprogram, jf. punkt 1, i et særskilt kapitel i den årlige rapport om kontrolaktiviteter, der skal indsendes senest 1. april 2005 i overensstemmelse med artikel 22, stk. 2, i direktiv 95/53/EF og den seneste version af den harmoniserede rapportmodel.Udfærdiget i Bruxelles, den 17. februar 2004.På Kommissionens vegneDavid ByrneMedlem af Kommissionen(1) EFT L 265 af 8.11.1995, s. 17. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/46/EF (EFT L 234 af 1.9.2001, s. 55).(2) EFT L 140 af 30.5.2002, s. 10. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2003/100/EF (EUT L 285 af 1.11.2003, s. 33).BILAG I>PIC FILE= "L_2004052DA.007102.TIF">Den kompetente myndighed bør endvidere oplyse om:- de foranstaltninger, der er truffet i tilfælde af overskridelse af grænseværdierne for aflatoksin B1- de analysemetoder, der er anvendt- detektionsgrænserne.BILAG IIForekomst af bestemte lægemidler, der ikke er godkendt som fodertilsætningsstofferVisse antibiotika, coccidiostatika og andre lægemidler kan lovligt forekomme som tilsætningsstoffer i forblandinger og foderblandinger til bestemte dyrearter og -kategorier, hvis dette er tilladt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF af 23. november 1970 om tilsætningsstoffer til foderstoffer(1).Hvis der forekommer ikke-tilladte lægemidler i foderstoffer, er der tale om en overtrædelse.De lægemidler, der skal kontrolleres for, bør vælges blandt følgende:1) Lægemidler, der udelukkende er tilladt som fodertilsætningsstoffer til bestemte dyrearter og -kategorier:avilamycindecoquinatdiclazurilflavophospholipolhalofuginonhydrobromidlasalocid A-natriumalphamaduramicinammoniummonensinnatriumnarasinnarasin - nicarbazinrobenidinhydrochloridsalinomycinnatriumsemduramicinnatrium2) Lægemidler, der ikke længere er tilladt som fodertilsætningsstoffer:amproliumamprolium/etopabatarprinocidavoparcincarbadoxdimetridazoldinitolmidipronidazolmeticlorpindolmeticlorpindol/methylbenzoquatnicarbazinnifursololaquindoxronidazolspiramycintetracyklinertylosinphosphatvirginiamycinzincbacitracinandre antimikrobielle stoffer3) Lægemidler, der aldrig har været tilladt som fodertilsætningsstoffer:andre stoffer>PIC FILE= "L_2004052DA.007202.TIF">Den kompetente myndighed bør endvidere oplyse om følgende:- samlet antal analyserede prøver- navnene på de stoffer, undersøgelserne har omfattet- de analysemetoder, der er anvendt- detektionsgrænserne.(1) EFT L 270 af 14.12.1970, s. 1.BILAG IIIRestriktioner vedrørende produktion og anvendelse af animalske fodermidlerMedlemsstaterne bør i 2004 gennemføre et samordnet program til kontrol af, om restriktioner vedrørende produktion og anvendelse af animalske fodermidler overholdes, jf. dog artikel 3-13 og artikel 15 i direktiv 95/53/EF.For at sikre at forbuddet mod at fodre bestemte dyr med forarbejdet animalsk protein, jf. bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier(1), anvendes effektivt, bør medlemsstaterne navnlig gennemføre et særligt kontrolprogram baseret på målrettet kontrol. I henhold til artikel 4 i direktiv 95/53/EF bør kontrolprogrammet bygge på en risikobaseret strategi, der omfatter alle produktionstrin og alle typer af steder, hvor foder fremstilles, håndteres og gives. Medlemsstaterne bør lægge særlig vægt på at definere kriterier, der kan relateres til en risiko. De enkelte kriterier bør vægtes i forhold til risikoen. Kontrolhyppigheden og antallet af analyserede prøver på stederne bør stå i forhold til den samlede vægtning, som de pågældende steder tillægges.Ved udarbejdelsen af et kontrolprogram bør der tages hensyn til følgende vejledende lister over steder og kriterier:>TABELPOSITION>Som alternativ til disse vejledende steder og kriterier kan medlemsstaterne inden den 31. marts 2004 sende Kommissionen deres egen risikovurdering (senest den 31. maj 2004 for de lande, der bliver medlemmer af Fællesskabet den 1. maj 2004).Prøveudtagningen bør målrettes mod partier eller tildragelser, hvor der er størst sandsynlighed for krydskontaminering med forbudte forarbejdede proteiner (første parti efter transport i løs vægt af foderstoffer, som indeholder animalske proteiner, der er forbudt i det pågældende parti, tekniske problemer eller ændringer i produktionskæderne og ændringer i lagre eller siloer til materiale i løs vægt).I en medlemsstat bør der mindst foretages 10 kontroller pr. år pr. 100000 tons foderblanding, der fremstilles. I en medlemsstat bør der mindst foretages 20 officielle stikprøver pr. år pr. 100000 tons foderblanding, der fremstilles. Indtil alternative metoder er godkendt, bør prøverne analyseres ved identificering og skøn ved mikroskopi i henhold til Kommissionens direktiv 98/88/EF af 13. november 1998 om retningslinjer for identificering af og skøn over indhold af animalske bestanddele i foderstoffer ved mikroskopi med henblik på officiel kontrol af foderstoffer(2). Forekomst af forbudte bestanddele af animalsk oprindelse i foderstoffer bør betragtes som en overtrædelse af foderforbuddet.Resultaterne af kontrolprogrammerne meddeles Kommissionen i følgende format:>PIC FILE= "L_2004052DA.007501.TIF">>PIC FILE= "L_2004052DA.007601.TIF">Medlemsstaterne bør desuden analysere fedtstoffer og vegetabilske olier bestemt til foder for forekomst af knoglerester, og resultaterne af disse analyser bør indgå i den rapport, der er omhandlet i punkt 2 i denne henstilling.(1) EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1.(2) EFT L 318 af 27.11.1998, s. 45.BILAG IVProcedurer til udvælgelse og vurdering af leverancer af fodermidler med industriel oprindelseDe kompetente myndigheder bør identificere og give en kort beskrivelse af de procedurer, som producenter af foderblandinger anvender til at udvælge og vurdere deres leverancer af fodermidler med industriel oprindelse. Visse procedurer kan omfatte forudgående fastlæggelse af egenskaber hos eller krav til de produkter, der skal leveres, eller krav til leverandørerne. Andre procedurer kan omfatte egenkontrol med henblik på kontrol af, om visse parametre er overholdt, som foretages af producenter af foderblandinger ved modtagelsen af leverancer.For hver identificeret procedure (procedurer for udvælgelse og vurdering af leverancer) bør de kompetente myndigheder angive foderstofsikkerhedsmæssige fordele og ulemper ved anvendelsen af proceduren. Endelig bør de vurdere, om den enkelte procedure under hensyntagen til de potentielle risici er acceptabel, utilstrækkelig eller uacceptabel for så vidt angår foderstofsikkerhed, og begrunde konklusionen.>PIC FILE= "L_2004052DA.007603.TIF">


title: Rådets henstilling af  14. november 2005  om prioriterede foranstaltninger til fremme af samarbejdet på arkivområdet i Europa

text:
               29.11.2005

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 312/55

         RÅDETS HENSTILLING
   af 14. november 2005
   om prioriterede foranstaltninger til fremme af samarbejdet på arkivområdet i Europa
   (2005/835/EF)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 151, stk. 5,
   som henviser til forslag fra Kommissionen, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Som følge af resolutionen vedtaget af Rådet og kulturministrene, forsamlet i Rådet den 14. november 1991, om bestemmelser vedrørende arkiver (1) og Rådets konklusioner af 17. juni 1994 om større samarbejde mellem medlemsstaternes arkiver (2) er der taget indledende skridt til at øge samarbejdet mellem medlemsstaterne på arkivområdet.

               (2)

               I sin resolution af 6. maj 2003 om arkiver i medlemsstaterne (3) fremhævede Rådet, hvor stor betydning arkiver har for forståelsen af Europas historie og kultur og for, at vore samfund kan fungere demokratisk, navnlig med tanke på udvidelsen af EU den 1. maj 2004.

               (3)

               Der er afholdt tværfaglige fora i fællesskabsregi om problemerne med forvaltning, lagring, bevaring og fremfinding af maskinlæsbare data med deltagelse af offentlige administrationer og nationale arkivtjenester samt repræsentanter for erhvervslivet og forskningsverdenen.

               (4)

               Rådet fandt i sin resolution af 6. maj 2003, at der er behov for yderligere udvikling af it- og teleapplikationer og -løsninger på arkivområdet.

               (5)

               Kommissionen fremhæver det arbejde, som EU-institutionerne har gjort med hensyn til filmarkiver i Europa, herunder Rådets resolution af 24. november 2003 (4) om deponering af filmiske værker i Den Europæiske Union og Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om filmarv og relaterede industrielle aktiviteters konkurrenceevne, der vil blive vedtaget inden udgangen af 2005.

               (6)

               I resolution af 6. maj 2003 opfordrede Rådet også Kommissionen til at forelægge en rapport om den nuværende situation og den fremtidige udvikling på arkivområdet i det udvidede EU. Rapporten om arkiverne i det udvidede EU, der blev udarbejdet af en gruppe af eksperter fra medlemsstaterne og vedtaget i februar 2005 (5), er et godt grundlag for den videre udvikling på arkivområdet i Europa. Rapporten omfatter på Rådets anmodning forslag til praktiske tiltag og retningslinjer med det formål at øge det europæiske samarbejde på arkivområdet,

         HENSTILLER FØLGENDE:

               A.

               En europæisk arkivgruppe bestående af eksperter udpeget af medlemsstaterne og EU-institutionerne skal varetage samarbejdet om og samordningen af almene anliggender på arkivområdet og følge op på det arbejde, der er omtalt i rapporten om arkiverne i det udvidede EU fra februar 2005, navnlig de prioriterede foranstaltninger, der er nævnt i punkt B i denne henstilling. Når og hvor det er relevant, skal Den Europæiske Arkivgruppe også samarbejde med andre relevante europæiske net som f.eks. Gruppen af Medlemsstaternes Repræsentanter vedrørende Digitalisering og den europæiske biblioteksforening EBLIDA.

               B.

               Gennemførelse af følgende foranstaltninger på arkivområdet:

                           1)

                           Bevaring af arkiver i Europa og forebyggelse af skader:

                                       —

                                       Den Europæiske Arkivgruppe skal udvikle en model til en handlingsplan til fremme af foranstaltninger, der kan hindre, at dokumenter og arkiver beskadiges ved naturkatastrofer og andre skadelige hændelser.

                                       —

                                       Den Europæiske Arkivgruppe skal fremme brede tiltag, der tager sigte på at bevare og restaurere beskadigede dokumenter og arkiver.

                                       —

                                       Medlemsstaternes nationale arkivtjenester og EU-institutionernes arkivtjenester skal fastsætte og udbrede standarder og specifikationer for opførelse af nye bygninger specielt til arkiver.

                           2)

                           Yderligere styrkelse af det europæiske tværfaglige samarbejde om elektroniske dokumenter og arkiver, bl.a. inden for rammerne af Rådets arbejdsplan for kultur, specielt med hensyn til samordning af digitalisering (6):

                                       —

                                       øget samarbejde om at sikre elektroniske dokumenters og arkivers ægthed, bevaring på lang sigt og tilgængelighed, navnlig ved at ajourføre og udbygge de nuværende krav, der stilles til etableringen af elektroniske dokument- og arkivforvaltningssystemer som f.eks. MoReq (standardkrav til elektroniske dokument- og arkivforvaltningssystemer), der fremmer bedre offentlig administration, og ved fortsat at afholde DLM-fora (7) om elektroniske dokumenter og arkiver.

                           3)

                           Prioritering af oprettelsen og vedligeholdelsen af en internetportal for dokumenter og arkiver i Europa:

                                       —

                                       oprettelse af en internetportal gennem medlemsstaternes nationale arkivtjenester og EU-institutionernes arkivtjenester, der kan lette adgangen til medlemsstaternes og EU-institutionernes dokumenter og arkiver på tværs af grænserne. En af EU’s servere eller en medlemsstats nationale arkivtjeneste kan være vært for denne internetportal.

                           4)

                           Fremme af bedste praksis med hensyn til national og europæisk lovgivning om forvaltning af og adgang til dokumenter og arkiver; medlemsstaternes nationale arkivtjenester og EU-institutionernes arkivtjenester bør:

                                       —

                                       overvåge nye lovgivningsforslag på området i medlemsstaterne for at identificere bedste praksis, navnlig hvad angår kravene til forvaltning af og adgang til dokumenter og arkiver

                                       —

                                       sammenkoble oplysninger om arkivlovgivning og andre relevante bestemmelser i EU og medlemsstaterne og gøre det lettere at konsultere dem ved at etablere en database, der kan udbrede kendskabet til denne lovgivning. En af EU’s servere eller en medlemsstats nationale arkivtjeneste kan være vært for denne database. Der bør tages hensyn til arbejdet inden for rammerne af det europæiske projekt for juridisk databehandling, der gennemføres af den europæiske gren af Det Internationale Råd for Arkiver (EURBICA), jf. rapporten om arkiverne i det udvidede EU (prioritetsområde 4.2).

                           5)

                           Vedtagelse af foranstaltninger til forebyggelse af tyveri af arkivdokumenter:

                                       —

                                       Medlemsstaternes nationale arkivtjenester bør udarbejde en handlingsplan og fælles retningslinjer, der giver mulighed for udveksling af oplysninger og bedste praksis med henblik på at bekæmpe tyveri af arkivdokumenter og gøre det lettere at skaffe stjålne dokumenter tilbage.

               C.

               Medlemsstaterne og EU-institutionerne bør i fællesskab fremme gennemførelsen af de prioriterede foranstaltninger, der er fastlagt i rapporten om arkiverne i det udvidede EU fra februar 2005 og omtalt under punkt B i denne henstilling. Der skal i forbindelse med gennemførelsen af de prioriterede foranstaltninger tages hensyn til arbejdet i de grupper, der er nedsat inden for rammerne af EBNA (EU’s rigsarkivarer), navnlig i relation til samarbejdet om sikkerhed og bevaring af arkiver og oprettelse af en europæisk portal med adgang til informationer. Vedtagelsen af denne henstilling og gennemførelsen af disse foranstaltninger indebærer ikke i sig selv, at EU eller medlemsstaterne forpligter sig til at afsætte nye budgetmidler. EU vil, når det er muligt og i overensstemmelse med de relevante procedurer, bestræbe sig på at støtte projekter, der tager sigte på gennemførelsen af disse foranstaltninger, inden for rammerne af eksisterende programmer.

               D.

               Den Europæiske Arkivgruppe bør senest tre år efter datoen for offentliggørelsen af denne henstilling forelægge en situationsrapport om gennemførelsen af de prioriterede foranstaltninger, der er nævnt i punkt B.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 14. november 2005.

            På Rådets vegne

         T. JOWELL

            Formand

      (1)  EFT C 314 af 5.12.1991, s. 2.

      (2)  EFT C 235 af 23.8.1994, s. 3.

      (3)  EUT C 113 af 13.5.2003, s. 2.

      (4)  EUT C 295 af 5.12.2003, s. 5.

      (5)  KOM(2005) 52 endelig.

      (6)  Rådets konklusioner om arbejdsplanen for kultur 2005-2006 (dok. 13839/04).

      (7)  DLM = Document Lifecycle Management (forvaltning af dokumenters livscyklus).


Europa-Parlamentets henstilling til Rådet om Europols fremtidige udvikling og fulde integration i Den Europæiske Unions institutionelle system