               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 23.10.2019
            COM(2019) 491 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS AFGØRELSE
            Forhandlingsdirektiver med henblik på en partnerskabsaftale og tilhørende protokol om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union, den danske regering og det grønlandske landsstyre
            {SWD(2019) 385 final} - {SWD(2019) 386 final}

               BEGRUNDELSE

               1.
                     BAGGRUND FOR HENSTILLINGEN

               •Forslagets begrundelse og formål

               Kommissionen foreslår, at der indledes forhandlinger om en ny partnerskabsaftale og tilhørende protokol om bæredygtigt fiskeri med Grønland, der tilgodeser EU-fiskerflådens behov og er i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1380/2013
                  1
                om den fælles fiskeripolitik og Rådets konklusioner af 19. marts 2012 om Kommissionens meddelelse om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension.

               •Sammenhæng med de gældende regler på samme område

                  Den gældende fiskeripartnerskabsaftale
                     2
                   mellem Den Europæiske Union og Grønland blev undertegnet den 28. juni 2007
                     3
                  . Det foreslås at forhandle en ny partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri med henblik på at indarbejde visse bestemmelser i forordning (EU) nr. 1380/2013
                     4
                  , som ikke er omfattet af fiskeripartnerskabsaftalen.

                  Den gældende femårige protokol
                     5
                   til fiskeripartnerskabsaftalen trådte i kraft den 1. januar 2016
                     6
                   og udløber den 31. december 2020. Ved protokollen fastsættes de fiskerimuligheder, som tildeles EU-fiskerflåden, og den finansielle modydelse, som skal betales af Unionen og rederier i EU.

               Den gældende protokol gør det muligt for EU-fiskerflåden at fiske i de grønlandske farvande efter torsk, pelagisk og demersal rødfisk, hellefisk, rejer, skolæst og lodde med vejledende årlige fiskerimuligheder på 42 726 ton. Fartøjer fra otte medlemsstater (Danmark, Estland, Frankrig, Tyskland, Letland, Litauen, Sverige og Det Forenede Kongerige) deltager i fiskeriet. EU overfører også dele af aftalte kvoter til Norge og Færøerne, således at EU-fartøjer kan få adgang til deres farvande. Som supplement til de gebyrer, som EU-fiskerflåden har betalt til Grønland, betaler EU en årlig kompensation på 13 168 978 EUR (beregnet på grundlag af referencepriserne for hver enkel art), herunder en finansiel reserve på 1 700 000 EUR til mulige supplerende mængder. Inden for rammerne af EU-budgettet stilles et beløb på 2 931 999 EUR til rådighed til at støtte Grønlands sektorpolitikker for fiskeri.

                  Dette er en aftale, der omhandler blandede arter. Tildelingen af kvoter til medlemsstaterne er genstand for den samlede fangstmængde og kvoteregulerende bestemmelser
                     7
                  . Partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri bidrager til at fremme den fælles fiskeripolitiks mål internationalt ved at sikre, at EU's fiskeri uden for EU-farvande er baseret på de samme principper og standarder som dem, der gælder ifølge EU-lovgivningen. De fremmer endvidere det videnskabelige samarbejde mellem EU og partnerlandene, fremmer gennemsigtighed og bæredygtighed med henblik på en bedre forvaltning af fiskeressourcerne og tilskynder til en sådan forvaltning ved at støtte tilsyn, kontrol og overvågning af de nationale og de udenlandske flåders aktiviteter og ved at stille midler til rådighed til bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri). Partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri bidrager til den bæredygtige udvikling af den lokale fiskeindustri og til fremme af vækst og anstændigt arbejde inden for maritime aktiviteter. De styrker EU's position i de internationale og regionale fiskeriorganisationer (i Grønlands tilfælde især Det Internationale Havundersøgelsesråd og Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav)
                     8
                  .

               •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

                  Forhandling om en ny aftale og tilhørende protokol med Grønland er i overensstemmelse med EU's politik over for de oversøiske lande og territorier (OLT) og navnlig med Unionens mål om at overholde de demokratiske principper og menneskerettighederne.

               2.
                     JURIDISKE ASPEKTER AF HENSTILLINGEN

               •Retsgrundlag

                  Retsgrundlaget for afgørelsen er artikel 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsområde (TEUF), som fastlægger proceduren for forhandling og indgåelse af internationale aftaler.

               •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

                  Ikke relevant, da der er tale om enekompetence.

               •Proportionalitetsprincippet

                  Afgørelsen står i forhold til målet.

               •Valg af retsakt

                  Retsaktstypen er fastsat i artikel 218, stk. 3 og stk. 4, i TEUF.

               3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

               •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning

                  I 2019 udførte Kommissionen en efterfølgende evaluering af den gældende protokol til fiskeripartnerskabsaftalen med Grønland såvel som en forhåndsevaluering af en eventuel fornyelse af protokollen. Konklusionerne af evalueringen er angivet i et særskilt arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene.

                  I evalueringen blev det konkluderet, at der i EU's fiskerisektor er en stor interesse i at fiske i Grønland, og at en fornyelse af aftalen og protokollen vil kunne føre til en bedre forvaltning af fiskeriet i regionen.

                  På grund af omfanget af det fiskeriområde, det har under sin jurisdiktion, er det vigtigt for EU at opretholde et instrument, der muliggør et vidtgående sektorsamarbejde med en større partner inden for havforvaltning på subregionalt plan. Dette vil gøre det muligt for EU at styrke sin rolle i det nordiske fiskeri, også takket være udveksling af kvoter med Norge og Færøerne.

                  For EU-fiskerfartøjer betyder dette, at der kan opretholdes adgang til et vigtigt fiskeriområde til indførelse af fangststrategier i henhold til en flerårig international retlig ramme.

                  For de grønlandske myndigheder er det målet at videreføre forbindelserne med EU med henblik på at styrke havforvaltning og nyde godt af målrettet sektorstøtte, der omfatter flerårige finansieringsstøtte til fiskeriforvaltning.

               •Høringer af interesserede parter

                  Som led i vurderingen hørte Kommissionen medlemsstaterne, repræsentanterne for erhvervet, internationale civilsamfundsorganisationer og Grønlands fiskeriforvaltning og civilsamfund.

               •Indhentning og brug af ekspertbistand

                  Ikke relevant.

               •Konsekvensanalyse

                  Ikke relevant.

               •Målrettet regulering og forenkling

                  Ikke relevant.

               •Grundlæggende rettigheder

                  I de foreslåede forhandlingsdirektiver (som fastsat i bilag til afgørelse) opfordres Kommissionen til at forhandle inddragelsen af en klausul om følgerne af overtrædelse af menneskerettigheder og de demokratisk principper i den nye partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri.

               4.
                     VIRKNINGER FOR BUDGETTET

               Den nye protokol giver mulighed for betaling af finansielle modydelser til Grønland. De relevante budgettildelinger i form af forpligtelses- og betalingsbevillinger vil hvert år blive angivet i budgetposten for partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri (11 03 01) og være forenelige med den finansielle programmering under den relevante flerårige finansielle ramme (FFR). Beløbene til forpligtelser og betalinger fastlægges i forbindelse med den årlige budgetprocedure, herunder reserven for protokoller, der ikke er trådt i kraft i begyndelsen af året
                  9
               .

               5.
                     ANDRE FORHOLD

               •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering

                  Det forventes, at forhandlingerne indledes i fjerde kvartal af 2019.

               •Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget

                  Kommissionen henstiller,

                  at Rådet bemyndiger den til at indlede og føre forhandlinger med henblik på indgåelsen af en ny partnerskabsaftale og tilhørende protokol om bæredygtigt fiskeri med Grønland,

                  at forhandlingerne føres i samråd med det særlige udvalg i overensstemmelse med TEUF, og

                  at Rådet godkender de forhandlingsdirektiver, der er knyttet som bilag til denne henstilling.

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS AFGØRELSE

               om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om indgåelse af en partnerskabsaftale og tilhørende protokol om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union, den danske regering og det grønlandske landsstyre

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

               under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 218, stk. 3 og 4,

               under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

               ud fra følgende betragtninger:

               En fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side og en protokol om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen
                  10
               , blev undertegnet den 28. juni 2007.  Efter udløbet af protokollens gyldighedsperiode er der blevet undertegnet en ny protokol, som trådte i kraft den 1. januar 2016
                  11
               . Den udløber den 31. december 2020.

               Fiskeripartnerskabsaftalen omfatter ikke visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013
                  12
               .   Fiskerimulighederne og den finansielle modydelse, der gælder fra den 1. januar 2021, bør også fastsættes efter det forestående udløb af gyldigheden af den gældende protokol. Kommissionen foreslår derfor, at der indledes forhandlinger om en ny aftale og tilhørende protokol, der tilgodeser EU-fiskeriflådens behov og også er i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1380/2013.

               Der bør derfor indledes forhandlinger med henblik på at indgå en ny partnerskabsaftale og tilhørende protokol om bæredygtigt fiskeri med den danske regering og det grønlandske landsstyre —

               VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

               Artikel 1

               Europa-Kommissionen bemyndiges herved til på Unionens vegne at indlede forhandlinger om en ny partnerskabsaftale og tilhørende protokol om bæredygtigt fiskeri med den danske regering og det grønlandske landsstyre.

               Artikel 2

               Forhandlingerne føres i samråd med Rådets Gruppe vedrørende den Eksterne Fiskeripolitik og på grundlag af Rådets forhandlingsdirektiver, der er anført i bilaget til denne afgørelse.

               Artikel 3

               Denne afgørelse er rettet til Kommissionen.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).

                     (2)

                        EUT L 172 af 30.6.2007.

                     (3)

                  https://www.consilium.europa.eu/da/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2007046&DocLanguage=da

                     (4)

                        Jf. del VI, afsnit II i forordning (EU) nr. 1380/2013.

                     (5)

                        EUT L 305 af 21.11.2015, s. 1.

                     (6)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=en

                     (7)

                        Rådets forordning (EU) 2019/124 af 30. januar 2019 om fastsættelse for 2019 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande (EUT L 29 af 31.1.2019, s. 1).

                     (8)

                  https://www.nafo.int/

                     (9)

                        Kapitel 40 (reservepost 40 02 41) i overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale om FFR (2013/C 373/01).

                     (10)

                        EUT L 172 af 30.6.2007.

                     (11)

                        https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=en.

                     (12)

                        Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).

    ---documentbreak---

               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 23.10.2019
            COM(2019) 491 final
            BILAG
            til
            henstilling
            Forhandlingsdirektiver med henblik på en partnerskabsaftale og tilhørende protokol om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union, den danske regering og det grønlandske landsstyre
            {SWD(2019) 385 final} - {SWD(2019) 386 final}

               BILAG […]

               Forhandlingsdirektiver med henblik på en partnerskabsaftale og tilhørende protokol om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union, den danske regering og det grønlandske landsstyre

               (1)Formålet med forhandlingerne er at indgå en partnerskabsaftale og tilhørende protokol om bæredygtigt fiskeri mellem EU og Grønland i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1380/2013 og Rådets konklusioner af 19. marts 2012 om Kommissionens meddelelse om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension.

               (2)Partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri bør fastlægge den generelle ramme samt de generelle principper og mål, der skal ligge til grund for det nye partnerskab med Grønland. Den bør indeholde en bestemmelse om ophævelse af den gældende fiskeripartnerskabsaftale mellem parterne.

               (3)Det nye partnerskab bør fremme bæredygtigt og ansvarligt fiskeri, samtidig med at det sikrer gensidige fordele for EU og Grønland. Under forhandlingerne bør Kommissionen især sigte mod at nå de mål, der er fastlagt i detaljer nedenfor:

               ·sikre adgang til Grønlands fiskerizone og de nødvendige tilladelser, således at EU's fiskerflåde kan fiske i nævnte område

               ·sikre fiskeriets miljømæssige bæredygtighed og fremme havforvaltning på internationalt plan, samtidig med at der tages hensyn til den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning og de relevante forvaltningsplaner, der er vedtaget af de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er). Fiskeriet bør udelukkende rettes mod de disponible ressourcer under hensyntagen til den lokale flådes fiskerikapacitet, samtidig med at der tages særligt hensyn til, at visse af de pågældende bestande er stærkt vandrende, og dermed:

               ·søge at opnå en passende andel af de overskydende fiskeressourcer, der er i fuld overensstemmelse med EU-flådens interesser, når disse ressourcer også er af interesse for tredje landes flåder

               ·anvende de samme tekniske betingelser over for alle tredje landes flåder under hensyntagen til den mulige overførsel til andre nordiske lande af dele af de aftalte EU-kvoter

               ·sikre, at EU's finansielle bidrag til adgang til fiskeri baseres på den historiske og forventede fremtidige EU-flådes aktivitet i regionen, set i lyset af de bedste og mest ajourførte videnskabelige vurderinger

               ·etablere en dialog til at styrke Grønlands gennemførelse af en ansvarlig fiskeripolitik, der er i tråd med landets udviklingsmål, navnlig hvad angår fiskeriforvaltning, bekæmpelsen af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri), tilsyn, kontrol og overvågning af fiskeriet og tilvejebringelse af videnskabelig rådgivning

               ·indføre en klausul om konsekvenserne af krænkelse af menneskerettighederne og de demokratiske principper

               ·sikre at protokollen vil bidrage til fremme af vækst og anstændigt arbejde inden for maritime aktiviteter under hensyntagen til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) relevante konventioner.

               (4)Protokollen bør navnlig fastsætte følgende:

               ·de fiskerimuligheder, som EU-flåden tildeles i hver kategori,

               ·den finansielle godtgørelse, der er fastsat for Grønland, og relevante betalingsbetingelser samt

               ·det beløb, der skal betales i sektorstøtte og de mekanismer, der anvendes ved gennemførelsen.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 4.3.2020
            COM(2020) 91 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Rumænien til ophør
            {SWD(2020) 53 final}

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Rumænien til ophør

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 7,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

               som tager følgende i betragtning:

               I henhold til artikel 126 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.

               Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og for en holdbar og stærk vækst, som fører til øget beskæftigelse.

               Rådet fastslog den [17. marts] 2020 i overensstemmelse med artikel 126, stk. 6, i TEUF, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Rumænien.

               I henhold til artikel 126, stk. 7, i TEUF og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97
                  1
                skal Rådet rette henstillinger til den berørte medlemsstat med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør inden for en given frist. I henstillingen skal der være fastsat en frist på højst seks måneder for den pågældende medlemsstats iværksættelse af virkningsfulde foranstaltninger til korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. Endvidere bør Rådet i en henstilling om korrektion af et uforholdsmæssigt stort underskud pålægge, at der nås årlige budgetmål, som på basis af den prognose, der ligger til grund for henstillingen, svarer til en årlig minimumsforbedring af den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på mindst 0,5 % af BNP som benchmark.

               Ifølge Kommissionens vinterprognose 2020 suppleret med finanspolitiske variabler frem til 2022 skønnes den reale BNP-vækst at have været på 3,9 % i 2019. Under forudsætning af en uændret politik forventer Kommissionen en mere moderat, men stadig stabil vækst i det reale BNP på 3,8 % i 2020 og 3,5 % i 2021 og 2022. På den ene side vil den betydelige finanspolitiske lempelse, som den nuværende politik indebærer, fortsætte, hvilket vil sætte skub i det private forbrug. På den anden side vil et fortsat stigende offentligt underskud svække forbrugernes og investorernes tillid til holdbarheden af udviklingen i den økonomiske vækst. Der må derfor forventes en afdæmpning i investeringerne, i takt med at private investorer tager hensyn til de stigende makroøkonomiske ubalancer. Nettoeksportens bidrag ventes at forblive negativt i prognoseperioden, da eksporten fortsat vil blive påvirket af en svag ekstern efterspørgsel, samtidig med at importen understøttes af det private forbrug. Dette vil igen forværre det allerede store underskud på betalingsbalancens løbende poster.

               Den 10. december 2019 vedtog regeringen budgetstrategien for 2020-22 ("den finanspolitiske strategi") med et revideret mål for det offentlige underskud på 3,8 % af BNP i 2019 — hvilket er over referenceværdien på 3 % af BNP — og forelagde denne for parlamentet. Nævnte reviderede mål, som repræsenterer en opjustering i forhold til de oprindeligt forventede 2,8 % af BNP i 2019, var baseret på år-til-dato-data vedrørende budgetgennemførelsen. Den finanspolitiske strategi blev stadfæstet den 18. december 2019.

               Ifølge Kommissionens vinterprognose 2020 suppleret med finanspolitiske variabler indtil 2022 ventes det offentlige underskud fortsat at ligge over referenceværdien på 3 % af BNP i hele prognoseperioden. Kommissionen forventer et offentligt underskud på 4,0 % af BNP i 2019, 4,9 % i 2020, 6,9 % i 2021 og 7,7 % i 2022 under forudsætning af en uændret politik. Det strukturelle underskud forventes at blive forringet med 1,0 % af BNP i 2019, med yderligere 1,9 % af BNP i 2021 og med yderligere 0,8 % i 2022. Den stigning i underskuddet, som Kommissionen forventer, skyldes hovedsagelig betydelige stigninger i pensionerne vedtaget i sommeren 2019. De højere pensionsudgifters bidrag til underskudsforøgelsen i 2020, 2021 og 2022 svarer til henholdsvis 0,9 procentpoint af BNP, 1,7 procentpoint af BNP og 1,1 procentpoint af BNP. Fordoblingen af børnetilskuddet, som forventes at træde i kraft til august 2020, skønnes at svare til en årlig budgetomkostning på 0,6 % af BNP. Regeringen forventer i sin finanspolitiske strategi et offentligt underskud på 3,6 % af BNP i 2020, 3,4 % i 2021 og 2,8 % i 2022. Ifølge regeringens skøn vil dette indebære en strukturel tilpasning på 0,3 % i 2020, 0,2 % i 2021 og 0,6 % i 2022. Tilpasningen i den finanspolitiske strategi er hovedsagelig udgiftsbaseret. Navnlig forventes udgifterne til aflønning af ansatte, varer og tjenesteydelser og investeringer, der ikke medfinansieres af EU, at falde set i forhold til BNP. Den lavere underskudsprognose i den finanspolitiske strategi sammenholdt med Kommissionens prognose skyldes, at de underliggende makroøkonomiske forventninger er mere optimistiske i den finanspolitiske strategi, og det forhold, at der i den finanspolitiske strategi ikke tages hensyn til de budgetmæssige virkninger af visse vedtagne foranstaltninger, mens den planlagte begrænsning af de løbende udgifter ikke fuldt ud understøttes af foranstaltninger, som er vedtaget, eller for hvilke der er redegjort på troværdig vis, og som derfor ikke har kunnet indregnes fuldt ud i Kommissionens prognose.

               Den offentlige gæld i Rumænien beløb sig til 34,7 % af BNP i 2018. Ifølge Kommissionens prognose forventes den offentlige gæld at stige til 46,6 % af BNP i 2022 og dermed holde sig under traktatens referenceværdi.

               I henhold til artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1467/97 skal korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud gennemføres i året efter, at det er konstateret (i dette tilfælde i 2021), medmindre der foreligger særlige omstændigheder. Tilpasningsstien bør fastsættes i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1467/97 under hensyntagen til medlemsstatens økonomiske og budgetmæssige situation.

               I den nuværende situation foreligger der sådanne særlige omstændigheder i Rumænien. Hvis der korrigeres for det uforholdsmæssigt store underskud inden udgangen af 2021, vil det kræve en for kraftig finanspolitisk tilpasning og resultere i et betydeligt produktionstab. En længere tilpasningssti vil stadig kræve betydelige årlige tilpasninger, men have en mere gradvis indvirkning på væksten og tage hensyn til, at finansåret 2020 allerede er påbegyndt. Strukturreformer, der gennemføres sideløbende med den finanspolitiske konsolidering, vil bidrage til at sikre en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. På denne baggrund og under hensyntagen til den økonomiske og budgetmæssige situation i Rumænien er det berettiget at fastsætte fristen for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud til 2022.

               En troværdig og holdbar tilpasningssti inden for denne frist vil kræve, at Rumænien når et mål for det offentlige underskud på 3,6 % af BNP i 2020, 3,4 % af BNP i 2021 og 2,8 % af BNP i 2022, hvilket ifølge Kommissionens prognose er i overensstemmelse med en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter
                  2
                på 8,2 % i 2020, 5,5 % i 2021 og 5,5 % i 2022. En sådan stigning i nettoudgifterne vil være den primære indikator, der anvendes til at vurdere den finanspolitiske indsats, hvis der er behov for en omhyggelig analyse. Den tilsvarende årlige tilpasning i den strukturelle saldo er på 0,5 % af BNP i 2020, 0,8 % af BNP i 2021 og 0,8 % af BNP i 2022. Ifølge den nuværende prognose giver disse mål stadig mulighed for årlige stigninger i de reale nettoudgifter. Hvis målene skal nås, vil det sandsynligvis kræve en genovervejelse af de store lovbestemte stigninger i pensionerne og andre nylige foranstaltninger, der er årsag til den kraftige forværring af underskuddet i referencescenariet.

               Foranstaltninger til budgetkonsolidering bør sikre en varig korrektion og samtidig være rettet mod at forbedre kvaliteten af de offentlige finanser og styrke økonomiens vækstpotentiale.

               Rumænien har siden 2016 systematisk og gentagne gange afveget fra de finanspolitiske regler, der er fastsat i den nationale finanspolitiske ramme, hvorved de stort set har mistet deres effektivitet. Det er afgørende, at Rumænien fremover sikrer fuld anvendelse af den nationale finanspolitiske ramme.

               På mellemlang og lang sigt synes muligheden for at sikre sunde offentlige finanser at være behæftet med betydelige risici som følge af store offentlige underskud og omkostninger relateret til en aldrende befolkning. De pensionsforøgelser, der blev vedtaget i sommeren 2019, og som efter planen skal træde i kraft i løbet af 2019-2021, spiller en stor rolle i forbindelse med disse risici. Dette bekræfter, at der er et presserende behov for fuldt ud at genoprette de offentlige finansers langsigtede holdbarhed,

               HAR VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

               Rumænien bør bringe den nuværende situation med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2022.

               Rumænien bør nå et mål for det offentlige underskud på 3,6 % af BNP i 2020, 3,4 % af BNP i 2021 og 2,8 % af BNP i 2022, hvilket svarer til en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter på 8,2 % i 2020, 5,5 % i 2021 og 5,5 % i 2022 eller en årlig strukturel tilpasning på 0,5 % af BNP i 2020, 0,8 % af BNP i 2021 og 0,8 % af BNP i 2022.

               Rumænien bør præcisere og nøje gennemføre de foranstaltninger, som er nødvendige for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2022. Foranstaltninger til budgetkonsolidering bør sikre en varig korrektion, samtidig med at væksten sikres. Rumænien bør benytte alle ekstraordinære indtægter til at nedbringe sit underskud.

               Rådet satte den 15. september 2020 som frist for Rumænien til at gennemføre virkningsfulde foranstaltninger og aflægge rapport om den konsolideringsstrategi, som påtænkes anvendt for at nå målene, jf. artikel 3, stk. 4a, i forordning (EF) nr. 1467/97. Derefter bør de rumænske myndigheder mindst hver sjette måned rapportere om de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af henstillingerne, indtil det uforholdsmæssigt store underskud er blevet korrigeret.

               Desuden bør de rumænske myndigheder sikre, at landets finanspolitiske ramme anvendes fuldt ud. For at sikre en vellykket finanspolitisk konsolideringsstrategi er det vigtigt at understøtte den finanspolitiske konsolidering med omfattende strukturreformer i overensstemmelse med Rådets henstillinger til Rumænien i forbindelse med det europæiske semester og i særdeleshed henstillingerne inden for rammerne af proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer.

               Denne henstilling er rettet til Rumænien.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                  På Rådets vegne

                  Formand

                     (1)

                        EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6.

                     (2)

                        De primære offentlige nettoudgifter består af de samlede offentlige udgifter minus renteudgifter, udgifter til EU-programmer, som fuldt ud modsvares af EU-midler, og ikkediskretionære ændringer i udgifter til arbejdsløshedsunderstøttelse. Nationalt finansierede faste bruttoinvesteringer udjævnes over en fireårsperiode. Diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden eller lovbestemte indtægtsforøgelser er medregnet. Engangsforanstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden er modregnet.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 20.5.2020
            COM(2020) 524 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Sloveniens nationale reformprogram for 2020 og med Rådets udtalelse om Sloveniens stabilitetsprogram for 2020

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Sloveniens nationale reformprogram for 2020 og med Rådets udtalelse om Sloveniens stabilitetsprogram for 2020

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 17. december 2019 vedtog Kommissionen den årlige strategi for bæredygtig vækst, som markerede starten på det europæiske semester 2020 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder som proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Den 17. december 2019 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Slovenien ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dato vedtog Kommissionen også en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet.

               (2)Den 26. februar 2020 blev landerapporten for 2020 for Slovenien
                  2
                offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Sloveniens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 9. juli 2019
                  3
               , opfølgningen på de henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Sloveniens nationale Europa 2020-mål.

               (3)Den 11. marts 2020 erklærede Verdenssundhedsorganisationen officielt covid-19-udbruddet for en global pandemi. Den har skabt en alvorlig folkesundhedsmæssig krisesituation for borgere, samfund og økonomier. Den har sat de nationale sundhedssystemer under alvorligt pres, forstyrret de globale forretningskæder, skabt volatilitet på de finansielle markeder, udløst efterspørgselschok og har haft negative konsekvenser for adskillige brancher. Den udgør en trussel mod folks job og indtægter og mod virksomhedernes forretning. Den har ført til et større økonomisk chok, som allerede har alvorlige konsekvenser i Den Europæiske Union. Den 13. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse
                  4
               , hvori den opfordrede til en koordineret økonomisk reaktion på krisen, der inddrager alle aktører såvel på nationalt plan som på EU-plan.

               (4)Adskillige medlemsstater har enten erklæret undtagelsestilstand eller truffet kriseforanstaltninger. Sådanne kriseforanstaltninger bør være nøje afstemt med behovet, være nødvendige, begrænset i tid og i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder. De bør være genstand for demokratisk kontrol og underlagt uafhængig domstolsprøvelse.

               (5)Den 20. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul
                  5
               . Klausulen som fastsat i artikel 5, stk. 1, artikel 6, stk. 3, artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 samt artikel 3, stk. 5, og artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97 letter samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag. I denne meddelelse forelagde Kommissionen Rådet sin vurdering, nemlig at den aktuelle situation i lyset af det forventede alvorlige økonomiske tilbageslag som følge af covid-19-udbruddet giver anledning til at aktivere klausulen. Den 23. marts 2020 tilsluttede medlemsstaternes finansministre sig Kommissionens vurdering. Aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul giver mulighed for en midlertidig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. For så vidt angår den korrigerende del kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage en revideret finanspolitisk kurs. Den generelle undtagelsesklausul suspenderer ikke procedurerne under stabilitets- og vækstpagten. Den tillader medlemsstaterne at fravige de budgetkrav, der normalt ville gælde, og sætter Kommissionen og Rådet i stand til at træffe de nødvendige foranstaltninger til koordinering af politikken inden for rammerne af pagten.

               (6)Der er behov for en vedholdende indsats for at begrænse og kontrollere spredningen af pandemien, styrke de nationale sundhedssystemers modstandsdygtighed og afbøde de socioøkonomiske konsekvenser ved hjælp af støtteforanstaltninger til fordel for virksomheder og husholdninger samt for at sikre passende sundheds- og sikkerhedsforhold på arbejdspladserne med henblik på genoptagelsen af den økonomiske aktivitet. Unionen bør fuldt ud anvende de mange redskaber, den råder over, til at understøtte medlemsstaternes bestræbelser på området. Samtidig bør medlemsstaterne og Unionen arbejde sammen om at tilrettelægge de foranstaltninger, der er nødvendige for at vende tilbage til normalt fungerende samfund og økonomier og til bæredygtig vækst, idet den grønne og den digitale omstilling integreres, og der trækkes på alle erfaringerne fra krisen.

               (7)Covid-19-krisen har fremhævet, hvordan fleksibiliteten i det indre marked giver mulighed for at tilpasse sig ekstraordinære forhold. For at sikre en hurtig og gnidningsløs overgang til genrejsningsfasen og garantere den fri bevægelighed for varer, tjenester og arbejdstagere skal de særlige foranstaltninger, der forhindrer det indre marked i at fungere normalt, afskaffes, så snart de ikke længere er absolut nødvendige. Den aktuelle krise har vist, hvor nødvendigt det er at have kriseberedskabsplaner i sundhedssektoren, som omfatter navnlig forbedrede indkøbsstrategier, diversificerede forsyningskæder og strategiske lagre af vigtige forsyninger. De er helt centrale for udformningen af mere omfattende kriseberedskabsplaner.

               (8)Unionens lovgivere har allerede foretaget ændringer af de relevante lovgivningsmæssige rammer
                  6
                for at sætte medlemsstaterne i stand til at anvende alle uudnyttede midler inden for rammerne af de europæiske struktur- og investeringsfonde til at imødegå covid-19-pandemiens ekstraordinære virkninger. Disse ændringer vil bidrage til større fleksibilitet og forenkle og strømline procedurerne. For at lette likviditetspresset kan medlemsstaterne desuden drage fordel af en medfinansieringssats på 100 % fra Unionens budget i regnskabsåret 2020-2021. Slovenien opfordres til fuldt ud at udnytte disse muligheder til at støtte de personer og sektorer, der står over for de største udfordringer.

               (9)Pandemiens socioøkonomiske konsekvenser vil sandsynligvis blive ujævnt fordelt på tværs af slovenske regioner på grund af forskelle i de økonomiske aktiviteters specialiserings- og koncentrationsmønstre. Dette medfører en betydelig risiko for, at forskellene bliver større, hvilket forstærker den allerede observerede tendens i retning af større forskelle mellem hovedstaden og resten af landet. Da der samtidig er risiko for en midlertidig destabilisering af konvergensprocessen mellem medlemsstaterne, kræver den aktuelle situation målrettede politiske tiltag.

               (10)Den 30. april 2020 fremlagde Slovenien sit nationale reformprogram for 2020 og sit stabilitetsprogram for 2020. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (11)Slovenien er på nuværende tidspunkt underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af gældsreglen.

               (12)Den 13. juli 2018 henstillede Rådet, at Slovenien sikrer, at den nominelle vækstrate i de primære offentlige nettoudgifter
                  7
                ikke overstiger 3,1 % i 2019, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 0,65 % af BNP. Kommissionens samlede vurdering bekræfter, at der er en væsentlig afvigelse fra den anbefalede tilpasningssti i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2019 og for 2018 og 2019 samlet set. I lyset af aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul er der imidlertid ingen anledning til at tage yderligere skridt over for Slovenien inden for rammerne af proceduren i forbindelse med væsentlige afvigelser.

               (13)Ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 forventer regeringen en forringelse af den samlede saldo fra et overskud på 0,5 % af BNP i 2019 til et underskud på 8,1 % af BNP i 2020. Efter at være faldet til 66,1 % af BNP i 2019 forventes den offentlige gældskvote ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 at stige til 82,4 % af BNP i 2020. De makroøkonomiske og finanspolitiske udsigter præges af stor usikkerhed som følge af covid-19-pandemien.

               (14)Som reaktion på covid-19-pandemien og som led i en koordineret Unionstilgang har Slovenien truffet budgetmæssige foranstaltninger til at øge sundhedssystemets kapacitet, inddæmme pandemien og yde hjælp til de personer og brancher, der er særlig hårdt ramt. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 beløber disse budgetmæssige foranstaltninger sig til 4,4 % af BNP. Foranstaltningerne omfatter ordninger med nedsat arbejdstid for midlertidigt opsagte ansatte og selvstændige erhvervsdrivende (2,3 % af BNP), højere udgifter til sundhedspleje (0,5 % af BNP), kompensationer til arbejdstagere, der fortsat er på arbejdspladsen (0,4 % af BNP), krisebonus til offentligt ansatte (0,4 % af BNP), udsættelser af skattebetalinger (0,4 % af BNP) og økonomisk støtte til sårbare grupper (0,2 % af BNP). Slovenien har desuden bebudet foranstaltninger der, selv om de ikke har nogen direkte budgetmæssige virkninger, vil bidrage til at støtte virksomhedernes likviditet, og som ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 anslås at beløbe sig til 5,1 % af BNP. Disse foranstaltninger omfatter lånegarantier (4,8 % af BNP), udsættelser af skattebetaling (0,2 % af BNP) og fritagelse for socialsikringsbidrag for selvstændige erhvervsdrivende (0,1 % af BNP). Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020 betragtes alle udsættelser af skattebetaling dog som likviditetsforanstaltninger uden negative budgetmæssige virkninger i 2020. Overordnet set stemmer de foranstaltninger, som Slovenien har truffet, overens med retningslinjerne i Kommissionens meddelelse om en koordineret økonomisk reaktion på covid-19-udbruddet. En fuldstændig gennemførelse af disse foranstaltninger vil bidrage til at opretholde den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt, forudsat at finanspolitikken efterfølgende atter fokuserer på at sikre en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt, så snart den økonomiske situation giver mulighed herfor.

               (15)Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020, som tager udgangspunkt i en uændret politik, forventes Sloveniens offentlige saldo at udgøre -7,2 % af BNP i 2020 og -2,1 % af BNP i 2021. Den offentlige gældskvote ventes at nå op på 83,7 % af BNP i 2020 og 79,9 % af BNP i 2021.

               (16)Den 20. maj 2020 offentliggjorde Kommissionen en rapport, der er udarbejdet i medfør af traktatens artikel 126, stk. 3, som følge af Sloveniens planlagte overskridelse i 2020 af grænseværdien for det offentlige underskud på 3 % af BNP. Overordnet set fremgår det af analysen, at underskudskriteriet som defineret i traktaten og i forordning (EF) nr. 1467/1997 ikke er opfyldt.

               (17)Slovenien erklærede den 12. marts 2020, at covid-19-pandemien faldt inden for rammerne af loven om smitsomme sygdomme og traf folkesundhedsmæssige foranstaltninger for at dæmme op for spredningen af virusset. Dette omfattede koordinering af de forskellige roller inden for folkesundhed, primær og sekundær pleje og andre tjenesteydelser samt indførelse af passende testprotokoller. Sideløbende hermed indførte Slovenien strenge isolationsforanstaltninger, hvor dagligvarebutikker, apoteker, banker, benzinstationer og postkontorer dog forblev åbne. De folkesundhedsmæssige foranstaltninger og inddæmningsforanstaltningerne har i den første bølge (marts-maj) hjulpet Slovenien med at undgå, at antallet af alvorligt syge oversteg sundhedssystemets kapacitet. På grund af inddæmningsforanstaltningerne lukkede mange virksomheder midlertidigt eller reducerede deres aktiviteter. I en åben og eksportorienteret økonomi som Sloveniens har forstyrrelser i forsyningskæden og en reduceret global efterspørgsel efter produkter haft en særlig stærk indvirkning på væksten. Grundet usikkerheden vedrørende den økonomiske udvikling er mange investeringsbeslutninger i den private sektor udskudt. Da transport og turisme, der er to af Sloveniens vigtigste sektorer, forventes at blive hårdest ramt med fald i omsætningen på 70 % i 2020, forventes også et drastisk fald i BNP for 2020.

               (18)Ved udgangen af april 2020 vedtog myndighederne to pakker med foranstaltninger for at modvirke covid-19-chokket
                  8
               . Den første pakke af afhjælpende tiltag til en værdi af 3,1 mia. EUR svarende til 6,4 % af BNP var hovedsagelig møntet på at beskytte arbejdspladser og socialt sårbare grupper. Staten dækker lønkompensation, sygedagpenge, socialsikringsbidrag for midlertidigt afskedigede ansatte samt pensionsforsikringsbidrag for ansatte, der fortsat er på arbejdspladsen. Afbetalingen på lån kan udskydes op til tolv måneder for at afhjælpe virksomhedernes og husholdningernes likviditetsproblemer. Den anden pakke til en værdi af godt 2 mia. EUR svarende til ca. 4,2 % af BNP yder hovedsagelig likviditetsstøtte til virksomheder. Pakken omfatter en statsgarantiordning via banker, der gør det muligt at yde lån til større virksomheder, hvoraf 70 % af hovedstolen er statsgaranteret, og lån til små og mellemstore virksomheder (SMV'er), hvoraf op til 80 % er garanteret. Udskydelse af skattebetalinger og fritagelse for sociale bidrag samt offentlige myndigheders fremskyndelse af kontraktbetalinger har til formål at hjælpe virksomhederne med at begrænse deres problemer med likviditet og adgang til finansiering.

               (19)På baggrund af den øgede efterspørgsel efter sundhedsydelser som følge af covid-19-udbruddet oplevede Slovenien udfordringer i forhold til at sikre tilstrækkelig kapacitet på sundhedsområdet. Virusudbruddet afdækkede strukturelle problemer i sundhedssystemet. Det forholdsvis lille antal læger i forhold til landets størrelse er eksempelvis en ekstra udfordring under pandemien. Det er derfor vigtigt at rekruttere mere uddannet sundhedspersonale, beskytte deres arbejdsvilkår og ansætte dem, hvor behovet er størst. Det er afgørende at anvende diagnosticering, testkits og e-sundhedsværktøjer, der giver mulighed for opfølgning og telemedicin. Målrettet forskning og innovative løsninger er også vigtige for at hjælpe de offentlige sundhedstjenester med at indsamle og anvende anonymiserede data med henblik på at kunne træffe oplyste beslutninger. Krisen understreger behovet for at beskytte finansieringskapaciteten i sundheds- og langtidsplejesystemerne, der begge afventer strukturreformer. En rettidig vedtagelse og gennemførelse af den nye lov om sundhedspleje og sundhedsforsikring, udvidelse af sundhedssystemets finansieringskilder og udvikling af finansielle buffere vil afbøde udsvingene i de finansielle midler i løbet af den økonomiske cyklus. I mangel af en lov om langtidspleje har Slovenien begrænsede muligheder for at bekæmpe covid-19-udbruddet i de mest berørte institutionsmiljøer. Da ældre mennesker med handicap og mennesker med kroniske sygdomme har en øget risiko for at blive alvorligt syge af virusset, er der behov for en betydelig indsats for at sikre ordentlige langtidsplejetjenester, der er velintegrerede med sundhedstjenesterne.

               (20)Sundhedskrisen og den økonomiske krise som følge af covid-19 har lagt et hidtil uset pres på Sloveniens arbejdsmarked og sociale beskyttelsessystem. Ifølge Kommissionens prognose forventes arbejdsløsheden at stige til 7 % i 2020 og falde til 5,1 % i 2021. Slovenien har for at bryde den hastigt stigende arbejdsløshedskurve i de mest berørte sektorer vedtaget omfattende politiske tiltag, der kombinerer forebyggende foranstaltninger med foranstaltninger, der har til formål at lette arbejdstageres hurtige tilbagevenden på arbejdsmarkedet. Centrale politiske tiltag på grundlag af høring af arbejdsmarkedets parter bør fokusere på at opnå en bæredygtig og rimelig genopretning ved at styrke de eksisterende aktive arbejdsmarkedspolitikker og beskæftigelsespolitikker, herunder arbejdsfordelingsordninger, og indførelse af anden tidsbegrænset støtte til virksomheder, f.eks. løntilskud og fritagelse for socialsikringsbidrag. Disse foranstaltninger kunne bidrage til at mindske indkomsttabet for alle arbejdstagere, herunder de, der er i atypiske ansættelsesforhold, og selvstændige erhvervsdrivende. Fleksible arbejdsforhold, herunder fleksible arbejdssteder (f.eks. mulighed for fjernarbejde), fleksibel arbejdstid (f.eks. flekstidsordninger) og fleksibilitet i arbejdsorganiseringen (f.eks. interne tjenesteydelser i virksomheden) kan i høj grad understøtte beskæftigelsen i nedlukningsperioder, og når de økonomiske aktiviteter genoptages. Det er afgørende at værne om iværksætterånden for at genoprette økonomien og kunne foretage de nødvendige tilpasninger efter krisen. Det er derfor særlig vigtigt at støtte de selvstændige erhvervsdrivende ved at mindske den administrative byrde og de økonomiske ulemper, som i en sammenligning med arbejdstagere gør sig særligt gældende for denne gruppe.

               (21)For at afbøde krisens sociale virkninger er det vigtigt, at Slovenien fortsætter med at give tilstrækkelige sociale ydelser. I den forbindelse vil det være nødvendigt regelmæssigt at overvåge, hvordan krisen påvirker fattigdomsniveauet. Der bør lægges særlig vægt på ældre mennesker, navnlig kvinder, for hvilke risikoen for fattigdom eller social udstødelse var højere end EU-gennemsnittet allerede før krisen. Ændringen af pensionslovgivningen, som nationalforsamlingen vedtog i november 2019, forventes at forbedre pensionernes tilstrækkelighed for nye pensionister, mens de nuværende pensionister, herunder de, der befinder sig på eller under fattigdomsgrænsen, ikke kommer til at få glæde af den. Hvis de organisationer, der arbejder i forreste linje, får yderligere økonomisk støtte, vil det sikre, at covid-19-pandemien ikke uforholdsmæssigt rammer mennesker, der er i risiko for social udstødelse, og at disse mennesker får deres grundlæggende behov såsom daglige måltider og sundhedsydelser dækket.

               (22)Der blev indført likviditetsforanstaltninger for virksomheder i april 2020, men der er stadig levedygtige virksomheder som f.eks. mindre virksomheder og højvækstvirksomheder, hvis kreditvurderinger endnu ikke er tilstrækkeligt veletablerede til at give dem adgang til førnævnte lånegarantier fra bankerne. Forbedret adgang til alternativ finansiering, herunder egenkapitalinstrumenter (f.eks. venturekapital), kan være nødvendig, navnlig i lande som Slovenien, hvis aktiemarkeder er underudviklede. Sloveniens nuværende egenkapitalredskaber kunne som planlagt i andre medlemsstater anvendes til at kanalisere bistandsmidler til de virksomheder, der er kommet godt gennem krisen, såsom innovative små og mellemstore virksomheder, nystartede virksomheder og vækstvirksomheder. Ved af anvende de garantier, der findes i EU-reglerne, sikres det, at disse indsprøjtninger ikke kommer til at påvirke virksomhedernes effektivitet eller økonomiske konkurrence negativt.

               (23)Covid-19-krisen har i alvorlig grad påvirket normalt levedygtige virksomheders og husholdningers evne til at betale deres regninger. Hvis man ikke havde grebet ind, ville en stor del af den private sektor risikere at gå konkurs. De likviditetsforanstaltninger til virksomheder, som den slovenske regering har indført, omfatter et 12-måneders moratorium for tilbagebetaling af ikkemisligholdte banklån til ikkefinansielle selskaber og husholdninger. Denne og lignende foranstaltningers effektivitet bør vurderes og overvåges nøje. For at sikre den finansielle stabilitet, bør eventuelle negative konsekvenser af foranstaltningerne hurtigt afhjælpes.

               (24)Kriseramte virksomheder, navnlig mindre virksomheder, har ikke blot behov for likviditet og finansiering, men også et gunstigt erhvervsklima. Dette omfatter en hurtig og ubureaukratisk gennemførelse af covid-19-hjælpeforanstaltningerne, men også mere end dette. Landets store lovgivningsmæssige og administrative byrder medfører omkostninger, som hårdt pressede virksomheder ikke har råd til i denne udfordrende periode. En effektiv måde, hvorpå man kan yde umiddelbar og mærkbar hjælp til virksomhederne, uden at det får indvirkning på statsbudgettet og dermed indirekte på skatteyderne, er ved at reducere bureaukratiet f.eks. i forbindelse med tilladelser, indberetningsforpligtelser og skatteprocedurer. En modernisering af bestemmelserne vil gøre det muligt for erhvervene at tilbyde flere omkostningseffektive og innovative tjenesteydelser, hvilket virksomhederne har brug for nu. Slovenien har udviklet redskaber til at mindske den administrative byrde, herunder enhedsdokumentet og SMV-testen. Disse redskaber bør nu anvendes fuldt ud med henblik på at yde akut bistand. Krisen vil lægge yderligere pres på de erhvervsmæssige tvistbilæggelser og retsforfølgelsen af økonomisk kriminalitet. Der er også behov for, at der i forbindelse med insolvensreglerne kommer mere fokus på at undgå kriserelaterede konkurser, hurtig velordnet afvikling af ikkelevedygtige virksomheder og en ny chance til eventuelle involverede.

               (25)For at fremme den økonomiske genopretning vil det være vigtigt at fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer, bl.a. gennem relevante reformer. Dette kunne eksempelvis være investeringer i den grønne omstilling i form af bæredygtige projekter, som f.eks. omstilling væk fra kulminer og kulbaseret elproduktion. Investering i den grønne omstilling som beskrevet i Sloveniens nationale energi- og klimaplan kan være med til at skabe kortsigtet vækst i forbindelse med genopretningen og de mellemfristede efterdønninger af covid-19-pandemien. Dette kan indebære at øge andelen af vedvarende energikilder, som på nuværende tidspunkt er lille, styrke energiinfrastrukturen, mindske luftforureningen, der er over EU-gennemsnittet i Sloveniens byer, styrke den cirkulære økonomi, understøtte socialt iværksætteri og sætte skub i bestræbelserne på at begrænse omstillingens potentielle indvirkning på de hårdest ramte regioner og sektorer. Det nuværende fald i emissionerne vil være kortvarigt, hvis der ikke er tilstrækkelig fokus på ren energi og klimainvesteringer i genopretningspakkerne, hvilket vil få Slovenien til at sakke bagud i forhold til landets egne klimamål. Programmeringen af Fonden for Retfærdig Omstilling for 2021-2027 kan hjælpe Slovenien med at imødegå nogle af de udfordringer, der følger af omstillingen til en klimaneutral økonomi, navnlig inden for de områder, der er omhandlet i bilag D til landerapporten. Det vil sætte Slovenien i stand til at gøre bedst muligt brug af fonden.

               (26)For at opnå en økonomisk genrejsning, der omfatter princippet om bæredygtighed, vil der være behov for yderligere at udvikle bæredygtig transport og støtte offentlig passagertransport og bæredygtige forbindelser, navnlig togdrift. Covid-19-krisen har medført yderligere udfordringer for gods- og transittransport, og selv om Slovenien har truffet de nødvendige foranstaltninger og muliggjort strømmen af varer, navnlig vigtige varer, vil krisen få en negativ indvirkning på landets økonomiske vækst.

               (27)Som led i en exit- og genopretningsstrategi vil det være vigtigt at støtte investeringer i forskning og innovation, som er en kritisk drivkraft for produktivitet og økonomisk vækst. Selv før krisen blev Slovenien bedømt til kun at være en "moderat innovator", hvilket hæmmer landets indsats for at indhente de lande, der klarer sig bedst. Erhvervssektoren tegner sig for 75 % af de midler, der investeres i forskning og udvikling. Den økonomiske afmatning bringer endnu engang erhvervslivets forskning, udvikling og innovation i fare. Det relativt lave innovationstempo, navnlig for SMV'ers vedkommende, hæmmer udviklingen og spredningen af de innovative virksomhedsprocesser og -løsninger, som der er behov for i forbindelse med covid-19-krisen. Der er behov for investeringer med henblik på at hjælpe innovative SMV'er, herunder nyetablerede virksomheder, hvis aktiviteter omfatter nye teknologier og banebrydende innovation, med at opskalere deres produktion. Samarbejdet mellem den akademiske verden og erhvervslivet er generelt begrænset til mellem- og højteknologiske sektorer. Effektiviteten af de videnoverførselskontorer, der er etableret af forsknings- og uddannelsesinstitutioner, varierer betydeligt. Forbindelser mellem den akademiske verden og erhvervslivet har afgørende betydning for en vellykket omsætning af videnskab til innovation, forbedring af landets forsknings- og innovationsresultater og fremme af økonomisk vækst. De offentlige udgifter til forskning og udvikling har været beskedne og delvis afhængige af EU's strukturfonde. Det er behov for en prioritering af de offentlige investeringer i forskning og innovation, herunder teknologisk og anvendt forskning, for at landet kan komme på fode igen efter krisen.

               (28)Digital omstilling vil være afgørende for den økonomiske genrejsning. Landets potentiale på dette område kom til udtryk ved den hurtige udrulning af hjemmearbejdsordninger og nogle slovenske virksomheders løsninger til onlinesalg, da krisen brød ud. Mere digitalisering i forretningsmodeller og produktionsprocesser vil udvide denne omstilling til flere økonomiske sektorer. Slovenien kan i forbindelse med støtten til den videre digitalisering af mindre avancerede traditionelle brancher bygge videre på eksisterende viden og særdeles god kapacitet inden for robotteknik, kunstig intelligens og blockchainteknologi. En genanvendelse af den brede vifte af de offentlige data, der for nuværende er tilgængelige, kunne understøtte innovationen og big data-økonomien. Hvis arbejdstagernes digitale færdigheder forbedres, vil det kunne øge deres beskæftigelsesegnethed forholdsvis hurtigt og understøtte den økonomiske genrejsning. Hvis der indføres en brugervenlige e-forvaltningstjenester og digitale offentlige tjenester, ville det bidrage til at mindske de administrative byrder for virksomhederne. Mens en række offentlige onlinetjenester allerede er tilgængelige, vil udbredelsen heraf til borgere og virksomheder kræve en indsats for at øge offentlighedens tillid til og sikkerheden i forbindelse med onlinetransaktioner (f.eks. udrulning af en national elektronisk identifikator, cybersikkerhed og privatlivsbeskyttende funktioner). Det er nødvendigt med hurtige og pålidelige bredbåndsforbindelser (fastnet og mobilnet), også i landdistrikterne, for at kunne udvikle centrale sociale og økonomiske onlinetjenester. Udrulningen af 5G afhænger af rettidig tildeling af 5G-frekvenser.

               (29)Traditionel undervisning på alle uddannelsesniveauer er erstattet af fjernundervisning som følge af covid-19-nedlukningen. Onlinelæring kræver passende digital infrastruktur, undervisningsmateriale og lærere, der har de nødvendige færdigheder og den nødvendige støtte til at kunne undervise effektivt. Alle elever, særligt sårbare grupper, herunder handicappede eller elever fra landdistrikterne, behøver passende adgang til fjernundervisning og tilstrækkelige digitale færdigheder for at kunne drage fuld nytte af fjernundervisning. For at forbedre arbejdstagernes færdigheder bør digitale færdigheder have en mere fremtrædende plads i skolernes læseplaner og programmer. Dette vil give mulighed for mere udbredt brug af fjernarbejde og digitale tjenester, et bedre match mellem digitale færdigheder og arbejdsmarkedets krav samt inklusion af sårbare grupper, f.eks. ældre eller mennesker i landområderne.

               (30)Hvor nærværende henstillinger har fokus på at håndtere pandemiens socioøkonomiske konsekvenser og lette den økonomiske genopretning, omhandlede de landespecifikke henstillinger fra 2019, som Rådet vedtog den 9. juli 2019, også vigtige reformer til at imødegå de strukturelle udfordringer på mellemlang og lang sigt. Disse henstillinger er stadig relevante, og de vil fortsat være genstand for overvågning i forbindelse med næste års europæiske semesters årscyklus. Det gælder også henstillingerne vedrørende investeringstiltag inden for den økonomiske politik. Sidstnævnte henstillinger bør tages med i betragtning i den strategiske programmering af samhørighedsmidlerne efter 2020, herunder ved afbødningsforanstaltninger og exitstrategier i forbindelse med krisen.

               (31)Det europæiske semester danner rammen for løbende samordning af den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken i Unionen, hvilket kan bidrage til en bæredygtig økonomi. Medlemsstaterne har i deres nationale reformprogrammer for 2020 gjort status over fremskridtene med hensyn til opfyldelsen af De Forenede Nationers mål for bæredygtig udvikling ("verdensmålene"). Ved at sikre en fuldstændig efterlevelse af nedenstående henstillinger vil Slovenien bidrage til opfyldelsen af verdensmålene og til de fælles bestræbelser på at sikre konkurrencedygtig bæredygtighed i Unionen.

               (32)Det er afgørende at sikre en nøje samordning af økonomierne i Den Økonomiske og Monetære Union for at opnå en hurtig genopretning og overvinde de økonomiske konsekvenser af covid-19. Slovenien bør som en medlemsstat, der har euroen som valuta — og under hensyntagen til de politiske retningslinjer fra Eurogruppen — sikre, at dets politikker fortsat er i overensstemmelse med henstillingerne vedrørende euroområdet og koordineret med henstillingerne for de øvrige medlemsstater i euroområdet.

               (33)Som led i det europæiske semester 2020 har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Sloveniens økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2020. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet for 2020, det nationale reformprogram for 2020 og de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Slovenien i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Slovenien, men også til deres overensstemmelse med Unionens regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Unionen ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

               (34)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået Sloveniens stabilitetsprogram for 2020, og dets holdning
                  9
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

               HENSTILLER, at Slovenien i 2020 og 2021 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.træffe alle nødvendige foranstaltninger til effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte den efterfølgende genopretning i overensstemmelse med den generelle undtagelsesklausul, føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre en holdbar gæld, og samtidig øge investeringerne, så snart den økonomiske situation tillader det sikre sundheds- og langtidsplejesystemernes modstandsdygtighed, herunder ved at yde passende forsyning af kritiske medicinske produkter og afhjælpe manglen på sundhedspersonale

               2.yde passende indkomsterstatning og social beskyttelse, afbøde krisens følgevirkninger for beskæftigelsen, herunder gennem mere arbejdsfordeling og gennem fleksible arbejdsordninger, sikre at disse foranstaltninger yder tilstrækkelig beskyttelse for atypiske arbejdstagere

               3.fortsætte med hurtigt at gennemføre foranstaltninger for at yde likviditet og finansiering til virksomheder og husholdninger og mindske de administrative byrder, fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer for at støtte den økonomiske genopretning, målrette investeringer mod den grønne og den digitale omstilling, navnlig ren og effektiv produktion og anvendelse af energi, miljøvenlig infrastruktur, bæredygtig transport, forskning og innovation samt udrulning af 5G, fremme virksomheders digitale kapacitet og styrke digitale færdigheder, e-handel og e-sundhed.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 523 final.

                     (3)

                        EUT C 301 af 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/460 af 30. marts 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 1301/2013, forordning (EU) nr. 1303/2013 og forordning (EU) nr. 508/2014 for så vidt angår særlige foranstaltninger til mobilisering af investeringer i medlemsstaternes sundhedssystemer og andre dele af deres økonomier som reaktion på covid-19-udbruddet, (investeringsinitiativ som reaktion på coronavirusset) (EUT L 99 af 31.3.2020, s. 5) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning 2020/558 af 23. april 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 1301/2013 og forordning (EU) nr. 1303/2013 for så vidt angår særlige foranstaltninger med henblik på at give ekstraordinær fleksibilitet med hensyn til anvendelsen af de europæiske struktur- og investeringsfonde som reaktion på covid-19-udbruddet (EUT L 130 af 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        De primære offentlige nettoudgifter består af de samlede offentlige udgifter minus renteudgifter, udgifter til EU-programmer, som fuldt ud modsvares af EU-midler, og ikkediskretionære ændringer i udgifter til arbejdsløshedsunderstøttelse. Nationalt finansierede faste bruttoinvesteringer udjævnes over en fireårsperiode. Diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden eller lovbestemte indtægtsforøgelser er medregnet. Engangsforanstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden er modregnet.

                     (8)

                        Kommissionen har vedtaget en midlertidig statsstøtteramme for sådanne statsstøtteforanstaltninger, som blandt andet omfatter garantier med hensyn til virksomheders levedygtighed (EUT C 91I af 20.3.2020, s. 1).

                     (9)

                        I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 20.5.2020
            COM(2020) 525/2
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Slovakiets nationale reformprogram for 2020 og med Rådets udtalelse om Slovakiets stabilitetsprogram for 2020

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Slovakiets nationale reformprogram for 2020 og med Rådets udtalelse om Slovakiets stabilitetsprogram for 2020

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 17. december 2019 vedtog Kommissionen den årlige strategi for bæredygtig vækst, som markerede starten på det europæiske semester 2020 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder som proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Den 17. december 2019 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Slovakiet ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dato vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet.

               (2)Den 26. februar 2020 blev landerapporten for Slovakiet 2020
                  2
                offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Slovakiets fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 9. juli 2019
                  3
               , opfølgningen på de henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Slovakiets nationale Europa 2020-mål.

               (3)Den 11. marts 2020 erklærede Verdenssundhedsorganisationen officielt covid-19-udbruddet for en global pandemi. Den har skabt en alvorlig folkesundhedsmæssig krisesituation for borgere, samfund og økonomier. Den har sat de nationale sundhedssystemer under alvorligt pres, forstyrret de globale forsyningskæder, skabt volatilitet på de finansielle markeder, udløst efterspørgselschok og har haft negative konsekvenser for adskillige brancher. Den udgør en trussel mod folks job og indtægter og mod virksomhedernes forretning. Den har ført til et større økonomisk chok, som allerede har alvorlige konsekvenser i Den Europæiske Union. Den 13. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse
                  4
               , hvori den opfordrede til en koordineret økonomisk reaktion på krisen, der inddrager alle aktører såvel på nationalt plan som på EU-plan.

               (4)Adskillige medlemsstater har enten erklæret undtagelsestilstand eller truffet kriseforanstaltninger. Sådanne kriseforanstaltninger bør være nøje afstemt med behovet, være nødvendig, begrænset i tid og i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder. De bør være genstand for demokratisk kontrol og underlagt uafhængig domstolsprøvelse.

               (5)Den 20. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul
                  5
               . Klausulen som fastsat i artikel 5, stk. 1, artikel 6, stk. 3, artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 samt artikel 3, stk. 5, og artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97 letter samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag. I denne meddelelse forelagde Kommissionen Rådet sin vurdering af, at den aktuelle situation i lyset af det forventede alvorlige økonomiske tilbageslag som følge af covid-19-udbruddet giver anledning til at aktivere klausulen. Den 23. marts 2020 tilsluttede medlemsstaternes finansministre sig Kommissionens vurdering. Aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul giver mulighed for en midlertidig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. For så vidt angår den korrigerende del, kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage en revideret finanspolitisk kurs. Den generelle undtagelsesklausul suspenderer ikke procedurerne under stabilitets- og vækstpagten. Den tillader medlemsstaterne at fravige de budgetkrav, der normalt ville gælde, og sætter Kommissionen og Rådet i stand til at træffe de nødvendige foranstaltninger til koordinering af politikken inden for rammerne af pagten.

               (6)Der er brug for en vedholdende indsats for at begrænse og kontrollere spredningen af pandemien, styrke de nationale sundhedssystemers modstandsdygtighed og afbøde de socioøkonomiske konsekvenser ved hjælp af støtteforanstaltninger til fordel for virksomheder og husholdninger samt for at sikre passende sundheds- og sikkerhedsforhold på arbejdspladsen med henblik på genoptagelsen af den økonomiske aktivitet. Unionen bør fuldt ud anvende de mange redskaber, den råder over, til at understøtte medlemsstaternes bestræbelser på området. Samtidig bør medlemsstaterne og Unionen arbejde sammen om at tilrettelægge de foranstaltninger, der er nødvendige for at vende tilbage til normalt fungerende samfund og økonomier og til bæredygtig vækst, idet den grønne og den digitale omstilling integreres, og der trækkes på alle erfaringerne fra krisen.

               (7)Covid-19-krisen har fremhævet, hvordan fleksibiliteten i det indre marked giver mulighed for at tilpasse sig ekstraordinære forhold. For at sikre en hurtig og gnidningsløs overgang til genopretningsfasen og garantere den fri bevægelighed for varer, tjenester og arbejdstagere skal de særlige foranstaltninger, der forhindrer det indre marked i at fungere normalt, afskaffes, så snart de ikke længere er absolut nødvendige. Den aktuelle krise har vist, hvor nødvendigt det er at have kriseberedskabsplaner i sundhedssektoren, som navnlig omfatter forbedrede indkøbsstrategier, diversificerede forsyningskæder og strategiske lagre af vigtige forsyninger. De er helt centrale for udformningen af mere omfattende kriseberedskabsplaner.

               (8)Unionens lovgivere har allerede foretaget ændringer af de relevante lovgivningsmæssige rammer
                  6
                for at sætte medlemsstaterne i stand til at anvende alle uudnyttede midler under de europæiske struktur- og investeringsfonde til at imødegå covid-19-pandemiens ekstraordinære virkninger. Disse ændringer vil bidrage til større fleksibilitet og forenkle og strømline procedurerne. For at lette likviditetspresset kan medlemsstaterne desuden drage fordel af en medfinansieringssats på 100 % fra Unionens budget i regnskabsåret 2020-2021. Slovakiet opfordres til fuldt ud at udnytte disse muligheder til at støtte de personer og brancher, der står over for de største udfordringer.

               (9)Pandemiens socioøkonomiske konsekvenser vil sandsynligvis blive ujævnt fordelt på tværs af regioner på grund af forskelle i specialiseringsmønstre og infrastrukturmangler. Der er således en betydelig risiko for voksende regionale forskelle i Slovakiet, navnlig mellem hovedstaden og det vestlige Slovakiet på den ene side og det østlige og sydøstlige Slovakiet på den anden. Kombineret med risikoen for et midlertidigt kollaps af konvergensprocessen mellem medlemsstaterne kræver den aktuelle situation målrettede politiske tiltag.

               (10)Den 18. maj 2020 fremlagde Slovakiet sit nationale reformprogram for 2020 og sit stabilitetsprogram for 2020. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (11)Slovakiet er på nuværende tidspunkt omfattet af den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten.

               (12)Den 13. juli 2018 henstillede Rådet, at Slovakiet sikrer, at den nominelle vækstrate i de primære offentlige nettoudgifter
                  7
                ikke overstiger 4,1 % i 2019, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 0,5 % af BNP. Kommissionens samlede vurdering bekræfter en væsentlig afvigelse fra den anbefalede finanspolitiske tilpasningssti i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2019 og for 2018 og 2019 samlet set. I lyset af aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul er der imidlertid ingen anledning til at tage yderligere skridt over for Slovakiet inden for rammerne af proceduren i forbindelse med væsentlige afvigelser.

               (13)Ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 forventer regeringen en forringelse af den samlede saldo fra et underskud på 1,3 % af BNP i 2019 til et underskud på 8,4 % af BNP i 2020. Underskuddet forventes at falde til 4,9 % af BNP i 2021 og til 3,7 % af BNP i 2022 og forventes i 2023 at nå ned på 2,9 % af BNP. Efter at være faldet til 48 % af BNP i 2019 forventes den offentlige gældskvote ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 at stige til 61,2 % i 2020. De makroøkonomiske og finanspolitiske udsigter er behæftet med stor usikkerhed som følge af covid-19-pandemien.

               (14)Som reaktion på covid-19-pandemien og som led i en koordineret Unionstilgang har Slovakiet truffet budgetmæssige foranstaltninger til at øge sundhedssystemets kapacitet, inddæmme pandemien og yde hjælp til de personer og brancher, der er særlig hårdt ramt. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 beløber disse budgetmæssige foranstaltninger sig til 2,6 % af BNP. Foranstaltningerne omfatter lønkompensation for ansatte, tilskud til selvstændige, syge- og plejeordninger samt indkøb af medicinske produkter i forbindelse med covid-19-pandemien. Slovakiet har også bebudet foranstaltninger, der, skønt de ikke vil have direkte budgetvirkning, vil bidrage til at støtte virksomhedernes likviditet, og som ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 anslås at beløbe sig til 3 % af BNP. Disse foranstaltninger omfatter udskudte betalinger af indkomstskat og socialsikringsbidrag ved indtægtstab på over 40 % (1,4 % af BNP) samt lånegarantier (1,6 % af BNP). Overordnet set stemmer de foranstaltninger, som Slovakiet har truffet, overens med retningslinjerne i Kommissionens meddelelse om en koordineret økonomisk reaktion på covid-19-udbruddet. En fuldstændig gennemførelse af disse foranstaltninger vil bidrage til at opretholde finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt, forudsat at finanspolitikken efterfølgende atter fokuserer på at sikre en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt, så snart den økonomiske situation giver mulighed herfor.

               (15)Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020, som tager udgangspunkt i en uændret politik, forventes Slovakiets offentlige saldo at udgøre -8,5 % af BNP i 2020 og -4,2 % i 2021. Den offentlige gældskvote ventes at forblive under 60 % af BNP i 2020 og 2021.

               (16)Den 20. maj 2020 offentliggjorde Kommissionen en rapport, der er udarbejdet i medfør af artikel 126, stk. 3, i traktaten, som følge af Slovakiets forventede overskridelse i 2020 af grænseværdien for det offentlige underskud på 3 % af BNP. Overordnet set fremgår det af analysen, at underskudskriteriet som defineret i traktaten og i forordning (EF) nr. 1467/1997 ikke er opfyldt.

               (17)Slovakiet indførte i lyset af covid-19-udbruddet hurtigt en række hidtil usete foranstaltninger for at bremse og hindre yderligere spredning af virusset. Efter det første tilfælde blev registreret den 6. marts 2020 erklærede landet undtagelsestilstand fra den 12. marts 2020 og indførte strenge krav om fysisk afstand, karantæne og hygiejneregler samt rejserestriktioner. I flere uger var butikkerne lukket, og produktionen inden for vigtige økonomiske sektorer lå stille, indtil regeringen gradvist begyndte at ophæve restriktionerne fra og med slutningen af april 2020. Som følge heraf forventes Slovakiets økonomi i 2020 at stå over for en dyb recession, eftersom både det private forbrug, investeringerne og handelen påvirkes. Der forventes et kraftigt fald i økonomien på 6,7 % i 2020, og arbejdsløshedsprocenten forventes at nå op på 8,8 % i 2020, hvilket er en stigning fra 5,8 % i 2019. Slovakiet har reageret med en lang række foranstaltninger til afbødning af krisens negative virkninger, herunder en omfordeling af 1,2 mia. EUR i uudnyttede midler fra samhørighedspolitikken. Foranstaltningerne omfatter ordninger med nedsat arbejdstid og lønkompensation, indkomststøtte til lønmodtagere i form af sygdoms- og plejeydelser samt tilskud til selvstændige som kompensation for deres indkomsttab. Andre foranstaltninger, der skal støtte virksomheder og selvstændige med likviditet, omfatter banklån, skatteudsættelser og udsættelse af socialsikringsbidrag samt ydelse af bankgarantier og gunstige renteordninger. En låneordning for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) med en oprindelig bevilling på 38 mio. EUR vil blive udvidet med 330 mio. EUR fra ubrugte EU-midler og en national ordning på 500 mio. EUR. Yderligere foranstaltninger omfatter udskydelse af skatterevisioner og indbetalinger af forskudsskat samt udsættelse af huslejen for virksomheder og enkeltpersoner.

               (18)Covid-19-pandemien har gjort det endnu vigtigere for Slovakiet at løse de strukturelle udfordringer i sit sundhedssystem. Der er behov for yderligere investeringer for at gøre sundhedssystemet mere modstandsdygtigt, afhjælpe manglen på sundhedspersonale og sikre en tilstrækkelig forsyning af kritiske medicinske produkter samt en tilstrækkeligt udbygget infrastruktur. Sideløbende med bestræbelserne på at sikre tilstrækkeligt mange medarbejdere i sundhedssektoren i fremtiden kan effektive politikker mindske den geografisk ulige fordeling af læger og sikre, at hele befolkningen har adgang til pleje. Det er af afgørende betydning at modernisere hospitalsnettet og tage hånd om den strukturelle mangel på finansiering af de offentlige hospitaler for at øge kvaliteten og omkostningseffektiviteten i sundhedsvæsenet. Der er behov for at styrke den primære sundhedspleje, så presset på hospitalerne mindskes, samt for en bedre forvaltning af kroniske lidelser og en øget koordinering på tværs af forskellige niveauer og typer af sundhedsydelser. Særligt bekymrende er den utilstrækkelige adgang til langtidspleje af god kvalitet og til en overkommelig pris som følge af en generel mangel på finansiering af plejetjenester i nærmiljøet og i hjemmet, en fragmenteret forvaltning samt manglen på systemisk koordinering af social- og sundhedstjenester.

               (19)Covid-19-krisen har fremhævet de sociale problemer, der allerede eksisterer i Slovakiet. Der er derved opstået et presserende behov for at sikre arbejdstagerne tilstrækkelig indkomstkompensation i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter. For at afbøde krisens indvirkning på beskæftigelsen er der ved hjælp af EU-midler iværksat ordninger med nedsat arbejdstid. Ifølge Kommissionens prognose forventes arbejdsløsheden at stige til 8,8 % i 2020 og falde til 7,1 % i 2021. Trods nogle lempelser i 2018 er arbejdsløshedsunderstøttelsessystemet i Slovakiet præget af strenge støtteberettigelseskrav, en relativt kort støtteperiode (der som hovedregel er seks måneder, men er forlænget en smule under krisen) samt lav dækningsgrad for støttemodtagerne. Nogle grupper er særligt sårbare over for krisen og risikerer at få deres adgang til sociale beskyttelses- og plejetjenester begrænset, herunder marginaliserede romasamfund, der ofte heller ikke har adgang til væsentlige tjenester, samt ældre og lavtuddannede.

               (20)Krisen har øget behovet for at styrke befolkningens digitale færdigheder, herunder lærernes, samt for at øge bredbåndsdækningen, da mange elever, navnlig i marginaliserede romasamfund, stadig er uden internetforbindelse i hjemmet eller mangler andre forudsætninger for hjemmeundervisning. Det er fortsat en udfordring at sikre lige adgang til inklusiv uddannelse af høj kvalitet, da elevernes grundlæggende færdighedsniveau og generelle resultater i høj grad afhænger af deres socioøkonomiske baggrund. Resultaterne varierer meget fra skole til skole og fra region til region, hvilket også afspejles i den høje andel af unge, der forlader uddannelsessystemet tidligt, hvilket navnlig ses i det østlige Slovakiet. Det er stadig ikke særligt attraktivt at være lærer, og kvaliteten af lærergrunduddannelsen er fortsat lav. Desuden er andelen af børn, navnlig børn under tre år, der er indskrevet i førskoleundervisning og børnepasning på nationalt plan, den laveste i EU, hvilket har en yderligere negativ indvirkning på uddannelsesresultaterne.

               (21)Covid-19-krisen har gjort det til en presserende prioritet for Slovakiet at gøre hurtig brug af likviditetsstøtten til virksomheder gennem målrettede lån og garantier, idet der især fokuseres på SMV'er, ved at udnytte den nye fleksibilitet inden for de midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte med henblik på at støtte økonomien og omfordele midlerne fra samhørighedspolitikken. Tilstrækkelige risikogarantier kan sammen med lave renter og lange løbetider bidrage til at sikre, at der hurtigt formidles lån til virksomhederne, og at disse hurtigt optager dem. Ved udformningen og gennemførelsen af sådanne foranstaltninger er det vigtigt også at tage hensyn til banksektorens modstandsdygtighed. Muligheden for at udskyde betaling af skatter og socialsikringsbidrag kan også være med til at afhjælpe kortsigtede likviditetsproblemer hos SMV'er og selvstændige. På mellemlang sigt prioriteter Slovakiet fortsat bekæmpelse af skatteunddragelse samt øget overholdelse af skattereglerne som et middel til at sikre de offentlige finansers holdbarhed og fremme lige konkurrencevilkår, hvilket baner vej for den økonomiske genopretning. For at sikre SMV'ernes likviditetsbalance er det vigtigt, at offentlige myndigheder på alle niveauer samt virksomheder pålægges at fremskynde betalingen af fakturaer til deres leverandører.

               (22)Det er afgørende at fremme et gunstigt erhvervsklima og højne kvaliteten af de offentlige tjenester med henblik på både genopretningen og på at skabe et mere attraktivt investeringsklima. For at sikre en effektiv gennemførelse af genopretningsforanstaltningerne er det vigtigt at mindske unødvendige administrative byrder og forenkle procedurerne, herunder gennem effektiv brug af "one-stop-shops" for virksomheder. Effektiviteten i Slovakiets offentlige institutioner og offentlige administration er samlet set fortsat lav. Den kan forbedres gennem yderligere digitalisering samt bedre koordinering og planlægning af den digitale infrastruktur og softwareudviklingen. En yderligere reformindsats kan forbedre koordineringen vedrørende politikudformning og udkast til forordninger og kan sikre et højt niveau i den offentlige forvaltning og personaleadministration. Med henblik på at gøre økonomien mere modstandsdygtig vil Slovakiet med fordel kunne øge virksomhedernes innovationskapacitet, navnlig blandt SMV'er, ved at bekæmpe fragmenteringen i forvaltningen af forsknings- og innovationsøkosystemet. Et bedre samarbejde mellem erhvervsliv, forskning, den akademiske verden og den offentlige sektor kan fremme udveksling af viden og færdigheder og hjælpe virksomhederne med at skabe innovation og udvikle nye arbejds- og produktionsmuligheder.

               (23)For at fremme den økonomiske genopretning vil det være vigtigt at fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer, bl.a. gennem relevante reformer. Hvis de mindre udviklede regioner skal kunne indhente de andre og blive mere videnbaserede, konkurrencedygtige og produktive, er der behov for flere strategiske investeringer i Slovakiet, navnlig til at udvikle infrastrukturen, herunder digitale og andre centrale tjenester, og til at forbedre transportnettet. Covid-19-udbruddet har fremhævet de allerede eksisterende mangler i den digitale infrastruktur. Øget bredbåndsdækning og -hastighed vil sikre en mere lige og bedre adgang til internettet. Det slovakiske uddannelsessystem og arbejdsmarked kan forbedres, hvis der gøres en indsats for at udstyre befolkningen med færdigheder, der svarer bedre til en økonomi og et samfund i forandring, herunder gennem livslang læring, et stærkere samarbejde mellem erhvervslivet og uddannelsessystemet på alle niveauer og en stærkere sammenkædning af uddannelses- og omskolingsprogrammer med de nuværende og fremtidige behov på arbejdsmarkedet.

               (24)At få gang i den økonomiske vækst igen vil kræve, at der i de kommende år gøres en politisk indsats og investeres målrettet, således at Slovakiet kan udnytte muligheden for at skabe en mere bæredygtig økonomi med højere værditilvækst. I den forbindelse bør der tages hensyn til regionale forskelle. Fokusområderne for denne øgede indsats omfatter ifølge Slovakiets nationale energi- og klimaplan at gøre industrien mindre energiintensiv, at støtte energieffektivitetsløsninger, navnlig for husholdninger, og at investere i vedvarende energi. Mere gunstige lovgivningsmæssige rammer kan bidrage til at øge andelen af vedvarende energikilder i energiforsyningen. Slovakiet vil med fordel kunne gennemføre handlingsplanen for omstillingen af regionen Horná Nitra hurtigere ved at omfordele midlerne til løsninger, der gavner hele regionen, og udnytte muligheden for at fremskynde kuludfasningen. Slovakiet kan bevæge sig i retning af en bæredygtig økonomisk vækst ved bl.a. at mindske den luftforurening, der skyldes afbrænding af fast brændsel og stigende emissioner fra transportsektoren, forbedre affaldshåndteringssystemet gennem innovative løsninger til affaldsindsamling og ‑behandling, færdiggøre vand- og kloakeringsnettet til afhjælpning af sundhedsproblemer, støtte projekter om intelligente net samt omstille industrien til en klimaneutral og cirkulær økonomi. Programmeringen af Fonden for Retfærdig Omstilling for 2021-2027 kan hjælpe Slovakiet med at imødegå nogle af de udfordringer, der følger af omstillingen til en klimaneutral økonomi, navnlig inden for de områder, der er omhandlet i bilag D til landerapporten
                  8
               . Det vil sætte Slovakiet i stand til at gøre bedst muligt brug af fonden.

               (25)Nye tendenser inden for international organiseret kriminalitet, herunder misbrug af juridiske enheder i forbindelse med hvidvask, øger presset på Slovakiet med hensyn til at opgradere sin lovgivning om bekæmpelse af hvidvask for at forebygge og bekæmpe økonomisk kriminalitet. Der er stadig kun ringe kendskab til risikoeksponering på trods af regeringens ambitiøse planer om at styrke forebyggelse, efterforskning og retsforfølgning i forbindelse med hvidvask. Begrænsninger for så vidt angår menneskelige ressourcer og uddannelse hindrer, at der føres effektivt tilsyn med erhvervsdrivende, der opretter virksomheder. De foranstaltninger, der er truffet som led i regeringens handlingsplan, har endnu ikke tilvejebragt de nødvendige redskaber til effektivt at indkredse og retsforfølge hvidvask samt konfiskere aktiver.

               (26)Hvor nærværende henstillinger har fokus på at håndtere pandemiens socioøkonomiske konsekvenser og lette den økonomiske genopretning, omhandlede de landespecifikke henstillinger fra 2019, som Rådet vedtog den 9. juli 2019, også vigtige reformer til at imødegå de strukturelle udfordringer på mellemlang og lang sigt. Disse henstillinger er stadig relevante, og de vil fortsat være genstand for overvågning i forbindelse med næste års europæiske semester. Det gælder også henstillingerne vedrørende investeringstiltag inden for den økonomiske politik. Sidstnævnte henstillinger bør tages med i betragtning i den strategiske programmering af samhørighedsmidlerne efter 2020, herunder ved afbødningsforanstaltninger og exitstrategier i forbindelse med krisen.

               (27)Slovakiet bør fortsat bestræbe sig på at leve op til sit tilsagn om at tage hånd om konkrete problemer vedrørende retssystemets samlede integritet, da disse problemer risikerer at undergrave troen på et velfungerende retssystem. Slovakiet gør fortsat kun begrænsede fremskridt med at gennemføre reformer til bekæmpelse af korruption. En række forebyggelsesrelaterede reformer mangler stadig at blive vedtaget eller gennemført, herunder regler om lobbyvirksomhed, gaver, uforenelighed, kontakt til tredjepart under beslutningstagningsprocessen samt beskyttelse af whistleblowere. Selv om de strafferetlige statistikker varierer, er antallet af højprofilerede korruptionssager under efterforskning fortsat lavt, mens indsatsen for at straffe juridiske personer har haft en vis virkning.

               (28)Det europæiske semester danner rammen for løbende samordning af den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken i Unionen, hvilket kan bidrage til en bæredygtig økonomi. Medlemsstaterne har i deres nationale reformprogrammer for 2020 gjort status over fremskridtene med hensyn til opfyldelsen af De Forenede Nationers mål for bæredygtig udvikling ("verdensmålene"). Ved at sikre en fuldstændig efterlevelse af nedenstående henstillinger vil Slovakiet bidrage til opfyldelsen af verdensmålene og til de fælles bestræbelser på at sikre konkurrencedygtig bæredygtighed i Unionen.

               (29)Det er afgørende at sikre en nøje samordning af økonomierne i Den Økonomiske og Monetære Union for at opnå en hurtig genopretning og overvinde de økonomiske konsekvenser af covid-19. Slovakiet bør som en medlemsstat, der har euroen som valuta — og under hensyntagen til de politiske retningslinjer fra Eurogruppen — sikre, at dets politikker fortsat er i overensstemmelse med henstillingerne vedrørende euroområdet og koordineret med henstillingerne for de øvrige medlemsstater i euroområdet.

               (30)Som led i det europæiske semester 2020 har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Slovakiets økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2020. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet for 2020 og det nationale reformprogram for 2020 samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Slovakiet i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Slovakiet, men også til deres overensstemmelse med Unionens regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Unionen ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

               (31)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået Slovakiets stabilitetsprogram for 2020, og dets holdning
                  9
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

               HENSTILLER, at Slovakiet i 2020 og 2021 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.træffe alle nødvendige foranstaltninger til effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte det efterfølgende opsving i overensstemmelse med den generelle undtagelsesklausul, føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre en holdbar gæld, og samtidig øge investeringerne, så snart den økonomiske situation tillader det, styrke sundhedssystemet og dets kapacitet med hensyn til plejepersonale, kritiske medicinske produkter og kritisk infrastruktur, styrke den primære sundhedspleje og koordineringen mellem forskellige typer af pleje,

               2.yde passende indkomsterstatning og sikre adgang til social beskyttelse og væsentlige tjenester for alle, styrke digitale færdigheder, sikre lige adgang til uddannelse af høj kvalitet,

               3.sikre en effektiv gennemførelse af foranstaltningerne med henblik på at støtte små og mellemstore virksomheder og selvstændige med likviditet, afhjælpe mangler i den digitale infrastruktur, fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer for at fremme den økonomiske genopretning, målrette investeringer mod den grønne og den digitale omstilling, navnlig ren og effektiv produktion og anvendelse af energi og ressourcer, bæredygtig offentlig transport samt affaldshåndtering,

               4.sikre et effektivt tilsyn og en effektiv håndhævelse af reglerne om bekæmpelse af hvidvask, sikre et gunstigt erhvervsklima og offentlige tjenester af høj kvalitet gennem øget koordinering og bedre politisk beslutningstagning, løse problemerne vedrørende retssystemets integritet.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 524 final.

                     (3)

                        EUT C 301 af 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/460 af 30. marts 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013 og (EU) nr. 508/2014 for så vidt angår særlige foranstaltninger til mobilisering af investeringer i medlemsstaternes sundhedssystemer og andre dele af deres økonomier som reaktion på covid-19-udbruddet (investeringsinitiativ som reaktion på coronavirusset) (EUT L 99 af 31.3.2020, s. 5) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/558 af 23. april 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 1301/2013 og (EU) nr. 1303/2013 for så vidt angår særlige foranstaltninger med henblik på at give ekstraordinær fleksibilitet med hensyn til anvendelsen af de europæiske struktur- og investeringsfonde som reaktion på covid-19-udbruddet (EUT L 130 af 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        De primære offentlige nettoudgifter består af de samlede offentlige udgifter minus renteudgifter, udgifter til EU-programmer, som fuldt ud modsvares af EU-midler, og ikkediskretionære ændringer i udgifter til arbejdsløshedsunderstøttelse. Nationalt finansierede faste bruttoinvesteringer udjævnes over en fireårsperiode. Diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden eller lovbestemte indtægtsforøgelser er medregnet. Engangsforanstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden er modregnet.

                     (8)

                        SWD(2020) 524 final.

                     (9)

                        I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.