Vigtig juridisk meddelelse

|

52008SC0573

Henstilling med henblik på rådets beslutning om ophævelse af beslutning 2005/730/EF om et uforholdsmæssigt stort underskud i Portugal  /* SEK/2008/0573 endelig udg. */

         DA
            (...PICT...)|KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER|
            Bruxelles, den 7.5.2008
            SEK(2008) 573 endelig

            Henstilling med henblik på
            RÅDETS BESLUTNING
            om ophævelse af beslutning 2005/730/EF om et uforholdsmæssigt stort underskud i Portugal
            (forelagt af Kommissionen)
            BEGRUNDELSE
            1. Baggrund
            I traktatens artikel 104 fastslås det, at medlemsstaterne skal undgå uforholdsmæssigt store underskud, og der fastlægges en procedure til identifikation og korrektion af disse. Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud er nærmere beskrevet i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 om "fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud" EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6. Ændret ved forordning (EF) nr. 1056/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 5). , som indgår i stabilitets- og vækstpagten. I henhold til traktatens artikel 104, stk. 2, skal Kommissionen overvåge, om budgetdisciplinen overholdes på grundlag af to kriterier, nemlig: a) hvorvidt det forventede eller faktiske offentlige underskud overstiger referenceværdien på 3 % af BNP (medmindre underskudskvoten er faldet væsentligt og vedvarende og har nået et niveau, der ligger tæt på referenceværdien, eller overskridelsen af referenceværdien kun er exceptionel og midlertidig, og nævnte procentdel fortsat ligger tæt på referenceværdien), og b) hvorvidt den offentlige gæld overstiger referenceværdien på 60 % af BNP (medmindre gældskvoten mindskes tilstrækkeligt og nærmer sig referenceværdien i et tilfredsstillende tempo).[1]
            EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6. Ændret ved forordning (EF) nr. 1056/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 5).
            I henhold til protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten, er det Kommissionens ansvar at fremlægge data til gennemførelse af proceduren. Som led i anvendelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld samt andre relaterede variabler til Kommissionen to gange årligt, nemlig før den 1. april og før den 1. oktober, jf. artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 3605/93. EFT L 332 af 31.12.1993, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2103/2005 (EUT L 337 af 22.12.2005, s. 1). , Portugals seneste indberetning findes på: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.[2][3]
            EFT L 332 af 31.12.1993, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2103/2005 (EUT L 337 af 22.12.2005, s. 1).
            Portugals seneste indberetning findes på:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
            Den 22. juni 2005 indledte Kommissionen proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud over for Portugal med vedtagelse af en rapport i henhold til artikel 104, stk. 3, som byggede på et planlagt offentligt underskud på 6,2 % af BNP og en forventet offentlig gæld på 66,5 % af BNP i 2005 efter at have ligget over grænseværdien på 60 % af BNP allerede i 2003 og 2004, således som det fremgik af opdateringen af Portugals stabilitetsprogram fra juni 2005 SEK(2005) 836. . Den 20. september 2005 traf Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og i overensstemmelse med artikel 104, stk. 6, afgørelse om, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Portugal. EUT L 274 af 20.10.2005, s. 91.  Samtidig rettede Rådet, ligeledes på grundlag af en henstilling fra Kommissionen, henstillinger i henhold til artikel 104, stk. 7, til Portugal med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2008 Alle dokumenter vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud vedrørende Portugal findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. .[4][5][6]
            SEK(2005) 836.
            EUT L 274 af 20.10.2005, s. 91.
            Alle dokumenter vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud vedrørende Portugal findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
            I sin henstilling efter artikel 104, stk. 7, henstillede Rådet, at "de portugisiske myndigheder senest i 2008 bør bringe det offentlige underskud ned under 3 % af BNP på en troværdig og holdbar måde ved at træffe foranstaltninger på mellemlang sigt. Til det formål bør de portugisiske myndigheder specielt: begrænse forværringen af den finanspolitiske stilling i 2005 gennem en stram gennemførelse af de bebudede korrigerende foranstaltninger; foretage en fuldstændig gennemførelse af de foranstaltninger, som er nødvendige for at sikre en holdbar og væsentlig korrektion af det konjunkturkorrigerede underskud, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, ved at tage et meget stort skridt bestående i en reduktion på ca. 1½ % af BNP fra 2005 til 2006, efterfulgt af en betydelig reduktion på mindst ¾ % af BNP i hvert af de to følgende år; hurtigt gennemføre reformer for at begrænse og mindske udgifterne i de kommende år; benytte enhver lejlighed til at fremskynde reduktionen af det offentlige underskud og være klar til at vedtage yderligere foranstaltninger, som måtte være nødvendige for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008". Rådet henstillede også, at "de portugisiske myndigheder bør sikre, at den offentlige bruttogældskvote falder støt og nærmer sig referenceværdien med en tilfredsstillende hastighed ved at sikre, at gældsudviklingen afspejler fremskridt i reduktionen af underskuddet, ved at undgå gældsforøgende finansielle transaktioner og ved nøje at overveje den virkning, som større offentlige investeringsprojekter, herunder dem, der gennemføres i partnerskab med den private sektor, kan få på gælden". Rådet krævede, at de portugisiske myndigheder skulle "forbedre indsamlingen og behandlingen af offentlige data".
            Derudover opfordrede Rådet de portugisiske myndigheder til at "sikre, at budgetkonsolideringen i retning af en mellemfristet budgetsaldo tæt på balance eller i overskud fastholdes gennem en mindskelse af det konjunkturkorrigerede underskud, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, med mindst 0,5 % af BNP om året, efter at det uforholdsmæssigt store underskud er blevet korrigeret".
            Tabel 1:  Tilpasning godkendt af Rådet den 20. september 2005
            % af BNP, medmindre andet er angivet|2005|2006|2007|2008|
            Offentlig saldoændring i den strukturelle saldop.m.: Real BNP-vækst (%)|underskud på (højst) 6,20,8|-4,8+1,51,4|underskud < 4+¾ (mindst)2,2|underskud < 3+¾ (mindst)2,6|
            Anmærkning : strukturel saldo = konjunkturkorrigeret saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger
            Kilde : Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7, på grundlag af opdateringen af stabilitetsprogrammet fra juni 2005
            Den 22. juni 2006, dvs. efter udløbet af den frist på 6 måneder, inden for hvilken der i henhold til Rådets henstilling skulle træffes foranstaltninger, foretog Kommissionen en vurdering af de foranstaltninger, som de portugisiske myndigheder havde truffet med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud til ophør. På grundlag heraf vedtog den en meddelelse til Rådet, hvori det blev konkluderet, at Portugal havde taget passende skridt til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud inden for den af Rådet fastsatte frist, og at der på det tidspunkt ikke var behov for at træffe yderligere foranstaltninger som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud over for Portugal. SEK(2006) 786.  På sit møde den 11. juli 2006 tilsluttede Rådet sig denne vurdering.[7]
            SEK(2006) 786.
            I henhold til artikel 104, stk. 12, skal en rådsbeslutning om forekomsten af et uforholdsmæssigt stort underskud ophæves på grundlag af en henstilling fra Kommissionen, når det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret.
            2. Den seneste udvikling i underskuddet
            Af de data, som Kommissionen (Eurostat) efter Portugals indberetning har stillet til rådighed indtil den 1. april 2008, fremgår det, at det offentlige underskud i 2007 udgjorde 2,6 % af BNP Eurostat News Release No 54 af 18. april 2008. , i forhold til et offentligt underskud på 6,1 % af BNP i 2005 og 3,9 % af BNP i 2006 (se tabel 2). I betragtning af det indberettede underskud og underskudsreferenceværdien er der ikke stor sandsynlighed for, at en eventuel fremtidig revision vil øge den offentlige underskudskvote for 2007 til over 3 % af BNP. Underskudskvoterne revideres sædvanligvis – opad eller nedad – efter offentliggørelsen af det første resultat i forårsindberetningen. For EU-medlemsstaterne som helhed er revisionerne normalt forholdsvis små og i gennemsnit tæt på nul. I Portugals tilfælde har opadgående revisioner i underskudskvoten været forholdsvis mere hyppige end nedadgående revisioner; dette kunne tyde på, at der er tale om en skævhed ved indsamlingen af de første resultater. Selv om fremtidige revisioner af de portugisiske offentlige regnskaber ikke kan udelukkes, har dataene fra de seneste år imidlertid vist sig at være mere pålidelige end tidligere.[8][9]
            Eurostat News Release No 54 af 18. april 2008.
            Underskudskvoterne revideres sædvanligvis – opad eller nedad – efter offentliggørelsen af det første resultat i forårsindberetningen. For EU-medlemsstaterne som helhed er revisionerne normalt forholdsvis små og i gennemsnit tæt på nul. I Portugals tilfælde har opadgående revisioner i underskudskvoten været forholdsvis mere hyppige end nedadgående revisioner; dette kunne tyde på, at der er tale om en skævhed ved indsamlingen af de første resultater. Selv om fremtidige revisioner af de portugisiske offentlige regnskaber ikke kan udelukkes, har dataene fra de seneste år imidlertid vist sig at være mere pålidelige end tidligere.
            Den seneste udvikling i det offentlige underskud er sket på baggrund af en lav, men gradvis bedre økonomisk vækst, hvor de reelle BNP-vækstrater er steget fra 0,9 % i 2005 til 1,3 % i 2006 og 1,9 % i 2007. Det negative outputgab anslås at være indsnævret noget i samme periode.
            Budgetgennemførelsen i 2006 og 2007 var bedre end forventet på det tidspunkt, hvor henstillingen efter artikel 104, stk. 7, blev fremsat. Sammenholdt med de finanspolitiske mål, der præsenteres i opdateringen af Portugals stabilitetsprogram fra juni 2005, på grundlag af hvilke den foreliggende procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud blev indledt, jf. afsnit 1.  Underskudsresultaterne i de to år var bl.a. ca. 1 procentpoint af BNP lavere end oprindelig planlagt i opdateringen af Portugals stabilitetsprogram fra juni 2005. Revisioner af BNP-dataserierne i slutningen af 2005 og begyndelsen af 2006 har resulteret i højere BNP-niveauer, hvorved underskudskvoten automatisk er blevet reduceret med ca. ¼ procentpoint af BNP.  Budgetresultatet for 2007 skal også sammenholdes med et overslag på 3 % af BNP, der blev præsenteret i opdateringen af Portugals stabilitetsprogram fra december 2007. Som helhed blev der opnået et offentligt underskud under referenceværdien på 3 % af BNP et år før den frist, der var fastsat af Rådet. I overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7, udnyttedes muligheden for at fremskynde nedbringelsen af budgetunderskuddet, hovedsagelig gennem en bedre end forventet opkrævning af indtægter.[10][11]
            Sammenholdt med de finanspolitiske mål, der præsenteres i opdateringen af Portugals stabilitetsprogram fra juni 2005, på grundlag af hvilke den foreliggende procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud blev indledt, jf. afsnit 1.
            Revisioner af BNP-dataserierne i slutningen af 2005 og begyndelsen af 2006 har resulteret i højere BNP-niveauer, hvorved underskudskvoten automatisk er blevet reduceret med ca. ¼ procentpoint af BNP.
            Den indsnævring af budgetunderskuddet, der blev opnået i 2006 og 2007, skyldes både en faldende offentlig udgiftskvote og en stigende indtægtskvote. Udgiftskvoten faldt med ca. 1¼ procentpoint af BNP i 2006 og næsten ½ procentpoint af BNP i 2007. Samtidig steg den offentlige indtægtskvote med ca. ¾ procentpoint af BNP i både 2006 og 2007. Den budgetmæssige konsolidering beroede hovedsagelig på strukturelle foranstaltninger, med et marginalt bidrag fra en engangsforanstaltning til en værdi af 0,1 % af BNP i 2007. Vedrørende den langsigtede koncessionskontrakt om udnyttelse af en dæmning, registreret som nedbringelse af andre kapitaludgifter i henhold til ESA95-reglerne.[12]
            Vedrørende den langsigtede koncessionskontrakt om udnyttelse af en dæmning, registreret som nedbringelse af andre kapitaludgifter i henhold til ESA95-reglerne.
            På udgiftssiden skete der en stabilisering af de løbende primære udgifter i faste priser i både 2006 og 2007. Især nedgangen i aflønningen af offentligt ansatte var af afgørende betydning for den konstaterede udgiftsbegrænsning, som blev muliggjort med reduktioner i antallet af offentligt ansatte og i mindre grad gennem løntilbageholdenhed som følge af årlige løntilpasninger, der lå under inflationen, og en fastfrysning af anciennitets-relaterede lønstigninger. Samtidig skete der et vist fald i andre sociale overførsler end naturalydelser i forhold til de meget høje vækstrater i de foregående år. Hertil bidrog også et fald i alderspensionsudgifterne, hovedsagelig som følge af en nedgang i antallet af pensioneringer og, i 2007, et fald i arbejdsløshedsunderstøttelsen. Et fald i de offentlige investeringer bidrog yderligere til en begrænsning af udgifterne og en efterfølgende udgiftsreduktion på ca. ½ % af BNP i 2006. Disse tal er stort set i overensstemmelse med Rådets henstilling om at gennemføre foranstaltninger til at dæmpe udgifterne, hvor der f.eks. kan nævnes reformen af alderspensionsordningerne.
            På indtægtssiden skete der en hurtig stigning i skatteindtægterne, navnlig på baggrund af den lave økonomiske vækst (og mere specifikt den indenlandske efterspørgsel). Dette ser ud til at have været et resultat af en stigning i momssatsen på 2 procentpoint (til 21 % fra 19 %) i juli 2005, diskretionære foranstaltninger til forhøjelse af visse skattesatser (punktafgifter, socialt bidrag for visse kategorier af arbejdstagere, nye marginale personindkomstskattesatser for høje indtægter) og mindre henstand med visse direkte skatter. En stor del af stigningen i skatteindtægterne kan endvidere tilskrives en bedre skatteforvaltning og bedre overholdelse af skattereglerne, som ser ud til at have resulteret i en udvidelse af skattegrundlagene, og hvis virkninger i stort omfang er blevet videreført. Den mere effektive skatteforvaltning har desuden givet mulighed for bedre resultater med hensyn til opkrævning af skatterestancer. I 2007 kom de yderligere skatteindtægter fra en række store virksomheder, som igen var blevet rentable, og fra ejendomsskatter. Andre indtægter (herunder statens salg af varer og tjenesteydelser) steg med næsten ½ procentpoint af BNP i akkumulerede termer i 2006 og 2007. I en vis grad var dette også resultatet af et opsving i dividendebetalinger til staten fra statsejede virksomheder i forhold til det fald, der blev konstateret i 2005.
            Den budgetmæssige og økonomiske udvikling, der er beskrevet ovenfor, resulterede i en betydelig reduktion af det strukturelle underskud (dvs. det konjunkturkorrigerede underskud ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) i 2006 og 2007. I 2006 blev der opnået en reduktion på ca. 2 procentpoint af BNP, efterfulgt af et yderligere fald på ca. 1 procentpoint af BNP i 2007 (se tabel 2). Disse resultater ser ud til at være gået langt videre end Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7, hvori der ønskes en reduktion af den strukturelle saldo med 1,5 % af BNP i 2006 i forhold til 2005 og mindst ¾ % af BNP i 2007.
            3. Underskudsfremskrivninger for 2008 og derefter
            Ifølge Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2008 forventes det offentlige underskud med en fremskrevet real BNP-vækst på 1,7 % at falde til 2,2 % af BNP i 2008. Denne prognose skal sammenholdes med et budgetmål på 2,4 % af BNP i opdateringen af Portugals stabilitetsprogram fra 2007 (den reale BNP-vækst antages at ligge på 2,2 %) og med et revideret mål på 2,2 % af BNP som meddelt den 26. marts efter offentliggørelsen af budgetresultatet for 2007.
            Den forventede forbedring af budgetsaldoen i 2008 skyldes hovedsagelig indtægterne. I 2008 forventes de samlede skatteindtægter fortsat at stige hurtigere end det nominelle BNP, dog helt klart med en lavere margen end i 2007. Skatteelasticiteterne forventes nemlig at begynde at nærme sig deres historiske gennemsnit efter de høje tal i de seneste år, hvilket også afspejler antagelsen om, at de marginale gevinster som følge af den bedre skatteforvaltning og den bedre overholdelse af reglerne nu er ved at tage af. I 2008 vil skatteindtægterne nyde godt af en normalisering af moms-nettoindtægterne efter den afkortning af den maksimale tilbagebetalingsperiode, der blev gennemført i 2006 og 2007. Sænkningen af moms-standardsatsen med 1 procentpoint (fra 21 % til 20 %) fra den 1. juli 2008 vil imidlertid reducere skatteindtægterne. Desuden forventes andre offentlige indtægter at stige en del som andel af BNP takket være en stigning i EU-midlerne i forbindelse med gennemførelsen af den nye nationale strategiske referenceramme Samtidig vil disse tilstrømninger også medføre yderligere udgifter, hvilket i høj grad vil forringe disse indtægters indvirkning på den samlede budgetsaldo. . Udgiftskvoten forventes at forblive stabil. Især forventes personaleudgifterne at falde med ca. 0,4 procentpoint af BNP som følge af løntilbageholdenhed og faldende beskæftigelse i centraladministrationen. Renteudgifterne vil blive begrænset som følge af en diskretionær sænkning af renten på statsudstedte opsparingsbeviser fra begyndelsen af 2008. Statens udstedelse af koncessioner til elproducerende dæmninger vil give et enkeltstående underskudsformindskende bidrag på næsten 0,2 % af BNP Registreret som nedbringelse af andre kapitaludgifter i henhold til ESA95-reglerne, men en del af provenuet ved transaktionen anvendes til at betale kompensation til elproducerende selskaber for kun gradvis at vælte produktionspriserne over på forbrugerne. .[13][14]
            Samtidig vil disse tilstrømninger også medføre yderligere udgifter, hvilket i høj grad vil forringe disse indtægters indvirkning på den samlede budgetsaldo.
            Registreret som nedbringelse af andre kapitaludgifter i henhold til ESA95-reglerne, men en del af provenuet ved transaktionen anvendes til at betale kompensation til elproducerende selskaber for kun gradvis at vælte produktionspriserne over på forbrugerne.
            Under forudsætning af uændrede politikker fremskrives der i Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2008 et offentligt underskud på 2,6 % af BNP i 2009 i forhold til en antagelse om en real BNP-vækst på 1,6 % af BNP. I opdateringen af Portugals stabilitetsprogram fra december 2007 fastsattes budgetmålet for 2009 til 1,5 % af BNP i forhold til en antaget real BNP-vækst på 2,8 %. Ifølge Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2008 forventes udviklingen i budgetsaldoen hovedsagelig at være drevet af en faldende skattebyrde, som stadig afspejler virkningen af sænkningen af moms-standardsatsen i juli 2008. Desuden forventes en række vigtige makroøkonomiske variabler for skatteindtægterne, såsom husholdningernes forbrug og aflønning af ansatte, at udvikle sig langsommere end BNP, mens skatteindtægterne til forskel fra de foregående år skulle udvikle sig på linje med de relevante skattegrundlag. Det antages derfor, at den udvidelse af skattegrundlagene, der er nævnt i afsnit 2, hovedsagelig har været af permanent art. Skulle en del af disse gevinster imidlertid efterfølgende vise sig at være af mere midlertidig eller ikke-holdbar karakter eller blive berørt af en konjunkturnedgang, vil de budgetmæssige udsigter være mere dystre. Afslutningen på den engangsforanstaltning, der blev gennemført i 2008, vil øge det nominelle underskud yderligere. Den nuværende baggrund med en større end sædvanlig usikkerhed omkring den finansielle og økonomiske udvikling giver anledning til en række risici for de offentlige finanser.
            Ifølge Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2008 forventes den strukturelle saldo at forbedres med ¼ procentpoint af BNP i 2008. Med en uændret politik forventes der en forværring på ¼ procentpoint af BNP i 2009. På den baggrund er det nødvendigt, at der med budgetgennemførelsen i 2008 og et ambitiøst 2009-budget tages et væsentligt skridt i retning af finanspolitisk konsolidering for at sikre overensstemmelse med Rådets henstillinger efter artikel 104, stk. 7, hvori der kræves yderligere reduktioner af den strukturelle saldo med mindst 0,5 % af BNP om året, efter at det uforholdsmæssigt store underskud er blevet korrigeret, for at nå en mellemfristet stilling tæt på balance eller i overskud.
            I opdateringen af Portugals stabilitetsprogram fra december 2007 blev underskudsmålene fastsat til 0,4 % af BNP i 2010 og 0,2 % af BNP i 2011. Disse planer skal ses på baggrund af en antagelse om reale BNP-vækstrater på 3 % i begge år. I sin udtalelse om opdateringen af programmet anførte Rådet, at "budgetstillingen i programmet muligvis ikke er tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede budgetmålsætning opfyldes i 2010 som forudset i programmet. Skønt det planlagte konsolideringstempo i retning af den mellemfristede målsætning er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, kan tilpasningen nødvendiggøre supplerende foranstaltninger som følge af ovennævnte risici(…)." EUT C 73 af 19.3.2008, s. 6. [15]
            EUT C 73 af 19.3.2008, s. 6.
            4. Gældsudvikling og gældsfremskrivninger
            Den offentlige bruttogældskvote oversteg referenceværdien på 60 % af BNP i 2005, da den sprang fra 56,9 % af BNP i 2004 til 63,6 % af BNP. Forskellene i disse gældstal og dem, der blev anslået på det tidspunkt, hvor proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud blev iværksat, afspejler hovedsagelig de revisioner i BNP-dataene, der er nævnt i fodnote 11.  I 2006 steg gældskvoten yderligere til 64,7 % af BNP og faldt igen til 63,6 % af BNP i 2007. Stigningen i den offentlige gældskvote, der blev registreret i 2006, var et resultat af det høje primære offentlige underskud og i mindre omfang det forhold, at den implicitte rentesats for den offentlige gæld oversteg væksten i det nominelle BNP (den såkaldte "sneboldeffekt"). I 2007 skyldtes faldet i gældskvoten hovedsagelig en gældsformindskende stock-flow-tilpasning. I mindre omfang bidrog forøgelsen af væksten i BNP og et marginalt primært overskud også til faldet i gældskvoten.[16]
            Forskellene i disse gældstal og dem, der blev anslået på det tidspunkt, hvor proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud blev iværksat, afspejler hovedsagelig de revisioner i BNP-dataene, der er nævnt i fodnote 11.
            I det omfang, hvor gældskvoten faldt i 2007, har den konstaterede udvikling i den offentlige gæld været i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7, af 20. september 2005. I 2006 og 2007 har finansielle transaktioner som helhed desuden bidraget til en negativ stock-flow-tilpasning og derfor hjulpet med til at reducere den offentlige gældskvote: i 2006 spillede store privatiseringsindtægter en afgørende rolle for faldet i de finansielle aktiver; i 2007 var en reduktion i indlån og valuta af afgørende betydning for det yderligere fald i de finansielle aktiver og en efterfølgende gældsformindskende stock-flow-tilpasning. Uden indlån og valuta og privatiseringsindtægter forblev nettoerhvervelsen af finansielle aktiver positiv i 2006 og 2007, hvilket øgede gældskvoten.
            Ifølge Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2008 forventes gældskvoten igen at stige marginalt til over 64 % af BNP i 2008 og under forudsætning af en uændret politik til 64¼ % af BNP i 2009. Denne udvikling skal ses på baggrund af en lav nominel BNP-vækst og stadig forholdsvis høje offentlige underskud i dette og det kommende år. På grundlag af de planer, der er skitseret i opdateringen af Portugals stabilitetsprogram fra december 2007, forventes gældskvoten i 2008 at afspejle en positiv stock-flow-tilpasning svarende til 0,4 % af BNP. Dette synes at skyldes en positiv forskel mellem periodebaserede og kontantbaserede underskud, således som det implicit kommer til udtryk i opdateringen af programmet. Tallene for stock-flow-tilpasningen blev tilpasset med henblik på at afspejle de portugisiske myndigheders seneste klassificering af en række kapitaltilskud til visse statsejede hospitaler som kapitaloverførsler i stedet for finansielle transaktioner.  Der er kommet yderligere pres på stock-flow-tilpasningen som følge af den antagelse, at der i den nærmeste fremtid vil ske en betydelig stigning i indfrielserne af gæld over pålydende værdi som følge af ændringer i forrentningen af opsparingsbeviser, der blev indført i januar 2008. Som helhed er kursen i gældskvoten forenelig med Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7, i den forstand, at dens udvikling afspejler de fremskridt, der er sket med hensyn til at nedbringe underskuddet, og at de finansielle transaktioner mellem 2006 og 2009 i gennemsnit ikke forøger gældskvoten.[17]
            Dette synes at skyldes en positiv forskel mellem periodebaserede og kontantbaserede underskud, således som det implicit kommer til udtryk i opdateringen af programmet. Tallene for stock-flow-tilpasningen blev tilpasset med henblik på at afspejle de portugisiske myndigheders seneste klassificering af en række kapitaltilskud til visse statsejede hospitaler som kapitaloverførsler i stedet for finansielle transaktioner.
            5. Andre overvejelser
            I henhold til artikel 104, stk. 7, henstillede Rådet til Portugal at forbedre opkrævningen og behandlingen af offentlige data på baggrund af de tydelige mangler med hensyn til indsamling af pålidelige statistikker om de offentlige finanser.
            I de seneste år er der sket en række institutionelle ændringer og andre tekniske forbedringer i indsamlingen af data vedrørende de portugisiske offentlige regnskaber. Det drejer sig bl.a. om et bedre samarbejde samt en tydeligere arbejdsdeling mellem det nationale statistiske kontor, finansministeriet og centralbanken, samtidig med at det statistiske kontor har fået flere ressourcer og større ansvar. I begyndelsen af 2006 blev der således indgået en aftale mellem disse tre institutioner, som omhandler et samarbejde mellem dem, og hvorved der nedsættes to arbejdsgrupper til at analysere de offentlige regnskaber før hver budgetmæssig indberetning og til at drøfte metodologiske spørgsmål. "Acordo de Cooperação Institucional no Domínio das Estatísticas das Administrações Públicas" (institutionel samarbejdsaftale vedrørende offentlige statistikker); den engelske udgave kan ses på  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf . Se også "Consolidated Inventory of sources and methods [for EDP statistics]", som kan ses på: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF.  Disse ændringer forventes at bidrage til kvaliteten af statistikkerne i den offentlige sektor. Indsamlingen og offentliggørelsen af kvartalsvise offentlige regnskaber bør ligeledes bidrage til pålideligheden og den samlede kvalitet af årsregnskaberne, idet transaktioner, der kræver særlig regnskabsmæssig behandling vil blive identificeret på et tidligere tidspunkt. Det ser ud til, at der er lagt mere vægt på rettidig indberetning af data fra de offentlige undersektorer; desuden er oplysningerne om budgetgennemførelsen blevet mere detaljerede og hurtigere tilgængelige. Som følge heraf har dataene for de seneste år vist sig at være mere pålidelige end tidligere. Alt i alt tyder denne udvikling på, at Rådets henstilling er blevet fulgt.[18]
            "Acordo de Cooperação Institucional no Domínio das Estatísticas das Administrações Públicas" (institutionel samarbejdsaftale vedrørende offentlige statistikker); den engelske udgave kan ses på  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf . Se også "Consolidated Inventory of sources and methods [for EDP statistics]", som kan ses på: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF.
            6. Konklusioner
            Det offentlige underskud faldt betydeligt fra 6,1 % af BNP i 2005 til 3,9 % af BNP i 2006 og til 2,6 % af BNP i 2007, hvilket er under referenceværdien på 3 % af BNP. De foranstaltninger, som ligger til grund for underskudsreduktionen, er hovedsagelig af permanent karakter. Den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, forbedredes med ca. 2 procentpoint af BNP i 2006 og yderligere 1 procentpoint af BNP i 2007, hvilket er et godt stykke over de finanspolitiske bestræbelser, som Rådet anbefalede, nemlig på 1,5 % af BNP i 2006 og mindst ¾ % af BNP i 2007. Ifølge Kommissionens prognoser fra foråret 2008 forventes det samlede underskud at indsnævres til 2,2 % af BNP i 2008 (herunder engangsforanstaltninger, der udgør næsten 0,2 % af BNP, uden hvilke underskuddet dog stadig ville være under 3 % af BNP). Med en uændret politik forventes overskuddet at stige til 2,6 % af BNP i 2009. Dette viser, at underskuddet er blevet bragt ned under loftet på 3 % af BNP på en troværdig og holdbar måde.
            Den offentlige bruttogæld faldt fra 64,7 % af BNP i 2006 til 63,6 % af BNP i 2007. Ifølge Kommissionens prognoser fra foråret 2008 forventes gælden igen at stige en smule til ca. 64 % af BNP i 2008 og, under forudsætning af en uændret politik, til 64¼ % af BNP i 2009 på baggrund af lave BNP-vækstrater og stadig forholdsvis høje offentlige underskud.
            Ud fra en samlet vurdering kan det konkluderes, at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Portugal er blevet korrigeret. Kommissionen anbefaler derfor, at Rådet ophæver sin beslutning om, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Portugal.
            Tabel 2: Budgetudviklingen, 2005-2009
            % af BNP, medmindre andet er angivet|2005|2006|2007|2008|2009|
            ||||KOM|SP (2)|KOM (3)|SP (2)|
            Offentlig saldo|-6,1|-3,9|-2,6|-2,2|-2,4|-2,6|-1,5|
            |||||(-2,2)|||
            - Indtægter i alt|41,6|42,4|43,1|43,6|42,7|43,3|42,8|
            - Samlede udgifter|47,7|46,3|45,7|45,7|45,1|45,9|44,4|
            Heraf:|- renteudgifter|2,6|2,8|2,8|2,8|2,9|2,7|2,8|
            |- faste bruttoinvesteringer|2,9|2,3|2,4|2,4|2,2|2,4|2,3|
            Primær saldo|-3,5|-1,1|0,2|0,6|0,5|0,1|1,3|
            Engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger|-0,1|0,0|0,1|0,2|0,0|0,0|0,0|
            Strukturel saldo (1)|-5,2|-3,2|-2,2|-1,9|-1,6|-2,2|-1,0|
            Strukturel primær saldo (1)|-2,6|-0,4|0,6|0,8|1,3|0,6|1,8|
            Offentlig bruttogæld (4)|63,6|64,7|63,6|64,1|64,1|64,3|62,5|
            Ændring i gældskvote (a) = (b) + (c) + (d)  (5)|5,3|1,1|-1,1|0,5|-0,3|0,2|-1,6|
            Bidrag:|- primær saldo (b)|3,5|1,1|-0,1|-0,6|-0,5|-0,1|-1,3|
            |- "sneboldeffekt" (c)|0,7|0,3|-0,2|0,4|-0,1|0,3|-0,4|
            |- stock-flow-tilpasning (d)|1,1|-0,2|-0,8|0,7|0,4|0,0|0,0|
            Pm Real BNP-vækst (%)|0,9|1,3|1,9|1,7|2,2|1,6|2,8|
            Pm Outputgab|-1,7|-1,6|-1,1|-1,0|-1,8|-1,0|-1,1|
            (...PICT...)(1) Konjunkturkorrigeret (primær) saldo ekskl. engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger.(2) Konjunkturkorrigerede og strukturelle saldi og outputgab i henhold til programmet som beregnet af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.(3) Under antagelse af en uændret politik.(4) Ændringen i bruttogældskvoten kan opgøres som følger:hvor t er tiden; D, PD, Y og SF er henholdsvis den offentlige gæld, det primære underskud, det nominelle BNP og stock-flow-tilpasningen, og i og y repræsenterer de gennemsnitlige gældsomkostninger og den nominelle BNP-vækst. Leddet i parentes repræsenterer "sneboldeffekten".(5) Som følge af afrunding kan summen af de enkelte elementer afvige fra totalen.Kilder: Kommissionens prognoser fra foråret 2008 (KOM) og opdateringen af stabilitetsprogrammet (SP) fra december 2007. I parentes den seneste officielle fremskrivning, som blev meddelt af de portugisiske myndigheder den 26. marts 2008.|
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS BESLUTNING
            om ophævelse af beslutning 2005/730/EF om et uforholdsmæssigt stort underskud i Portugal
            RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
            under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 104, stk. 12,
            under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og
            ud fra følgende betragtninger:
            (1) I henhold til Rådets beslutning 2005/730/EF EUT L 274 af 20.10.2005, s. 91  og på grundlag af en henstilling fra Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 6, blev det besluttet, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Portugal. Rådet konstaterede, at det planlagte offentlige underskud for året 2005 lå på 6,2 % af BNP, hvilket er over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP, mens den offentlige bruttogæld forventedes at ligge på 66,5 % af BNP, hvilket er over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP.[19]
            EUT L 274 af 20.10.2005, s. 91
            (2) Den 20. september 2005 rettede Rådet i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 7, og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6. Ændret ved forordning (EF) nr. 1056/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 5).  efter henstilling fra Kommissionen en henstilling til Portugal med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2008. Henstillingen blev offentliggjort.[20]
            EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6. Ændret ved forordning (EF) nr. 1056/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 5).
            (3) I henhold til traktatens artikel 104, stk. 12, skal en rådsbeslutning om et uforholdsmæssigt stort underskud ophæves, når det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret.
            (4) I henhold til protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten, er det Kommissionens ansvar at fremlægge data til gennemførelse af proceduren. Som led i anvendelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld og andre relaterede variabler to gange årligt, nemlig før den 1. april og før den 1. oktober, jf. artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 3605/93 af 22. november 1993 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab EFT L 332 af 31.12.1993, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2103/2005 (EUT L 337 af 22.12.2005, s. 1). .[21]
            EFT L 332 af 31.12.1993, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2103/2005 (EUT L 337 af 22.12.2005, s. 1).
            (5) På grundlag af data fremlagt af Kommissionen (Eurostat) i overensstemmelse med artikel 8g, stk. 1, i forordning (EF) nr. 3605/93 efter indberetning fra Portugal før den 1. april 2008 og på grundlag af Kommissionens prognose fra foråret 2008 kan der drages følgende konklusioner:
            – det offentlige underskud blev reduceret fra 6,1 % af BNP i 2005 til 3,9 % af BNP i 2006 og til 2,6 % af BNP i 2007, hvilket er under referenceværdien for underskuddet på 3 % af BNP. Sidstnævnte skal sammenholdes med et mål på 3 % af BNP, som blev fastsat i opdateringen af Portugals stabilitetsprogram fra december 2007
            – både en faldende offentlig udgiftskvote og en stigende indtægtskvote bidrog til forbedringen af den offentlige saldo. Udgiftskvoten faldt med 1¼ procentpoint af BNP i 2006 og næsten ½ procentpoint af BNP i 2007. Parallelt hermed steg den offentlige indtægtskvote med ca. ¾ procentpoint af BNP i både 2006 og 2007. Den budgetmæssige konsolidering beroede hovedsagelig på strukturelle foranstaltninger, med et marginalt bidrag fra en engangsforanstaltning til en værdi af 0,1 % af BNP i 2007. Forbedringen i den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) anslås til 2 procentpoint af BNP i 2006 og 1 procentpoint af BNP i 2007, hvilket er i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7, om en reduktion af den strukturelle saldo med 1,5 % af BNP i 2006 og mindst ¾ % af BNP i 2007
            – for 2008 forventer Kommissionens prognoser fra foråret 2008, at underskuddet reduceres yderligere, nemlig til 2,2 % af BNP, hvilket hovedsagelig skyldes en række yderligere indtægter, idet budgetgennemførelsen drager fordel af en underskudsformindskende transaktion på 0,2 % af BNP. Dette er stort set i overensstemmelse med det officielle underskudsmål på 2,4 % af BNP, som blev fastsat i opdateringen af Portugals stabilitetsprogram fra december 2007, og det reviderede mål på 2,2 % af BNP, som de portugisiske myndigheder bebudede i slutningen af marts 2008. Ifølge forårsprognoserne vil det offentlige underskud i et scenario uden politikændringer ligge på 2,6 % af BNP i 2009. Dette viser, at underskuddet er blevet bragt ned under loftet på 3 % af BNP på en troværdig og holdbar måde. Den strukturelle saldo forventes at forbedres i 2008 med ¼ procentpoint af BNP og – under forudsætning af en uændret politik – at forværres med ¼ procentpoint i 2009. Dette skal ses på baggrund af behovet for at gøre fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, som for Portugal er et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP
            – den offentlige gæld faldt fra 64,7 % af BNP i 2006 til 63,6 % af BNP i 2007. Den lave BNP-vækst og de stadig forholdsvis høje offentlige underskud, der fremskrives i Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2008, forventes at resultere i en offentlig gæld på ca. 64¼ % af BNP i 2009.
            (6) Efter Rådets opfattelse er det uforholdsmæssigt store underskud i Portugal blevet korrigeret, og beslutning 2005/730/EF bør derfor ophæves -
            VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
            Artikel 1
            Ud fra en samlet vurdering kan det konkluderes, at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Portugal er blevet korrigeret.
            Artikel 2
            Beslutning 2005/730/EF ophæves herved.
            Artikel 3
            Denne beslutning er rettet til Den Portugisiske Republik.
            Udfærdiget i Bruxelles, den .
            På Rådets vegne
            Formand
            [1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6. Ændret ved forordning (EF) nr. 1056/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 5).
            [2] EFT L 332 af 31.12.1993, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2103/2005 (EUT L 337 af 22.12.2005, s. 1).
            [3] Portugals seneste indberetning findes på: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
            [4] SEK(2005) 836.
            [5] EUT L 274 af 20.10.2005, s. 91.
            [6] Alle dokumenter vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud vedrørende Portugal findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
            [7] SEK(2006) 786.
            [8] Eurostat News Release No 54 af 18. april 2008.
            [9] Underskudskvoterne revideres sædvanligvis – opad eller nedad – efter offentliggørelsen af det første resultat i forårsindberetningen. For EU-medlemsstaterne som helhed er revisionerne normalt forholdsvis små og i gennemsnit tæt på nul. I Portugals tilfælde har opadgående revisioner i underskudskvoten været forholdsvis mere hyppige end nedadgående revisioner; dette kunne tyde på, at der er tale om en skævhed ved indsamlingen af de første resultater. Selv om fremtidige revisioner af de portugisiske offentlige regnskaber ikke kan udelukkes, har dataene fra de seneste år imidlertid vist sig at være mere pålidelige end tidligere.
            [10] Sammenholdt med de finanspolitiske mål, der præsenteres i opdateringen af Portugals stabilitetsprogram fra juni 2005, på grundlag af hvilke den foreliggende procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud blev indledt, jf. afsnit 1.
            [11] Revisioner af BNP-dataserierne i slutningen af 2005 og begyndelsen af 2006 har resulteret i højere BNP-niveauer, hvorved underskudskvoten automatisk er blevet reduceret med ca. ¼ procentpoint af BNP.
            [12] Vedrørende den langsigtede koncessionskontrakt om udnyttelse af en dæmning, registreret som nedbringelse af andre kapitaludgifter i henhold til ESA95-reglerne.
            [13] Samtidig vil disse tilstrømninger også medføre yderligere udgifter, hvilket i høj grad vil forringe disse indtægters indvirkning på den samlede budgetsaldo.
            [14] Registreret som nedbringelse af andre kapitaludgifter i henhold til ESA95-reglerne, men en del af provenuet ved transaktionen anvendes til at betale kompensation til elproducerende selskaber for kun gradvis at vælte produktionspriserne over på forbrugerne.
            [15] EUT C 73 af 19.3.2008, s. 6.
            [16] Forskellene i disse gældstal og dem, der blev anslået på det tidspunkt, hvor proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud blev iværksat, afspejler hovedsagelig de revisioner i BNP-dataene, der er nævnt i fodnote 11.
            [17] Dette synes at skyldes en positiv forskel mellem periodebaserede og kontantbaserede underskud, således som det implicit kommer til udtryk i opdateringen af programmet. Tallene for stock-flow-tilpasningen blev tilpasset med henblik på at afspejle de portugisiske myndigheders seneste klassificering af en række kapitaltilskud til visse statsejede hospitaler som kapitaloverførsler i stedet for finansielle transaktioner.
            [18] "Acordo de Cooperação Institucional no Domínio das Estatísticas das Administrações Públicas" (institutionel samarbejdsaftale vedrørende offentlige statistikker); den engelske udgave kan ses på  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf . Se også "Consolidated Inventory of sources and methods [for EDP statistics]", som kan ses på: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF.
            [19] EUT L 274 af 20.10.2005, s. 91
            [20] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6. Ændret ved forordning (EF) nr. 1056/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 5).
            [21] EFT L 332 af 31.12.1993, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2103/2005 (EUT L 337 af 22.12.2005, s. 1).


title: Rådets henstilling af 12. juli 2016 om Rumæniens nationale reformprogram for 2016 og med Rådets udtalelse om Rumæniens konvergensprogram for 2016

text:
               18.8.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 299/73

         RÅDETS HENSTILLING
   af 12. juli 2016
   om Rumæniens nationale reformprogram for 2016 og med Rådets udtalelse om Rumæniens konvergensprogram for 2016
   (2016/C 299/18)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
   som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester 2016 for samordning af de økonomiske politikker. Den 17.-18. marts 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 (2) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Rumænien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (2)

               Den 26. februar 2016 blev landerapporten for Rumænien 2016 offentliggjort. Den indeholdt en analyse af Rumæniens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som blev vedtaget af Rådet den 14. juli 2015, og opfyldelsen af Rumæniens nationale Europa 2020-mål. Rapporten indeholdt desuden en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Den 8. marts 2016 fremlagde Kommissionen resultaterne af den dybdegående undersøgelse. Kommissionen konkluderer af sin analyse, at Rumænien ikke er berørt af makroøkonomiske ubalancer.

               (3)

               Den 28. april 2016 fremlagde Rumænien sit nationale reformprogram for 2016 og sit konvergensprogram for 2016. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (4)

               Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (3) kan Kommissionen, hvis det er nødvendigt for at støtte gennemførelsen af relevante henstillinger fra Rådet anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende denne bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring.

               (5)

               Det tredje betalingsbalancestøtteprogram (2013-2015) sluttede i september 2015, uden at der blev foretaget nogen afsluttende gennemgang. Den tredje formelle gennemgang (16.-30. juni 2015) af gennemførelsen af programbetingelserne er endnu ikke afsluttet. Der er gjort visse fremskridt på flere områder, men nuværende og tidligere programresultater er blevet undermineret på centrale politikområder. Overvågningen efter programmets afslutning blev påbegyndt den 1. oktober 2015 og vil fortsætte, indtil mindst 70 % af det lån, der blev ydet som led i det første betalingsbalanceprogram, er tilbagebetalt, dvs. som minimum frem til foråret 2018.

               (6)

               Rumænien er i øjeblikket omfattet af den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I konvergensprogrammet for 2016 forventer regeringen en forringelse af den offentlige saldo fra -0,7 % i 2015 til -2,9 % af BNP i 2016 og 2017. Der forventes ligeledes en forværring af den strukturelle saldo. I programmet forventes der en afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning — et strukturelt underskud på 1 % af BNP — som blev opfyldt i 2014 og 2015, og der forventes ikke nogen tilbagevenden til målsætningen i indeværende programperiode. I konvergensprogrammet forventes det, at den offentlige gældskvote forbliver under 40 % i hele programperioden. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk for 2016 og lettere optimistisk for 2017. På basis af Kommissionens forårsprognose 2016 er der risiko for en betydelig afvigelse både i 2016 og, under antagelse af uændret politik, i 2017. I Kommissionens forårsprognose 2016 anslås det offentlige underskud desuden at udgøre 3,4 % af BNP i 2017, dvs. over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. På grundlag af vurderingen af konvergensprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 er Rådet af den opfattelse, at der er risiko for, at Rumænien ikke vil være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Derfor vil derfor være behov for yderligere foranstaltninger for at sikre overensstemmelse i 2016 og 2017.

               (7)

               Rumæniens budgetramme er fornuftig for så vidt angår bestemmelserne deri, men i praksis anvendes rammen ikke effektivt. Ingen af de nylige underskudsforøgende budgetforanstaltninger blev iværksat og vedtaget efter standardbudgetproceduren. I 2015 tilsidesattes både kravet om, at nye lovgivningsinitiativer, som øger de offentlige udgifter eller mindsker de offentlige indtægter, skal indeholde en af finansministeriet verificeret konsekvensanalyse, og kravet om, at udgiftslofter skal overholdes og kompenserende foranstaltninger foreslås ved indtægtsnedgang. I praksis har det finanspolitiske råd meget kort tid til at reagere på budgetforslag, og der bliver ikke taget tilstrækkeligt hensyn til dets udtalelser og henstillinger. I budgettet for 2016 er målet et underskud på statens finanser på 2,95 % af BNP, hvilket medfører en betydelig afvigelse fra den mellemfristede målsætning. Det udgør en afvigelse fra den nationale budgetramme.

               (8)

               En række foranstaltninger, der skal forbedre skatteinddrivelsen og overholdelsen af skattereglerne, er under gennemførelse. De omfatter obligatoriske kasseapparater, skærpede regler for kontant betaling, en ny momsregistreringsprocedure, en øget revisionsindsats fra skattemyndighedens (ANAF) side og løbende omstrukturering af skattemyndigheden. Udbredt skatteunddragelse og ringe overholdelse af skattereglerne er fortsat en udfordring. Sort arbejde og manglende opgivelse af indkomst påvirker fortsat skatteprovenuet negativt og forvrider økonomien. Effektiviteten af foranstaltninger, som bl.a. arbejdstilsynet har truffet for at dæmme op for manglende opgivelse af indkomst, er stadig begrænset.

               (9)

               Parlamentets behandling af loven om udligning af den lovbestemte pensionsalder for mænd og kvinder har nu stået på siden 2013. Hvis den blev vedtaget, ville det øge ældre kvinders arbejdsmarkedsdeltagelse betydeligt, reducere pensionsforskellene mellem kønnene og mindske kvindernes risiko for fattigdom i alderdommen.

               (10)

               Situationen på arbejdsmarkedet blev bedre i 2015. Arbejdsløsheden er lav, og beskæftigelsesfrekvensen har været stigende. Langtidsledigheden er under EU-gennemsnittet. Der er dog fortsat betydelige udfordringer, især med hensyn til den høje andel af unge, der hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse, og det opsøgende arbejde med henblik på at aktivere dem effektivt er begrænset.

               (11)

               Den nationale arbejdsformidling er bagud med at tilbyde jobsøgende personaliserede tjenester, og de tjenester, som arbejdsgiverne tilbydes, er begrænsede, skønt de har pligt til at opslå ledige stillinger via den nationale arbejdsformidling. En procedure for skræddersyet bistand til forskellige kategorier af arbejdsløse er vedtaget, men endnu ikke gennemført. Samarbejdet mellem arbejdsformidlingen og socialforsorgen er særdeles begrænset, og det gør aktiveringen af modtagere af offentlig forsørgelse endnu vanskeligere.

               (12)

               Mindstelønnen, som er blandt de laveste i Unionen, er steget betydeligt siden 2013, og manglen på objektive kriterier for fastsættelsen af den skaber usikkerhed. Der er nedsat en trepartsarbejdsgruppe, der skal arbejde på reformen af fastsættelsen af mindstelønnen, men der findes fortsat ingen klare retningslinjer eller kriterier, som tager højde for mindstelønnens indvirkning på jobskabelse, sociale forhold og konkurrenceevne. Generelt er dialogen mellem arbejdsmarkedets parter fortsat begrænset.

               (13)

               Risikoen for fattigdom eller social udstødelse i Rumænien er en af de højeste i Unionen. Arbejdsmarkedsaktiveringen af personer på offentlig forsørgelse er meget begrænset, særlig i landdistrikter. Det sociale referenceindeks, som de sociale ydelser beregnes på grundlag af, bliver ikke ajourført regelmæssigt ud fra den økonomiske situation, hvilket i det lange løb kan få konsekvenser for ydelsernes tilstrækkelighed. Loven om minimumsinklusionsindkomst, som forventes at forbedre målretningen og tilstrækkeligheden af ydelserne og arbejdsmarkedsaktiveringen af modtagere af minimumsinklusionsindkomst, er nu blevet forelagt parlamentet med henblik på vedtagelse. Flere af foranstaltningerne i regeringens »fattigdomsbekæmpelsespakke« tager dog sigte på at løse dette problem gennem en helhedsorienteret tilgang (uddannelse, sundhed, bolig, socialsikring og transport).

               (14)

               Rumænien står fortsat over for udfordringer på uddannelsesområdet. Der findes strategier for bl.a. livslang læring, erhvervsuddannelse, videregående uddannelse og skolefrafald. Skolefrafaldet ligger dog fortsat betydeligt over EU-gennemsnittet. Det skyldes til dels betydelige forsinkelser i gennemførelsen af den strategi, der blev godkendt i 2015. Forebyggende og korrigerende programmer er begrænsede. Sårbare grupper som romaer og børn fra fattige familier oplever fortsat hindringer i adgangen til og gennemførelsen af uddannelse af høj kvalitet, særlig i landdistrikterne. Inden for dagtilbud har Rumænien taget skridt til at støtte dårligt stillede 3-6-åriges børnehavegang. Der er fortsat kun begrænsede børnepasningsordninger for 0-3-årige. Ny lovgivning, der udvider bestemmelserne om forældreorlov, kan sammen med utilstrækkelige incitamenter til at arbejde lægge yderligere hindringer i vejen for kvinders arbejdsmarkedsdeltagelse. Optaget på erhvervsuddannelser på gymnasieniveau ligger over EU-gennemsnittet, men frafaldsprocenten er fortsat høj. Succesraten for videregående uddannelser er stigende, men kvaliteten og arbejdsmarkedsrelevansen af de videregående uddannelser er begrænset. Deltagelsen i voksenundervisning er meget lav.

               (15)

               Resultaterne på sundhedsområdet i Rumænien er meget ringe. Den forventede levetid ved fødslen ligger et godt stykke under EU-gennemsnittet, både for mænd og kvinder. Tilgængeligheden af sundhedspleje og den store afhængighed af hospitalsbehandling er fortsat et stort problem. Den udbredte anvendelse af uformel betaling gør sundhedsplejen mindre tilgængelig for lavtlønnede. Rumænien har truffet foranstaltninger, der skal gøre sundhedsplejen mere tilgængelig for pensionister med lav indkomst og for samfundsgrupper, der lever afsides eller isoleret. Et netværk af social- og sundhedsformidlere er ved at blive etableret, og der er fremsat forslag til en lov om kollektive tjenester. Udflytning af handicappede fra institutionerne er fortsat en udfordring.

               (16)

               Rumænien har taget skridt til at tilføre det rumænske sundhedssystem flere midler og afhjælpe systemets ineffektive udnyttelse af de offentlige ressourcer. Reformerne vedrører bl.a. afvikling af restancer i sundhedssektoren, øget holdbarhed af udgifterne til lægemidler, gennemførelse af e-sundhedsløsninger, forbedret finansiering af sundhedssystemet, udarbejdelse af en strategi for overførsel af ressourcer fra hospitalsbaseret sundhedspleje til forebyggende og primær sundhedspleje samt centraliserede indkøbsprocedurer. Manglende administrativ kapacitet forsinker imidlertid gennemførelsen af den nationale sundhedsstrategi 2014-2020. Særlig begrænses sundhedssystemets effektivitet af forsinkelser i strømliningen af hospitalssektoren og omstillingen fra pleje af indlagte patienter til mere omkostningseffektiv ambulant behandling.

               (17)

               Den vigtigste skævhed i udviklingen i Rumænien er mellem byområder og landdistrikter. Resultaterne inden for beskæftigelse, det sociale område, sundhedspleje og uddannelse er dårligere i landdistrikterne, og folk har langt ringere adgang til uddannelse, lægehjælp, grundlæggende forsyningsydelser og offentlige tjenester, fordi den lokale administrative kapacitet er lav og fragmenteret. Samtidig hæmmes den socioøkonomiske udvikling i landdistrikterne af en underudviklet transportinfrastruktur og begrænset offentlig og privat transport, hvortil kommer høje transportomkostninger mellem hjem og arbejde og begrænset adgang til bredbåndsinfrastruktur. Lav merværdi i landbruget og manglende økonomisk diversificering gør det vanskeligt at udvikle en holdbar økonomi i landdistrikterne. En høj andel af arbejdsstyrken i landdistrikterne arbejder i subsistens- og semisubsistenslandbrug, som er forbundet med skjult arbejdsløshed eller ulønnet familiearbejde, lav produktivitet og fattigdom. En fattigdomsbekæmpelsespakke, der hovedsagelig skal finansieres med EU-midler, muliggør en helhedsorienteret tilgang til fattigdomsbekæmpelse, herunder i landdistrikterne. Der er planer om at oprette integrerede lokalsamfundsteams, der kan tilbyde dårligt stillede lokalsamfund flere forskellige integrerede tjenester, men planerne er endnu ikke gennemført.

               (18)

               Den strategiske ramme for en reform af den offentlige forvaltning kom på plads i 2014, men gennemførelsen af den skred langsomt frem i 2015. I 2016 er der vedtaget en række vigtige initiativer, der skal øge gennemsigtigheden og effektiviteten i den offentlige forvaltning. Forsinkelserne i vedtagelsen af en generel og gennemsigtig strategi for forvaltning af de menneskelige ressourcer, særlig vedrørende ansættelse/udnævnelse, medarbejderbedømmelse, løn og karriereudvikling i alle personalekategorier samt uddannelse giver anledning til vilkårlighed i forbindelse med vigtige procedurer og beslutninger. Dette har sammen med ustabile organisationsstrukturer en negativ indvirkning på centraladministrationens uafhængighed og professionalisme og derfor også på dens effektivitet. Indviklede administrative procedurer, et ineffektivt system for offentlige indkøb og udbredt korruption hæmmer leveringen af tjenester (herunder e-forvaltningstjenester), både til befolkningen og erhvervslivet. Der gøres fortsat ikke tilstrækkelig brug af strategisk planlægning, programbudgettering, høringer og evidensbaseret politisk beslutningstagning. Disse udfordringer vanskeliggør gennemførelsen af vigtige politikker på en lang række områder, blandt andet effektiv udnyttelse af de til rådighed værende EU-midler og anden finansieringsstøtte.

               (19)

               Statsejede virksomheder, som indtager en dominerende stilling i en række vigtige økonomiske sektorer, klarer sig dårligt. Disse virksomheder er særligt udbredte i vigtige infrastruktursektorer. De tegner sig således for 44 % af omsætningen og 77 % af beskæftigelsen i energisektoren. Tallene for transportsektoren er henholdsvis 24 % og 28 %. Regeringens hastebekendtgørelse 109/2011 vedrørende ledelsesreformen i statsejede virksomheder blev ophøjet til lov den 10. maj 2016 med ændringer, der tilpasser hastebekendtgørelsen bedre til international god praksis. Rumænien har genoptaget rekrutteringen af professionelle ledere, der skal erstatte de midlertidige ledere i flere statsejede virksomheder, men processen går langsommere end oprindeligt bebudet. Det ville øge gennemsigtigheden og ansvarligheden i de statsejede virksomheder, hvis vedtagelsen af årlige budgetter og godkendelsen og offentliggørelsen af reviderede årsregnskaber blev fremrykket. En ny lov om privatisering er ved at blive forberedt. Den kommer dog muligvis til at indeholde bestemmelser, som er i modstrid med lovgivningen om virksomhedsledelse. Det er særligt bekymrende, at der sandsynligvis vil være sammenfald mellem den særlige privatiseringsadministrators og virksomhedsledelsernes ansvarsområder.

               (20)

               På trods af de retlige institutioners indsats for at tackle korruption på højt niveau, er korruption til stede i mange økonomiske sektorer, og både embedsmænd og folkevalgte på alle forvaltningsniveauer samt embedsmænd og andre ansatte i offentlige institutioner er indblandet. Rumænien er ved at gennemføre en række større retsreformer, men domstolenes store arbejdsbyrde, forudsigeligheden og den korrekte fuldbyrdelse af retsafgørelser og udefrakommende pression mod domstolene giver fortsat anledning til bekymring. Inden for rammerne af mekanismen for samarbejde og kontrol modtager Rumænien henstillinger på områderne retsreform og bekæmpelse af korruption. Derfor omfatter de landespecifikke henstillinger for Rumænien ikke disse områder.

               (21)

               Den finansielle sektor er blevet stærkere, men er fortsat sårbar over for nationale lovgivningsinitiativer. Den nyligt vedtagne lov om gældseftergivelse, der anvendes med tilbagevirkende kraft på den eksisterende beholdning af lån, kan udgøre en udfordring for en række kreditinstitutter og svække låneaktiviteten. Loven kan øge risiciene med hensyn til stabiliteten i den finansielle sektor og dermed få konsekvenser for økonomien som helhed. Af andre forhold, der kan have en negativ indvirkning på bankerne, kan nævnes forslaget om at konvertere lån i udenlandsk valuta til lån i lokal valuta og visse domstolsafgørelser om urimelige kontraktvilkår i låneaftaler.

               (22)

               Infrastruktur, der er utilstrækkelig eller af dårlig kvalitet, er en af de faktorer, der volder flest problemer i forbindelse med erhvervsvirksomhed i Rumænien, og den udgør en hindring for handel og økonomisk udvikling. Skønt der for nylig er sket en mindre forbedring, ligger Rumænien fortsat sidst blandt sammenlignelige lande i regionen, for så vidt angår opfattelsen af kvaliteten af transport- og kommunikationsinfrastrukturen. Dets vej- og motorvejsnet er lille i forhold til sammenlignelige lande og landets størrelse. Vedtagelsen af den overordnede transportplan og den tilhørende jernbanereform er blevet forsinket gentagne gange.

               (23)

               De offentlige investeringer er faldet siden 2008 til trods for den rigelige adgang til finansiering, især fra EU-fonde. Denne tendens vendte i 2015, men de offentlige investeringer forventes at falde fra og med 2016, da gennemførelsen af programmet for 2014-2020 ikke er kommet helt i gang, og der ikke er nok modne projekter på bedding. Rumænien har både for nylig og løbende gjort en indsats for at styrke samarbejdet på tværs af ministerierne, omorganisere systemet for offentlige udbud og forbedre planlægningen og gennemførelsen af investeringsprojekter. Ikke desto mindre er forberedelsen af offentlige investeringsprojekter stadig utilstrækkelig og præget af modtagelighed for udefrakommende påvirkning. Udvælgelsen af projekter vanskeliggøres fortsat af, at der mangler planlægning på mellemlang og lang sigt og strategiske prioriteter, at det er nødvendigt, at et højt antal beslutningstagere når til enighed, at finansministeriets enhed for evaluering af offentlige investeringer kun har begrænsede håndhævelsesbeføjelser, og at det nationale program for lokaludvikling mangler udvælgelseskriterier.

               (24)

               Trods markant forbedring af den omkostningsrelaterede konkurrenceevne og handelsresultaterne er den ikkeomkostningsrelaterede konkurrenceevne fortsat en udfordring. Strukturelle barrierer hindrer overgangen til en økonomi med højere værditilvækst og begrænser Rumæniens evne til at skabe holdbar vækst. Indviklede administrative procedurer, stadige finans- og skattepolitiske ændringer og ringe erhvervsvilkår influerer fortsat negativt på investeringsbeslutningerne. Udbredt skatteunddragelse og sort arbejde mindsker skatteprovenuet og forvrider økonomien. Små og mellemstore virksomheders adgang til finansiering er fortsat begrænset.

               (25)

               Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Rumæniens økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2016. Den har også vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram samt opfølgningen på de henstillinger, der er blevet rettet til Rumænien i de foregående år. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Rumænien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke EU's samlede økonomiske styring, ved at der på EU-plan ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i Det Europæiske Semester afspejles i henstilling 1 til 4 nedenfor.

               (26)

               Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået konvergensprogrammet, og dets holdning (4) afspejles navnlig i henstilling 1 nedenfor,

         HENSTILLER, at Rumænien i 2016 og 2017 iværksætter tiltag med henblik på at:

               1.

               Begrænse afvigelsen fra den mellemfristede budgetmålsætning i 2016 og opnå en årlig finanspolitisk tilpasning på 0,5 % af BNP i 2017, medmindre den mellemfristede budgetmålsætning kan opfyldes med en mindre indsats. Sikre anvendelsen af budgetrammen og yderligere forbedre overholdelsen af skattelovgivningen og skatteinddrivelsen. Sikre, at lovgivningsinitiativer ikke underminerer retssikkerheden og bringer den finansielle stabilitet i fare. Om nødvendigt vedtage foranstaltninger, som afbøder disse risici.

               2.

               Styrke den nationale arbejdsformidlings tjenester til arbejdsgivere og jobsøgende, særlig ved at skræddersy dens tjenester til de jobsøgendes profil, knytte tjenesterne bedre sammen med social bistand, herunder sociale ydelser, og lave opsøgende arbejde blandt unge, der ikke er registreret. I samarbejde med arbejdsmarkedets parter fastlægge objektive kriterier for fastsættelse af mindstelønnen. Træffe foranstaltninger til at nedbringe skolefrafaldet og øge udbuddet af undervisning af høj kvalitet, navnlig blandt romaer. Vedtage udligningen af pensionsalderen for mænd og kvinder.

               3.

               Dæmme op for uformel betaling inden for det offentlige sundhedssystem og øge tilgængeligheden af ambulant behandling. Styrke uafhængigheden og gennemsigtigheden af forvaltningen af de menneskelige ressourcer i den offentlige administration. Forenkle administrative procedurer for erhvervslivet og offentligheden. Styrke virksomhedsledelsen i statsejede virksomheder.

               4.

               Forbedre adgangen til integrerede offentlige tjenester, udvide den grundlæggende infrastruktur og fremme økonomisk diversificering, særlig i landdistrikterne. Vedtage og gennemføre den overordnede transportplan. Styrke prioriteringen og forberedelsen af offentlige investeringsprojekter.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2016.

            På Rådets vegne

         P. KAŽIMÍR

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

      (4)  I medfør af artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.