title: Rådets henstilling af 13. juli 2018 om Tysklands nationale reformprogram for 2018 og med Rådets udtalelse om Tysklands stabilitetsprogram for 2018

text:
               10.9.2018

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 320/19

      RÅDETS HENSTILLING
      af 13. juli 2018
      om Tysklands nationale reformprogram for 2018 og med Rådets udtalelse om Tysklands stabilitetsprogram for 2018
      (2018/C 320/05)
      RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
      som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
      som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,
      som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,
      som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
      som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
      som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,
      som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
      som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
      som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
      som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
      som tager følgende i betragtning:

                  (1)

                  Den 22. november 2017 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester 2018 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Den 22. marts 2018 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 22. november 2017 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Tyskland blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dato vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet, som Det Europæiske Råd tilsluttede sig den 22. marts 2018. Den 14. maj 2018 vedtog Rådet henstillingen om den økonomiske politik i euroområdet (3) (»henstillingen vedrørende euroområdet«).

                  (2)

                  Da Tyskland har euroen som valuta, og i betragtning af de nære indbyrdes forbindelser mellem økonomierne i Den Økonomiske og Monetære Union bør Tyskland sikre en fuldstændig og rettidig implementering af henstillingen vedrørende euroområdet som afspejlet i henstilling 1 og 2 nedenfor.

                  (3)

                  Den 7. marts 2018 blev landerapporten for Tyskland 2018 offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Tysklands fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 11. juli 2017 (4), opfølgningen på de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Tysklands nationale Europa 2020-mål. Den indeholdt desuden en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011, hvis resultater også blev offentliggjort den 7. marts 2018. Kommissionen konkluderede i sin analyse, at Tyskland er berørt af makroøkonomiske ubalancer. Navnlig det vedvarende store overskud på betalingsbalancens løbende poster har betydning ud over landegrænserne og afspejler den i forhold til opsparingen afdæmpede investeringsaktivitet i både den private og den offentlige sektor. Overskuddet, som primært er over for lande uden for Unionen, er blevet en smule mindre siden 2016 og forventes at falde gradvis som følge af øget indenlandsk efterspørgsel i de kommende år, selv om det forbliver på et historisk højt niveau i prognoseperioden. Selv om væksten nu lader til i højere grad at blive drevet af den indenlandske efterspørgsel, udgør både forbrug og investeringer en beskeden andel af BNP på trods af de gunstige konjunkturer og finansieringsvilkår og behovet for infrastrukturinvesteringer, som der er finanspolitisk råderum til. Der er truffet en række foranstaltninger til at styrke de offentlige investeringer, men disse har endnu ikke medført en varig positiv udvikling i de offentlige investeringer opgjort som en andel af BNP. Fremskridtet med at efterleve henstillinger på andre områder har også været begrænset.

                  (4)

                  Tyskland fremlagde den 30. april 2018 sit nationale reformprogram for 2018 og den 19. april 2018 sit stabilitetsprogram for 2018. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

                  (5)

                  Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde (»ESI-fondene«) for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (5) kan Kommissionen, hvis det er nødvendigt for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger, anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende den nævnte bestemmelse, i retningslinjerne for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter ESI-fondenes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring.

                  (6)

                  Tyskland er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af gældsreglen. I sit stabilitetsprogram for 2018 forventer regeringen et budgetoverskud på mellem 1 og 1,5 % af BNP i perioden 2018-2021. Den mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP er fortsat opfyldt med en margen i hele programperioden. Den offentlige gældskvote forventes ifølge stabilitetsprogrammet at falde gradvist til 53 % i 2021. I stabilitetsprogrammet nævnes og beskrives en række planlagte foranstaltninger fra koalitionsaftalen fra marts 2018, der svarer til omkring 1,5 % af BNP i perioden 2018-2021, men disse er endnu ikke medtaget i stabilitetsprogrammets fremskrivninger, da de endnu ikke er vedtaget. Det makroøkonomiske scenarie bag budgetfremskrivningerne, som ikke er blevet godkendt af et uafhængigt organ, er realistisk (6). Ifølge Kommissionens forårsprognose 2018 forventes den strukturelle saldo at opvise et overskud på 1,2 % af BNP i 2018 og 1,0 % af BNP i 2019, hvilket er over den mellemfristede budgetmålsætning. Den offentlige gældskvote forventes at falde støt. Rådet er af den generelle opfattelse, at Tyskland ventes at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten i 2018 og 2019. Samtidig er der under overholdelse af den mellemfristede målsætning råderum til at benytte finans- og strukturpolitikken til at opnå en varig opadgående tendens for så vidt angår offentlige og private investeringer, særligt i uddannelse, forskning og innovation.

                  (7)

                  De reale offentlige investeringer steg kraftigt i perioden 2015-2017. Denne tendens afspejler regeringens indsats for at styrke investeringerne. Der er kommet gang i de offentlige investeringer, men målt i forhold til BNP er stigningen stadig beskeden, og der er fortsat et betydeligt efterslæb på kommunalt niveau, som skønnes at være på 4 % af BNP. Den offentlige kapitalbeholdning er som følge af den negative nettoinvestering på kommunalt niveau (ca. 6 mia. EUR årligt i 2010-2016) stadig faldende målt i forhold til BNP. Det ville kræve yderligere offentlige investeringer på 0,3 % af BNP hvert år i de kommende ti år at indhente investeringsefterslæbet på kommunalt niveau. Investeringerne som procentdel af den offentlige sektors kapitalbeholdning og de offentlige investeringer som procentdel af de offentlige udgifter ligger under gennemsnittet i euroområdet. Et serviceorgan, der er oprettet for at støtte offentlige investeringer på kommunalt niveau, blev operationelt i 2017, men der er behov for en yderligere indsats for at afhjælpe investeringsefterslæbet. Sammen med den gunstige budgetstilling tyder dette på, at der er råderum til at øge investeringerne på alle forvaltningsniveauer, navnlig på regionalt og kommunalt niveau.

                  (8)

                  De offentlige udgifter til uddannelse var fortsat på 4,2 % af BNP i 2016, hvilket er under EU-gennemsnittet på 4,7 %. Udgifterne til uddannelse og forskning var i 2016 på 9,0 % af BNP, hvorved det nationale mål på 10 % af BNP ikke blev nået. Dette svarer til et anslået investeringsunderskud på ca. 33 mia. EUR. Selv om udgifterne til uddannelse er steget i faste priser, er der fortsat et betydeligt investeringsefterslæb. Samtidig vil udfordringer såsom det stigende antal studerende, manglen på lærere og den yderligere udbygning af førskoleundervisning og børnepasning kræve en passende offentlig finansiering. Yderligere udgifter til uddannelse og til forskning og innovation er af afgørende betydning for Tysklands vækstpotentiale.

                  (9)

                  Digitaliseringen af den tyske økonomi skrider kun langsomt frem, og landet står over for betydelige udfordringer. Med hensyn til tilgængeligheden af næste generation af hurtigt internet (op til 30 Mbit/s) er der en klar digital kløft mellem by og land (kun 54 % af landdistrikterne har adgang). Også hvad angår bredbåndsnet med meget høj kapacitet (> 100 Mbit/s), er Tyskland langt bagud. Kun en lille del af Tysklands område (7,3 %) har adgang til fiberbaseret internet med høj ydeevne, i forhold til et EU-gennemsnit på 26,8 %. Modernisering af de eksisterende kobbernet (»vectoring«) er fortsat den markedsdominerende, etablerede operatørs foretrukne teknologiske løsning. Mange tjenesteydelser er afhængige af højhastighedsforbindelser, og i 2017 var 25,3 % af de tyske virksomheder af den opfattelse, at deres internetforbindelser er for langsomme i forhold til deres faktiske forretningsmæssige behov. En mangel på sådanne hurtige forbindelser bremser investeringerne, navnlig for små og mellemstore virksomheder, der ofte er beliggende i landdistrikter og overgangszoner mellem by og land. Også resultaterne inden for digitale offentlige tjenester og e-sundhed ligger under EU-gennemsnittet.

                  (10)

                  Erhvervslivets investeringer i forskning og udvikling er stigende, og Tyskland er tæt på at nå sit Europa 2020-mål for forsknings- og udviklingsintensitet. Investeringsaktiviteten er imidlertid i stigende grad koncentreret i store virksomheder og i fremstillingsvirksomheder på mellemhøjt og højt teknologisk niveau, mens bidraget fra små og mellemstore virksomheder er faldende. Der er truffet en række foranstaltninger til at styrke iværksætteriet, især ved at tiltrække private investeringer i risikovillig kapital. Tysklands venturekapitalmarked er imidlertid stadig mindre udviklet end i andre førende innovationslande på verdensplan.

                  (11)

                  På trods af nogle forbedringer i de senere år er Tysklands skattesystem fortsat ineffektivt, navnlig fordi det er kompliceret og forvrider beslutningstagningen, f.eks. vedrørende investeringer, finansiering og deltagelse på arbejdsmarkedet. Tyskland anvender i forholdsvis høj grad direkte beskatning til at øge indtægterne, og der er muligheder for at mindske den direkte beskatning, der har en forvridende effekt, eller at omlægge den til skatter på fast ejendom, arv og forbrug, der har en mindre forvridende effekt. Skatter og socialsikringsbidrag på lønindkomst var de sjettehøjeste i Unionen i 2015. Kapitalomkostningerne og den gennemsnitlige faktiske selskabsskattesats, der varierer fra region til region, er blandt de højeste i Unionen (nationalt gennemsnit på 28,2 % sammenlignet med et EU-gennemsnit på 20,9 %). Som følge af samspillet mellem selskabsskat, erhvervsskat og solidaritetsbidraget er selskabsbeskatningen kompleks, den forårsager høje omkostninger i forbindelse med skatteforvaltningen, og den forvrider investeringernes niveau og placering. Desuden forvrider selskabsskatten finansieringsbeslutninger, idet den fremmer lånefinansiering. Denne forvridende effekt er den syvendestørste i Unionen. En sænkning af kapitalomkostningerne for egenkapital kunne øge de private investeringer og styrke det relativt underudviklede venturekapitalmarked. Desuden er reglerne om fremførsel af underskud stadig forholdsvis strenge, idet beløbet er begrænset til 60 % af den skattepligtige indkomst i et givet år.

                  (12)

                  Lovgivningen i Tyskland er stadig meget restriktiv, navnlig hvad angår erhvervstjenester, lovregulerede erhverv og de administrative formaliteter i forbindelse med grænseoverskridende levering af tjenesteydelser. Der er væsentlige begrænsninger, bl.a. hvad angår retlig form og ejerforhold. Virksomhedernes udskiftningshastighed i vigtige sektorer for forretningsservice som f.eks. advokat-, revisions-, arkitekt- og ingeniørvirksomhed ligger under EU-gennemsnittet, mens bruttooverskuddet i forhold til omsætningen i disse sektorer ligger over gennemsnittet, hvilket tyder på et lavere konkurrencepres. Da tjenesteydelser fungerer som mellemprodukter, fører en mindre restriktiv regulering af tjenesteydelser til en stigning i produktiviteten i efterfølgende led, der gør intensiv brug af tjenesteydelser.

                  (13)

                  Resultaterne på Tysklands arbejdsmarked har været overordentlig gode. Arbejdsløsheden faldt i fjerde kvartal 2017 til et rekordlavt niveau på 3,6 %, og beskæftigelsen nåede op på 79,8 %. Ungdomsarbejdsløsheden er med 6,8 % i 2017 blandt de laveste i Unionen. Tyskland oplever i stigende grad mangel på faglært arbejdskraft, mens arbejdsstyrkepotentialet for visse grupper fortsat er underudnyttet. Andelen af deltidsarbejdende, navnlig kvinder, personer med indvandrerbaggrund og personer med omsorgsforpligtelser, er blandt de højeste i Unionen. For kvinder skyldes dette manglende incitamenter til at forøge arbejdstiden kombineret med manglen på tilstrækkelige børnepasningsmuligheder og heldagsskoler. Særlige skatteregler, navnlig for sekundære forsørgere og lavtlønnede, samt fastlåsningsvirkningerne af beskatningsgrænsen for minijobs på 450 EUR mindskede yderligere incitamenterne til at forøge arbejdstiden. Tyskland har en af de højeste skattekiler for lavtlønnede, hvoraf de fleste er kvinder. Den høje andel af deltidsbeskæftigede kvinder betyder, at den kønsbestemte forskel i deltidsbeskæftigelse er en af de største i Unionen (37,5 % i forhold til et EU-gennemsnit på 23,1 %). Dette bidrager til et meget stort løngab mellem mænd og kvinder i Tyskland.

                  (14)

                  På trods af en rekordlav arbejdsløshed og et stort antal ledige stillinger steg de nominelle lønninger i 2017 kun moderat, nemlig med 2,4 %. Denne relativt moderate stigning skyldes til dels de langsomme produktivitetsstigninger i servicesektoren, den ringe brug af kollektive overenskomster i nogle sektorer samt en nedgang i den strukturelle arbejdsløshed. Reaktionen på den stigende inflation var begrænset, og væksten i reallønnen faldt fra 1,8 % i 2016 til 0,7 % i 2017. De kollektive overenskomster, der blev afsluttet i begyndelsen af 2018, kan føre til en tiltagende lønvækst; udviklingen på dette område skal overvåges. Andelen af lavtlønnede er fortsat høj, og i de lavere løndeciler er der plads til en forhøjelse af antallet af arbejdstimer. Den øgede indvandring har ikke forhindret en lønvækst i lavtlønssegmenterne. Indførelsen af den lovbestemte mindsteløn i 2015 og forhøjelsen af denne i 2017 har ført til, at lønningerne på det nederste trin af lønskalaen er steget. Ud over lønforhøjelser fokuserer arbejdsmarkedets parter i de igangværende overenskomstforhandlinger på en mere fleksibel arbejdstid.

                  (15)

                  Tyskland har generelt et solidt socialsikringssystem. Andelen af den samlede befolkning, der er i risiko for fattigdom, steg imidlertid støt indtil 2015, før tendensen vendte lidt i 2016. Indkomstuligheden begyndte ligeledes at falde i 2015, hvor kvintilsatsen for indkomster faldt en smule som følge af en forbedring af indkomsterne for husholdninger med lav indkomst. Den seneste forbedring i fattigdom blandt personer i arbejde i 2016 var også begrænset og kom kun mænd til gode.

                  (16)

                  Tyskland kan forbedre ældre arbejdstageres tilknytning til arbejdsmarkedet, hvilket ville øge ældres indkomst, øge den potentielle produktion, støtte tilpasningen til et presset arbejdsmarked og mindske behovet for opsparing til alderdommen af forsigtighedshensyn. Risiciene for den finanspolitiske holdbarhed er i øjeblikket lave, hvilket hovedsageligt skyldes et relativt højt overskud på den primære saldo. Alligevel forventes pensionsudgifterne i Tyskland ifølge rapporten fra 2018 om befolkningens aldring at være blandt de stærkest stigende i Unionen frem til 2070. Risikoen for fattigdom blandt ældre (dvs. personer over 65 år) lå i 2016 med 17,6 % over EU-gennemsnittet på 14,7 %. Som følge af den fremtidige forringelse af pensionernes tilstrækkelighed forventes en forøget risiko for fattigdom i alderdommen, navnlig for lavtlønnede, personer med atypiske kontrakter og personer med afbrydelser i deres arbejdsliv. Forskellen mellem mænds og kvinders pension er blandt de største i Unionen. Selv om beskæftigelsesfrekvensen for arbejdstagere i aldersgruppen 60-64 år (58,4 % i 2017) var blandt de højeste i Unionen, lå beskæftigelsesfrekvensen for arbejdstagere i aldersgruppen 65-69 kun i den midterste tredjedel af medlemsstaterne (16,1 %).

                  (17)

                  Den socioøkonomiske baggrund har stadig en betydelig indflydelse på de uddannelsesmæssige resultater og integrationen på arbejdsmarkedet. Ifølge programmet for international elevevaluering (PISA) fra 2015 bidrager denne faktor inden for naturfag til, at der mellem den laveste og den højeste kvartil af samfundet er en forskel i resultaterne på tre års skolegang. Nationale data bekræfter den høje grad af sammenhæng også for grundskoleuddannelsen. Der er særlige udfordringer for elever med migrantbaggrund. I forhold til elever, der er født i landet, er det langt mere sandsynligt, at de opnår dårlige resultater i de grundlæggende færdigheder, forlader skolen tidligt eller falder fra på universitetet. Endvidere udnyttes arbejdsmarkedspotentialet for personer med migrantbaggrund ikke fuldt ud. I 2017 var beskæftigelsesfrekvensen for tredjelandsstatsborgere (i aldersgruppen 20-64 år) mere end 27 procentpoint lavere end blandt tyske statsborgere (32 procentpoint lavere blandt kvindelige tredjelandsstatsborgere). Arbejdstageres deltagelse i voksenuddannelse er bekymrende for arbejdsstyrkens fremtidige muligheder på arbejdsmarkedet, især for de 7,5 millioner lavtuddannede voksne, der ikke har grundlæggende læse- og skrivefærdigheder.

                  (18)

                  Som led i det europæiske semester 2018 har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Tysklands økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2018. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet for 2018, det nationale reformprogram for 2018 samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Tyskland i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Tyskland, men også til, i hvilket omfang de overholder EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Unionen ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

                  (19)

                  Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået Tysklands stabilitetsprogram for 2018 og er af den opfattelse (7), at Tyskland ventes at overholde stabilitets- og vækstpagten.

                  (20)

                  På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram for 2018 og stabilitetsprogrammet for 2018. Dets henstillinger fremsat efter artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 1 og 2 nedenfor,

            HENSTILLER, at Tyskland i 2018 og 2019 træffer foranstaltninger med henblik på:

                  1.

                  Under overholdelse af den mellemfristede målsætning at benytte finans- og strukturpolitikken til at opnå en varig opadgående tendens for så vidt angår offentlige og private investeringer — især i uddannelse, forskning og innovation — på alle forvaltningsniveauer, navnlig på regionalt og kommunalt plan. Øge indsatsen for at sikre landsdækkende tilgængelighed af bredbåndsnet med meget høj kapacitet. At gøre skattesystemet mere effektivt og investeringsvenligt. At styrke konkurrencen inden for erhvervstjenester og lovregulerede erhverv.

                  2.

                  At mindske de negative incitamenter til at arbejde flere timer, herunder den høje skattekile, især for lavtlønnede og sekundære forsørgere. At træffe foranstaltninger til at fremme et længere arbejdsliv. At skabe betingelser, der fremmer en højere lønvækst, og samtidig tage hensyn til den rolle, som arbejdsmarkedets parter spiller. At forbedre de uddannelsesmæssige resultater og kvalifikationsniveauerne for dårligt stillede grupper.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2018.

               På Rådets vegne

            H. LÖGER

               Formand

         (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

         (2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

         (3)  EUT C 179 af 25.5.2018, s. 1.

         (4)  EUT C 261 af 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

         (6)  I henhold til forbundsregeringens forordning vedrørende økonomiske prognoser (Vorausschätzungsverordnung), der blev vedtaget af økonomi- og energiministeriet efter aftale med finansministeriet, og som har virkning fra juli 2018, er projektgruppen »den fælles økonomiske prognose« (Gemeinschaftsdiagnose) blevet udpeget som det uafhængige organ, der har ansvaret for vurderingen af de økonomiske prognoser, der ligger til grund for udkastene til budgetplaner og stabilitetsprogrammerne i henhold til loven om økonomiske prognoser (Vorausschätzungsgesetz).

         (7)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.


title: Rådets henstilling af 4. december 2018 med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien

text:
               21.12.2018

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 460/1

      RÅDETS HENSTILLING
      af 4. december 2018
      med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien
      (2018/C 460/01)
      RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
      som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 4,
      som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 10, stk. 2, andet afsnit,
      som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen, og
      som tager følgende i betragtning:

                  (1)

                  Den 16. juni 2017 vedtog Rådet en afgørelse efter artikel 121, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) om, at der i Rumænien i 2016 var konstateret en væsentlig afvigelse fra den mellemfristede målsætning på – 1 % af BNP. I lyset af den konstaterede væsentlige afvigelse henstillede Rådet den 16. juni 2017, at Rumænien skulle træffe de fornødne foranstaltninger for at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstiger 3,3 % i 2017, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 0,5 % af BNP. Den 5. december 2017 konkluderede Rådet, at Rumænien ikke havde truffet nogen virkningsfulde foranstaltninger som reaktion på Rådets henstilling af 16. juni 2017 og fremsatte en ny henstilling. I den nye henstilling henstillede Rådet, at Rumænien træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstiger 3,3 % i 2018, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 0,8 % af BNP. Den 22. juni 2018 konkluderede Rådet, at Rumænien ikke havde truffet nogen virkningsfulde foranstaltninger som reaktion på Rådets henstilling af 5. december 2017.

                  (2)

                  Den 22. juni 2018 vedtog Rådet en afgørelse efter artikel 121, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde om, at der også i 2017 var konstateret en væsentlig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien. I lyset af den konstaterede væsentlige afvigelse henstillede Rådet den 22. juni 2018 (2), at Rumænien skulle træffe de fornødne foranstaltninger for at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter (3) ikke overstiger 3,3 % i 2018 og 5,1 % i 2019, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 0,8 % af BNP hvert år. Det henstillede desuden, at Rumænien anvender alle uventede indtægter til at nedbringe underskuddet, samtidig med at foranstaltninger til budgetkonsolidering bør sikre en varig forbedring af den offentlige strukturelle saldo på en vækstfremmende måde. Rådet gav Rumænien en frist indtil den 15. oktober 2018 til at aflægge rapport om, hvilke foranstaltninger landet havde truffet som reaktion på henstillingen af 22. juni 2018.

                  (3)

                  Den 13. juli 2018 rettede Rådet en henstilling til Rumænien om i 2018 og 2019 at sikre efterkommelsen af Rådets henstilling af 22. juni 2018 med henblik på at rette op på den væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning (4).

                  (4)

                  Den 27. og 28. september 2018 aflagde Kommissionen et udvidet overvågningsbesøg i Rumænien med henblik på kontrol på stedet i henhold til artikel –11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97. Efter at Kommissionen havde forelagt de foreløbige undersøgelsesresultater for de rumænske myndigheder, således at de kunne fremsætte bemærkninger, aflagde den rapport til Rådet om sine resultater den 21. november 2018. Disse resultater blev efterfølgende offentliggjort.

                  (5)

                  Den 16. oktober 2018 fremlagde de rumænske myndigheder en rapport om de virkningsfulde foranstaltninger, landet havde truffet som reaktion på Rådets henstilling af 22. juni 2018 (5). I lyset af de rumænske myndigheders oplysninger i rapporten og den overordnede vurdering på grundlag af Kommissionens efterårsprognose 2018 konkluderede Rådet den 21. november 2018, at Rumænien ikke har truffet virkningsfulde foranstaltninger som reaktion på Rådets henstilling af 22. juni 2018.

                  (6)

                  Da Rumænien ikke har truffet virkningsfulde foranstaltninger, og i lyset af landets samlede høje afvigelse fra en passende tilpasningssti i retning af dets mellemfristede budgetmålsætning er det hensigtsmæssigt i henhold til artikel 121, stk. 4, i TEUF at rette en revideret henstilling til Rumænien om at træffe passende foranstaltninger.

                  (7)

                  Rumæniens strukturelle underskud er steget med 2,1 % af BNP i 2016 og med 1,2 % af BNP i 2017. Det nåede op på 3,4 % af BNP i 2017 og forventes ifølge Kommissionens efterårsprognose 2018 i vid udstrækning at stabilisere sig fra 2018. For at korrigere for den samlede afvigelse og bringe Rumænien tilbage på en passende tilpasningssti efter tidligere afvigelser bør der gøres en yderligere indsats som supplement til den strukturelle tilpasning på 0,8 % af BNP som anført i Rådets henstilling af 22. juni 2018. En yderligere tilpasning på 0,2 % af BNP forekommer passende i lyset af størrelsen af den konstaterede væsentlige afvigelse fra den anbefalede tilpasningssti i retning af den mellemfristede budgetmålsætning. Det vil fremme tilpasningen i retning af den mellemfristede budgetmålsætning uden at bringe den økonomiske vækst i fare.

                  (8)

                  Den påkrævede forbedring af den strukturelle saldo med 1,0 % af BNP i 2019 er forenelig med en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter på højst 4,5 % i 2019.

                  (9)

                  Ifølge Kommissionens efterårsprognose 2018 vil den strukturelle saldo blive forværret med 0,1 % af BNP i 2019. En strukturel forbedring på 1,0 % af BNP indebærer derfor et behov for at vedtage foranstaltninger, der giver et samlet strukturelt udbytte på 1,1 % af BNP i 2019 sammenlignet med det nuværende referencescenarie i Kommissionens efterårsprognose 2018.

                  (10)

                  Ifølge fremskrivningerne i Kommissionens efterårsprognose 2018 vil det offentlige underskud udgøre 3,4 % af BNP i 2019, hvilket er over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Den strukturelle tilpasning, der kræves, forekommer også tilstrækkelig til at sikre, at Rumænien i 2019 overholder traktatens referenceværdi på 3 % af BNP med en vis margen.

                  (11)

                  På grund af den manglende efterkommelse af tidligere henstillinger om at korrigere den væsentlige konstaterede afvigelse og risikoen for at overskride traktatens referenceværdi skal der hurtigst muligt sættes ind for at bringe Rumæniens finanspolitik tilbage på en forsvarlig sti.

                  (12)

                  For at nå de anbefalede budgetmål er det afgørende, at Rumænien vedtager og omhyggeligt gennemfører de fornødne foranstaltninger og følger udviklingen i de løbende udgifter nøje.

                  (13)

                  De krav, der fremsættes i denne henstilling, erstatter de respektive krav i den finanspolitiske henstilling, der er indeholdt i Rådets henstilling af 13. juli 2018 til Rumænien.

                  (14)

                  Rumænien bør aflægge rapport til Rådet om de foranstaltninger, der træffes som reaktion på denne henstilling, senest den 15. april 2019, eventuelt som led i landets konvergensprogram, der indgives i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1466/97.

                  (15)

                  Det er hensigtsmæssigt, at denne henstilling offentliggøres,

            HENSTILLER TIL RUMÆNIEN:

                  1)

                  at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstiger 4,5 % i 2019, hvilket svarer til en årlig strukturtilpasning på 1,0 % af BNP og bringer Rumænien ind på en passende tilpasningssti i retning af den mellemfristede budgetmålsætning

                  2)

                  at anvende alle uventede indtægter til at nedbringe underskuddet, samtidig med at foranstaltninger til budgetkonsolidering bør sikre en varig forbedring af den offentlige strukturelle saldo på en vækstfremmende måde

                  3)

                  at aflægge rapport til Rådet senest den 15. april 2019 om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme denne henstilling; rapporten bør angive tilstrækkeligt specificerede og troværdigt bebudede foranstaltninger, herunder hver enkelt foranstaltnings budgetmæssige virkninger, samt ajourførte og detaljerede budgetfremskrivninger for 2019.

         Denne henstilling er rettet til Rumænien.
         Udfærdiget i Bruxelles, den 4. december 2018.

               På Rådets vegne

            H. LÖGER

               Formand

         (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Rådets henstilling af 22. juni 2018 med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien (EUT C 223 af 27.6.2018, s. 3).

         (3)  De primære offentlige nettoudgifter består af de samlede offentlige udgifter minus renteudgifter, udgifter til EU-programmer, som fuldt ud modsvares af EU-midler, og ikkediskretionære ændringer i udgifter til arbejdsløshedsunderstøttelse. Nationalt finansierede faste bruttoinvesteringer udjævnes over en fireårig periode. Diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden eller lovbestemte indtægtsforøgelser er medregnet. Engangsforanstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden modregnes.

         (4)  Rådets henstilling af 13. juli 2018 om Rumæniens nationale reformprogram for 2018 og med Rådets udtalelse om Rumæniens konvergensprogram for 2018 (EUT C 320 af 10.9.2018, s. 98).

         (5)  Kan ses på: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13279-2018-INIT/en/pdf.


title: Rådets henstilling af 4. december 2018 med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Ungarn

text:
               21.12.2018

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 460/4

      RÅDETS HENSTILLING
      af 4. december 2018
      med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Ungarn
      (2018/C 460/02)
      RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
      som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 4,
      som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 10, stk. 2, andet afsnit,
      som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen, og
      som tager følgende i betragtning:

                  (1)

                  Den 22. juni 2018 vedtog Rådet en afgørelse efter artikel 121, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) om, at der i Ungarn var konstateret en væsentlig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, og rettede en henstilling til Ungarn om at træffe de fornødne foranstaltninger for at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter (2) ikke overstiger 2,8 % i 2018, svarende til en årlig strukturtilpasning på 1,0 % af BNP (3). Det henstillede desuden, at Ungarn anvender alle uventede indtægter til at nedbringe underskuddet, samtidig med at foranstaltninger til budgetkonsolidering bør sikre en varig forbedring af den offentlige strukturelle saldo på en vækstfremmende måde. Rådet gav Ungarn en frist indtil den 15. oktober 2018 til at aflægge rapport om, hvilke foranstaltninger landet havde truffet som reaktion på nævnte henstilling.

                  (2)

                  Den 13. juli 2018 rettede Rådet en henstilling til Ungarn om i 2018 at sikre efterkommelsen af Rådets henstilling af 22. juni 2018 med henblik på at rette op på den væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning (4). For 2019 henstilledes det, at Ungarn sikrer, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstiger 3,9 %, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 0,75 % af BNP.

                  (3)

                  Den 18. og 19. september 2018 aflagde Kommissionen et udvidet overvågningsbesøg i Ungarn med henblik på kontrol på stedet i henhold til artikel -11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97. Efter at Kommissionen havde forelagt de foreløbige undersøgelsesresultater for de ungarske myndigheder, således at de kunne fremsætte bemærkninger, aflagde den rapport til Rådet om sine resultater den 21. november 2018. Undersøgelsesresultaterne blev efterfølgende offentliggjort.

                  (4)

                  Den 15. oktober 2018 fremlagde de ungarske myndigheder en rapport om de virkningsfulde foranstaltninger, landet havde truffet som reaktion på Rådets henstilling af 22. juni 2018 (5). I lyset af de ungarske myndigheders oplysninger i rapporten og den overordnede vurdering på grundlag af Kommissionens efterårsprognose 2018 konkluderede Rådet den 21. november 2018, at Ungarn ikke har truffet virkningsfulde foranstaltninger som reaktion på Rådets henstilling af 22. juni 2018.

                  (5)

                  Da Ungarn ikke har truffet virkningsfulde foranstaltninger, og i lyset af landets samlede høje afvigelse fra en passende tilpasningssti i retning af dets mellemfristede budgetmålsætning er det hensigtsmæssigt i henhold til artikel 121, stk. 4, i TEUF at rette en revideret henstilling til Ungarn om at træffe passende foranstaltninger.

                  (6)

                  Ifølge Kommissionens efterårsprognose 2018 voksede Ungarns strukturelle underskud med 1,7 % af BNP til 3,4 % i 2017, og det forventes at blive yderligere forværret med 0,4 % af BNP til 3,8 % i 2018. Som følge heraf anslås Ungarns strukturelle underskud at afvige med 2,3 % af BNP i forhold til landets mellemfristede budgetmålsætning på 1,5 % i 2018.

                  (7)

                  For at korrigere for den samlede afvigelse og bringe Ungarn tilbage på en passende tilpasningssti efter tidligere afvigelser bør der gøres en yderligere og vedvarende indsats som supplement til den anbefalede årlige strukturelle tilpasning på 0,75 % af BNP i 2019 som fastsat i Rådets henstilling af 13. juli 2018 til Ungarn. En yderligere tilpasning på 0,25 % af BNP forekommer passende i lyset af størrelsen af den konstaterede væsentlige afvigelse fra den anbefalede tilpasningssti i retning af den mellemfristede budgetmålsætning. Det vil sikre en hurtigere tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning.

                  (8)

                  Den påkrævede forbedring af den strukturelle saldo med 1,0 % af BNP i 2019 er forenelig med en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter på højst 3,3 % i 2019.

                  (9)

                  En strukturel forbedring på 1,0 % af BNP i 2019 indebærer derfor et behov for at vedtage foranstaltninger, der giver et samlet strukturelt udbytte på 0,5 % af BNP sammenlignet med det nuværende referencescenarie for 2019 i Kommissionens efterårsprognose 2018, idet der tages hensyn til den forventede forbedring af den strukturelle saldo i 2019.

                  (10)

                  De krav for 2019, der fremsættes i denne henstilling, erstatter de respektive krav i den finanspolitiske henstilling, der er indeholdt i Rådets henstilling af 13. juli 2018 til Ungarn.

                  (11)

                  Ungarn bør aflægge rapport til Rådet om de foranstaltninger, der træffes som opfølgning på denne henstilling, senest den 15. april 2019, eventuelt som led i landets konvergensprogram, der indgives i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1466/97.

                  (12)

                  Det er hensigtsmæssigt, at denne henstilling offentliggøres,

            HENSTILLER TIL UNGARN:

                  1)

                  at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstiger 3,3 % i 2019, hvilket svarer til en årlig strukturtilpasning på 1,0 % af BNP og bringer Ungarn ind på en passende tilpasningssti i retning af den mellemfristede budgetmålsætning

                  2)

                  at anvende alle uventede indtægter til at nedbringe underskuddet, samtidig med at foranstaltninger til budgetkonsolidering bør sikre en varig forbedring af den offentlige strukturelle saldo på en vækstfremmende måde

                  3)

                  at aflægge rapport til Rådet senest den 15. april 2019 om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme denne henstilling; rapporten bør angive tilstrækkeligt specificerede og troværdigt bebudede foranstaltninger, herunder hver enkelt foranstaltnings budgetmæssige virkninger, samt ajourførte og detaljerede budgetfremskrivninger for 2019.

         Denne henstilling er rettet til Ungarn.
         Udfærdiget i Bruxelles, den 4, december 2018.

               På Rådets vegne

            H. LÖGER

               Formand

         (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

         (2)  De primære offentlige nettoudgifter består af de samlede offentlige udgifter minus renteudgifter, udgifter til EU-programmer, som fuldt ud modsvares af EU-midler, og ikkediskretionære ændringer i udgifter til arbejdsløshedsunderstøttelse. Nationalt finansierede faste bruttoinvesteringer udjævnes over en fireårig periode. Diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden eller lovbestemte indtægtsforøgelser er medregnet. Engangsforanstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden modregnes.

         (3)  Rådets henstilling af 22. juni 2018 med henblik på at korrigere den væsentlige konstaterede afvigelse fra tilpasningsstien hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i Ungarn (EUT C 223 af 27.6.2018, s. 1).

         (4)  Rådets henstilling af 13. juli 2018 om Ungarns nationale reformprogram for 2018 og med Rådets udtalelse om Ungarns konvergensprogram for 2018 (EUT C 320 af 10.9.2018, s. 72).

         (5)  https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en.


title: Kommissionens henstilling (EU) 2018/2050 af 19. december 2018 om tilpasning af anvendelsesområdet og betingelserne for generelle overførselslicenser til demonstrations- og vurderingsformål, jf. artikel 5, stk. 2, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF (meddelt under nummer C(2018) 8598) (EØS-relevant tekst.)

text:
               21.12.2018

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 327/89

      KOMMISSIONENS HENSTILLING (EU) 2018/2050
      af 19. december 2018
      om tilpasning af anvendelsesområdet og betingelserne for generelle overførselslicenser til demonstrations- og vurderingsformål, jf. artikel 5, stk. 2, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF

            (meddelt under nummer C(2018) 8598)

      (EØS-relevant tekst)
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  I henhold til artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF (1) skal medlemsstaterne offentliggøre mindst fire generelle overførselslicenser.

                  (2)

                  Generelle overførselslicenser er et centralt element i det forenklede licenssystem, der blev indført ved direktiv 2009/43/EF.

                  (3)

                  Forskelle i anvendelsesområdet for generelle overførselslicenser, der offentliggøres af medlemsstaterne, for så vidt angår hvilke forsvarsrelaterede produkter der er omfattet, og de forskellige betingelser, der gælder for overførsel af disse produkter, kan hindre gennemførelsen af direktiv 2009/43/EF og opnåelsen af dets målsætning om forenkling. Tilpasning af de nationale fremgangsmåder med hensyn til anvendelsesområdet og betingelserne for overførsler i henhold til de generelle overførselslicenser, der offentliggøres af medlemsstaterne, er vigtig for at sikre, at disse licenser er attraktive og bruges.

                  (4)

                  Rådet gentog i sine konklusioner af 18. maj 2015, at der er behov for gennemførelse og anvendelse af bl.a. direktiv 2009/43/EF. Efter vedtagelsen af to tidligere henstillinger om generelle overførselslicenser for væbnede styrker (2) og for certificerede modtagere (3) har Kommissionen i den europæiske handlingsplan for forsvarsområdet (4) og i rapporten om evaluering af direktivet om overførsel (5) meddelt, at den vil fokusere på de resterende to generelle overførselslicenser, der omfatter overførsler til demonstrations-, vurderings-, udstillings-, reparations- og vedligeholdelsesformål.

                  (5)

                  Initiativet med denne henstilling er blevet kraftigt støttet af medlemsstaternes repræsentanter i det udvalg, der er nedsat ved artikel 14 i direktiv 2009/43/EF. De retningslinjer, der er fastsat i henstillingen, afspejler drøftelserne i en ekspertgruppe, der er nedsat under dette udvalg.

                  (6)

                  Denne henstilling finder anvendelse på listen over forsvarsrelaterede produkter (som svarer til EU's fælles liste over militært udstyr) som fastsat i bilaget til direktiv 2009/43/EF. Denne henstilling ajourføres, når det er nødvendigt for at afspejle fremtidige ajourføringer af listen over forsvarsrelaterede produkter.

                  (7)

                  På baggrund af drøftelserne med medlemsstaterne og under hensyntagen til produkternes karakteristika (herunder undtagelser), f.eks. hvor følsomme de er, udgør de forsvarsrelaterede produkter i punkt 1.1 i denne henstilling en ikkeudtømmende minimumsliste over produkter, til hvilke medlemsstaterne giver tilladelse til overførsler i henhold til deres GTL-DE. Dette betyder, at der i henhold til den GTL-DE, som en medlemsstat offentliggør, også kan overføres andre forsvarsrelaterede produkter, der er omfattet af bilaget til direktiv 2009/43/EF, og som ikke er anført i denne henstilling.

                  (8)

                  I forbindelse med drøftelserne vedrørende denne henstilling har medlemsstaterne mindet om, at de er bundet af forpligtelser i henhold til europæisk lovgivning, f.eks. Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP (6), samt af internationale forpligtelser på eksportkontrolområdet. I den forbindelse har medlemsstaterne anerkendt erklæringen »Medlemsstaternes politiske forpligtelse til forsyningssikkerhed« (7) —

            VEDTAGET DENNE HENSTILLING:
      1.   GENERELLE OVERFØRSELSLICENSER FOR DEMONSTRATION OG VURDERING

      Det henstilles til medlemsstaterne at tilpasse deres generelle overførselslicenser for demonstration og vurdering i overensstemmelse med følgende elementer.
      1.1.   Forsvarsrelaterede produkter, som kan overføres i henhold til den generelle overførselslicens til demonstrations- og vurderingsformål, jf. artikel 5, stk. 2, litra c), i direktiv 2009/43/EF

      Følgende ML-kategorier er en undergruppe på listen over forsvarsrelaterede produkter som fastlagt i bilaget til direktiv 2009/43/EF. Den generelle overførselslicens til demonstrations- og vurderingsformål (GTL-DE) bør som minimum give mulighed for overførsel af forsvarsrelaterede produkter i nedenstående ML-kategorier. Medlemsstaterne kan vælge at medtage flere ML-kategorier med tilhørende forsvarsrelaterede produkter i deres GTL-DE.
      Liste over ML-kategorier, der som minimum skal omfattes:

                  —

                  ML 3. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Submunition, der falder ind under konventionen om klyngebomber

                              —

                              Målstyrede projektiler

                              —

                              Ammunition, projektiler og drivladninger, der er specielt designet til militær anvendelse.

                  —

                  ML 5. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Underpunkt 5.b) Målsøgnings-, designations-, afstandsmålings-, overvågnings- eller sporingssystemer, detekterings-, datafusions-, rekognoscerings- eller identifikationsudstyr samt sensorintegrationsudstyr

                              —

                              Underpunkt 5.c) Udstyr til modforanstaltninger til genstande, der er nævnt i ML5.a eller ML5.b

                        Alle varer bør leveres uden kryptograferingskomponent og uden integreret database.

                  —

                  ML 6. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Komplette køretøjer, som henhører under underpunkt ML6.a)

                              —

                              Chassiser og tårne, som henhører under underpunkt ML6.a)

                              —

                              Udstyr og udstyrskomponenter, som er udelukket i de andre ML-kategorier.

                  —

                  ML 7. Følgende varer er inkluderet:

                              —

                              Underpunkt 7.f) Beskyttelses- og dekontamineringsudstyr, der er specielt designet eller modificeret til militær anvendelse, komponenter og kemiske blandinger

                              —

                              Underpunkt 7.g) Udstyr, der er specielt designet eller modificeret til militær anvendelse, designet eller modificeret til detektering eller identificering af materialer, der er nævnt i ML7.a, ML7.b eller ML7.d, samt specielt designede komponenter hertil.

                  —

                  ML 8. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Alle stoffer med samtlige følgende karakteristika:

                                          —

                                          Detonationshastighed lig med eller over 8 000 m/s

                                          —

                                          Tæthed lig med eller op til 1,80 g/cm3.

                              —

                              Alle sprængstoffer som følger samt beslægtede blandinger:

                                          —

                                          Underpunkt 8.a.15) HNS (hexanitrostilben) (CAS 20062-22-0)

                                          —

                                          Underpunkt 8.a.21) RDX og derivater heraf som følger:

                                                      —

                                                      RDX (cyclotrimethylentrinitramin, cyclonit, T4, hexahydro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triazin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triaza-cyclohexan, hexogen) (CAS 121-82-4)

                                                      —

                                                      Keto-RDX (K-6 eller 2,4,6-trinitro-2,4,6-triazacyclohexanon) (CAS 115029-35-1)

                                          —

                                          Underpunkt 8.a.23) TATB (triamintrinitrobenzen) (CAS 3058-38-6).

                              —

                              Alle stoffer, der kan anvendes direkte eller indirekte i produktionen af submunitionsvåben, der falder ind under konventionen om klyngebomber, som blev undertegnet i Oslo den 3. december 2008, undtagen til medlemsstater, der har ratificeret konventionen om klyngeammunition.

                  —

                  ML 9. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Komplette krigsskibe (overflade- eller undervandsfartøjer), som henhører under underpunkt ML9.a)

                              —

                              Komplette skrog

                              —

                              Underpunkt ML9.a)2.d) Aktive våbensystemer til modforanstaltninger, der er nævnt i ML4.b, ML5.c eller ML11.a

                              —

                              Underpunkt ML9.b)4. Systemer til luftuafhængig fremdrift (AIP), der er specielt designet til ubåde

                              —

                              Underpunkt ML9.d) Antiubåds- og antitorpedonet, der er specielt designet til militæranvendelse

                              —

                              Genstande under ML9.c) Undervandsdetektionsudstyr, der er specielt designet til militær anvendelse, styreanordninger hertil og komponenter hertil, der er specielt designet til militær anvendelse.

                  —

                  ML 10. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Komplette fly, lettere end luftfartøjer, ubemandede luftfartøjer, som henhører under underpunkt ML10.a), ML10.b) eller ML10.c)

                              —

                              Fuselager til kampfly og kamphelikoptere

                              —

                              Motorer til kampfly

                              —

                              Udstyr og udstyrskomponenter, som er udelukket i de andre ML-kategorier.

                  —

                  ML 11. Følgende varer er inkluderet:

                              —

                              Underpunkt ML11.a)g. Styre- og navigationsudstyr undtagen genstande, der er specielt designet til eller modificeret til missiler, raketter, løfteraketter, og ubemandede luftfartøjer (»UAV'er«)

                              —

                              Underpunkt ML11.a)h. Udstyr til digital troposcatter-radiokommunikation

                              —

                              Underpunkt ML11.a)j. Automatiske kommando- og kontrolsystemer.

                  —

                  ML 13. Alle varer er inkluderet.

                  —

                  ML 15. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Underpunkt ML15.f).

                  —

                  ML 16. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Alle genstande vedrørende varer med tilknytning til ballistisk teknologi og CBRN-spredning.

                  —

                  ML 17. Følgende varer er inkluderet:

                              —

                              Underpunkt ML17.b) Byggemateriel, der er specielt designet til militær anvendelse

                              —

                              Underpunkt ML17.d) Feltmæssigt ingeniørmateriel, der er specielt designet til militær anvendelse

                              —

                              Underpunkt ML17.j) Mobile reparationsværksteder, der er specielt designet eller modificeret til vedligeholdelse af militært udstyr

                              —

                              Underpunkt ML17.k) Feltgeneratorer, der er specielt designet eller modificeret til militær anvendelse

                              —

                              Underpunkt ML17.l) Beholdere, der er specielt designet eller modificeret til militær anvendelse

                              —

                              Underpunkt ML17.m) Færger bortset fra færger, der er nævnt andre steder i EU's fælles liste over militært udstyr, broer og pontoner, der er specielt designet til militær anvendelse

                              —

                              Underpunkt ML17.o) Laserbeskyttelsesudstyr, der er specielt designet til militær anvendelse

                  —

                  ML 21. Følgende varer er inkluderet:

                              —

                              Underpunkt ML21.a) Software, der er specielt designet eller modificeret til brug af varer, der er opført i GTL

                              —

                              Underpunkt ML21.b)4. Software specielt designet til militær anvendelse eller specielt designet til applikationer til kommando, kommunikation, kontrol og efterretningsvirksomhed (C3I) eller til applikationer til kommando, kommunikation, kontrol, computerbehandling og efterretningsvirksomhed (C4I)

                  —

                  ML 22. Følgende er inkluderet:

                              —

                              Kun den nødvendige teknologi til brug af varer, der er tilladt i den samme generelle overførselslicens.

            1.2.   Betingelser, som skal integreres i den generelle overførselslicens for demonstration og vurdering

      Følgende liste er ikke udtømmende: Andre betingelser, som en medlemsstat tilføjer, må dog ikke være i modstrid med eller undergrave nedennævnte betingelser.

                  Geografisk gyldighed

                  :

                  Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (8)

                  Overførsel til demonstration

                  :

                  Overførsel af forsvarsrelaterede produkter til brug i et miljø, der simulerer operationelle betingelser. Udtrykket »overførsel til demonstration« omfatter prøveskydning af våben.

                  Overførsel til vurdering

                  :

                  Overførsel af et forsvarsrelateret produkt til afprøvning af produktet og deling af afprøvningsresultater. Udtrykket »overførsel til vurdering« omfatter overførsel af teknologi til deling af afprøvningsresultater.

                  Genoverførsel

                  :

                  Medlemsstaterne skal vælge en af følgende muligheder for genoverførsel af forsvarsrelaterede produkter efter demonstration og vurdering:

                              a)

                              Fritagelse fra forpligtelsen til forudgående tilladelse kan indføres i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, litra e), i direktiv 2009/43/EF

                              b)

                              Offentliggørelse af en særlig generel overførselslicens for returnering af forsvarsrelaterede produkter efter demonstration og vurdering med som minimum samme liste over berettigede forsvarsrelaterede produkter

                              c)

                              Integrering af genoverførsel i den generelle overførselslicens for demonstration og/eller vurdering.

                  Varighed

                  :

                  Oprindelsesmedlemsstaterne kan fastsætte en frist for returnering af det forsvarsrelaterede produkt, som leverandøren skal overholde over for den kompetente myndighed i oprindelsesmedlemsstaten. De medlemsstater, hvorfra det forsvarsrelaterede produkt er genoverført, kan også fastsætte en tidsfrist for genoverførsel, som skal overholdes af leverandøren eller dennes repræsentant.

            2.   OPFØLGNING

      Medlemsstaterne opfordres til at følge denne henstilling senest den 1. juli 2019.
      Medlemsstaterne opfordres til at orientere Kommissionen om eventuelle foranstaltninger, de har truffet for at følge denne henstilling.
      3.   ADRESSATER

      Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2018.

               På Kommissionens vegne

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               Medlem af Kommissionen

         (1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (EUT L 146 af 10.6.2009, s. 1).

         (2)  EUT L 329 af 3.12.2016, s. 101.

         (3)  EUT L 329 af 3.12.2016, s. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr (EUT L 335 af 13.12.2008, s. 99).

         (7)  Vedtaget af repræsentanterne for regeringerne i de medlemsstater, som deltager i Det Europæiske Forsvarsagentur, forsamlet i Rådet på den 3551. samling den 19. juni 2017.

         (8)  Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 111/2013 af 14. juni 2013 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen (EUT L 318 af 28.11.2013, s. 12), som indarbejdede direktiv 2009/43/EF i EØS-aftalen, indeholdt en eksplicit tilpasning: »Direktivet gælder ikke for Liechtenstein«.


title: Kommissionens henstilling (EU) 2018/2051 af 19. december 2018 om tilpasning af anvendelsesområdet og betingelserne for generelle overførselslicenser til reparations- og vedligeholdelsesformål, jf. artikel 5, stk. 2, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF (meddelt under nummer C(2018) 8610) (EØS-relevant tekst.)

text:
               21.12.2018

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 327/94

      KOMMISSIONENS HENSTILLING (EU) 2018/2051
      af 19. december 2018
      om tilpasning af anvendelsesområdet og betingelserne for generelle overførselslicenser til reparations- og vedligeholdelsesformål, jf. artikel 5, stk. 2, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF

            (meddelt under nummer C(2018) 8610)

      (EØS-relevant tekst)
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  I henhold til artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF (1) skal medlemsstaterne offentliggøre mindst fire generelle overførselslicenser.

                  (2)

                  Generelle overførselslicenser er et centralt element i det forenklede licenssystem, der blev indført ved direktiv 2009/43/EF.

                  (3)

                  Forskelle i anvendelsesområdet for generelle overførselslicenser, der offentliggøres af medlemsstaterne, for så vidt angår hvilke forsvarsrelaterede produkter der er omfattet, og de forskellige betingelser, der gælder for overførsel af disse produkter, kan hindre gennemførelsen af direktiv 2009/43/EF og opnåelsen af dets målsætning om forenkling. Tilpasning af de nationale fremgangsmåder med hensyn til anvendelsesområdet og betingelserne for overførsler i henhold til de generelle overførselslicenser, der offentliggøres af medlemsstaterne, er vigtig for at sikre, at disse licenser er attraktive og bruges.

                  (4)

                  Rådet gentog i sine konklusioner af 18. maj 2015, at der er behov for gennemførelse og anvendelse af bl.a. direktiv 2009/43/EF. Efter vedtagelsen af to tidligere henstillinger om generelle overførselslicenser for væbnede styrker (2) og for certificerede modtagere (3) har Kommissionen i den europæiske handlingsplan for forsvarsområdet (4) og i rapporten om evaluering af direktivet om overførsel (5) meddelt, at den vil fokusere på de resterende to generelle overførselslicenser, der omfatter overførsler til demonstrations-, vurderings-, udstillings-, reparations- og vedligeholdelsesformål.

                  (5)

                  Initiativet med denne henstilling er blevet kraftigt støttet af medlemsstaternes repræsentanter i det udvalg, der er nedsat ved artikel 14 i direktiv 2009/43/EF. De retningslinjer, der er fastsat i henstillingen, afspejler resultatet af drøftelserne i en ekspertgruppe, der er nedsat under dette udvalg.

                  (6)

                  Denne henstilling finder anvendelse på listen over forsvarsrelaterede produkter (som svarer til EU's fælles liste over militært udstyr) som fastsat i bilaget til direktiv 2009/43/EF. Denne henstilling ajourføres, når det er nødvendigt for at afspejle fremtidige ajourføringer af listen over forsvarsrelaterede produkter.

                  (7)

                  På baggrund af drøftelserne med medlemsstaterne og under hensyntagen til produkternes karakteristika (herunder undtagelser), f.eks. hvor følsomme de er, udgør de forsvarsrelaterede produkter i punkt 1.1 i denne henstilling en ikkeudtømmende minimumsliste over produkter, til hvilke medlemsstaterne giver tilladelse til overførsler i henhold til deres GTL-RM. Dette betyder, at der i henhold til den GTL-RM, som en medlemsstat offentliggør, også kan overføres andre forsvarsrelaterede produkter, der er omfattet af bilaget til direktiv 2009/43/EF, og som ikke er anført i denne henstilling.

                  (8)

                  I forbindelse med drøftelserne vedrørende denne henstilling har medlemsstaterne mindet om, at de er bundet af forpligtelser i henhold til europæisk lovgivning, f.eks. Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP (6), samt af internationale forpligtelser på eksportkontrolområdet. I den forbindelse har medlemsstaterne anerkendt erklæringen »Medlemsstaternes politiske forpligtelse til forsyningssikkerhed« (7) —

            VEDTAGET DENNE HENSTILLING:
      1.   GENERELLE OVERFØRSELSLICENSER FOR REPARATION OG VEDLIGEHOLDELSE

      Det henstilles til medlemsstaterne at tilpasse deres generelle overførselslicenser for reparation og vedligeholdelse i overensstemmelse med følgende elementer.
      1.1.   Forsvarsrelaterede produkter, som kan overføres i henhold til den generelle overførselslicens til reparations- og vedligeholdelsesformål, jf. artikel 5, stk. 2, litra d), i direktiv 2009/43/EF

      Følgende ML-kategorier er en undergruppe på listen over forsvarsrelaterede produkter som fastlagt i bilaget til direktiv 2009/43/EF. Den generelle overførselslicens til reparations- og vedligeholdelsesformål (GTL-RM) bør som minimum give mulighed for overførsel af forsvarsrelaterede produkter i nedenstående ML-kategorier. Medlemsstaterne kan vælge at medtage flere ML-kategorier med tilhørende forsvarsrelaterede produkter i deres GTL-RM.
      Liste over ML-kategorier, der som minimum skal omfattes:

                  —

                  ML 3. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Submunition, der falder ind under konventionen om klyngebomber

                              —

                              Målstyrede projektiler

                              —

                              Ammunition, projektiler og drivladninger, der er specielt designet til militær anvendelse.

                  —

                  ML 4. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Underpunkt 4.a) Bomber, torpedoer, raketter, missiler, andre anordninger og sprængladninger samt komponenter, der er specielt designet eller modificeret til militær anvendelse

                              —

                              Underpunkt 4.b) Specielt designede komponenter til opsendelse, udlægning, afledning, støjsending (jamming) eller sprængning, som henhører under underpunkt ML4.a).

                  —

                  ML 5. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Underpunkt 5.b) Målsøgnings-, designations-, afstandsmålings-, overvågnings- eller sporingssystemer, detekterings-, datafusions-, rekognoscerings- eller identifikationsudstyr samt sensorintegrationsudstyr

                              —

                              Underpunkt 5.c) Udstyr til modforanstaltninger til genstande, der er nævnt i ML5.a eller ML5.b

                        Alle varer bør leveres uden kryptograferingskomponent og uden integreret database.

                  —

                  ML 6. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Komplette køretøjer

                              —

                              Chassiser og tårne, som henhører under underpunkt ML6.a)

                              —

                              Udstyr og udstyrskomponenter, som er udelukket i de andre ML-kategorier.

                  —

                  ML 7. Følgende varer er inkluderet:

                              —

                              Underpunkt 7.f) Beskyttelses- og dekontamineringsudstyr, der er specielt designet eller modificeret til militær anvendelse, komponenter og kemiske blandinger

                              —

                              Underpunkt 7.g) Udstyr, der er specielt designet eller modificeret til militær anvendelse, designet eller modificeret til detektering eller identificering af materialer, der er nævnt i ML7.a, ML7.b eller ML7.d, samt specielt designede komponenter hertil.

                  —

                  ML 8. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Alle stoffer med samtlige følgende karakteristika:

                                          —

                                          Detonationshastighed lig med eller over 8 000 m/s

                                          —

                                          Tæthed lig med eller op til 1,80 g/cm3.

                              —

                              Alle sprængstoffer som følger samt beslægtede blandinger:

                                          —

                                          Underpunkt 8.a.15) HNS (hexanitrostilben) (CAS 20062-22-0)

                                          —

                                          Underpunkt 8.a.21) RDX og derivater heraf som følger:

                                                      —

                                                      RDX (cyclotrimethylentrinitramin, cyclonit, T4, hexahydro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triazin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triaza-cyclohexan, hexogen) (CAS 121-82-4)

                                                      —

                                                      Keto-RDX (K-6 eller 2,4,6-trinitro-2,4,6-triazacyclohexanon) (CAS 115029-35-1)

                                          —

                                          Underpunkt 8.a.23) TATB (triamintrinitrobenzen) (CAS 3058-38-6).

                              —

                              Alle stoffer, der kan anvendes direkte eller indirekte i produktionen af submunitionsvåben, der falder ind under konventionen om klyngebomber, som blev undertegnet i Oslo den 3. december 2008, undtagen til medlemsstater, der har ratificeret konventionen om klyngeammunition.

                  —

                  ML 9. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Komplette krigsskibe (overflade- eller undervandsfartøjer), som henhører under underpunkt ML9.a)

                              —

                              Komplette skrog

                              —

                              Genstande under ML9.c) Undervandsdetektionsudstyr, der er specielt designet til militær anvendelse, styreanordninger hertil og komponenter hertil, der er specielt designet til militær anvendelse.

                  —

                  ML 10. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Komplette fly, lettere end luftfartøjer, ubemandede luftfartøjer, som henhører under underpunkt ML10.a) eller ML10.c)

                              —

                              Fuselager til kampfly og kamphelikoptere

                              —

                              Motorer til kampfly

                              —

                              Udstyr og udstyrskomponenter, som er udelukket i de andre ML-kategorier.

                  —

                  ML 11 Følgende varer er inkluderet:

                              —

                              Underpunkt ML11.a)g. Styre- og navigationsudstyr undtagen genstande, der er specielt designet til eller modificeret til missiler, raketter, løfteraketter, og ubemandede luftfartøjer (»UAV'er«)

                              —

                              Underpunkt ML11.a)h. Udstyr til digital troposcatter-radiokommunikation

                              —

                              Underpunkt ML11.a)j. Automatiske kommando- og kontrolsystemer.

                  —

                  ML 13. Alle varer er inkluderet.

                  —

                  ML 14. Alle varer er inkluderet.

                  —

                  ML 15. Alle varer er inkluderet.

                  —

                  ML 16. Alle varer er inkluderet undtagen:

                              —

                              Alle genstande vedrørende varer med tilknytning til ballistisk teknologi og CBRN-spredning.

                  —

                  ML 17. Følgende varer er inkluderet:

                              —

                              Underpunkt ML17.b) Byggemateriel, der er specielt designet til militær anvendelse

                              —

                              Underpunkt ML17.d) Feltmæssigt ingeniørmateriel, der er specielt designet til militær anvendelse

                              —

                              Underpunkt ML17.j) Mobile reparationsværksteder, der er specielt designet eller modificeret til vedligeholdelse af militært udstyr

                              —

                              Underpunkt ML17.k) Feltgeneratorer, der er specielt designet eller modificeret til militær anvendelse

                              —

                              Underpunkt ML17.l) Beholdere, der er specielt designet eller modificeret til militær anvendelse

                              —

                              Underpunkt ML17.m) Færger bortset fra færger, der er nævnt andre steder i EU's fælles liste over militært udstyr, broer og pontoner, der er specielt designet til militær anvendelse

                              —

                              Underpunkt ML17.o) Laserbeskyttelsesudstyr, der er specielt designet til militær anvendelse

                  —

                  ML 21. Følgende varer er inkluderet:

                              —

                              Underpunkt ML21.a) Software, der er specielt designet eller modificeret til brug af varer, der er opført i GTL

                              —

                              Underpunkt ML21.b)4. Software specielt designet til militær anvendelse eller specielt designet til applikationer til kommando, kommunikation, kontrol og efterretningsvirksomhed (C3I) eller til applikationer til kommando, kommunikation, kontrol, computerbehandling og efterretningsvirksomhed (C4I)

                  —

                  ML 22. Følgende er inkluderet:

                              —

                              Den nødvendige teknologi til brug af varer, der er tilladt i den samme generelle overførselslicens.

            1.2.   Betingelser, som skal integreres i den generelle overførselslicens til reparations- og vedligeholdelsesformål

      Følgende liste over betingelser er ikke udtømmende. Andre betingelser, som en medlemsstat tilføjer, må dog ikke være i modstrid med eller undergrave nedennævnte betingelser.

                  Geografisk gyldighed

                  :

                  Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (8)

                  Overførsel til reparation

                  :

                  Overførsel af forsvarsrelaterede produkter med henblik på reparation og ikke med henblik på opgradering eller forbedring med hensyn til forbedret ydeevne.

                  Overførsel til vedligeholdelse

                  :

                  Overførsel af forsvarsrelaterede produkter med henblik på vedligeholdelse og ikke med henblik på opgradering eller forbedring med hensyn til forbedret ydeevne.

                  Returnering

                  :

                  Medlemsstaterne kan kræve, at der foreligger en tidligere tilladelse til den oprindelige overførsel af den genstand, der returneres efter reparation. Medlemsstaterne skal vælge en af følgende muligheder for returnering af forsvarsrelaterede produkter efter reparation eller vedligeholdelse:

                              (a)

                              Fritagelse fra forpligtelsen til forudgående tilladelse i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, litra e), i direktiv 2009/43/EF

                              (b)

                              Offentliggørelse af en særlig generel overførselslicens for returnering af forsvarsrelaterede produkter efter reparation eller vedligeholdelse med som minimum samme liste over berettigede forsvarsrelaterede produkter

                              (c)

                              Indarbejdelse af returnering i den generelle overførselslicens for reparation og/eller vedligeholdelse.

                  Varighed

                  :

                  Medlemsstaterne kan fastsætte en frist for returnering af det forsvarsrelaterede produkt.

            2.   OPFØLGNING

      Medlemsstaterne opfordres til at følge denne henstilling senest den 1. juli 2019.
      Medlemsstaterne opfordres til at orientere Kommissionen om eventuelle foranstaltninger, de har truffet for at følge denne henstilling.
      3.   ADRESSATER

      Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2018.

               På Kommissionens vegne

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               Medlem af Kommissionen

         (1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (EUT L 146 af 10.6.2009, s. 1).

         (2)  EUT L 329 af 3.12.2016, s. 101.

         (3)  EUT L 329 af 3.12.2016, s. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr (EUT L 335 af 13.12.2008, s. 99).

         (7)  Vedtaget af repræsentanterne for regeringerne i de medlemsstater, som deltager i Det Europæiske Forsvarsagentur, forsamlet i Rådet på den 3551. samling den 19. juni 2017.

         (8)  Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 111/2013 af 14. juni 2013 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen (EUT L 318 af 28.11.2013, s. 12), som indarbejdede direktiv 2009/43/EF i EØS-aftalen, indeholdt en eksplicit tilpasning: »Direktivet gælder ikke for Liechtenstein.«


               30.11.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 408/54

         P7_TA(2014)0260
   Radio- og tv-mediernes rolle i fremstillingen af EU og EU's værdier
   Europa-Parlamentets henstilling til Rådet, Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil af 2. april 2014 om radio- og tv-mediernes rolle i fremstillingen af EU og EU’s værdier (2013/2187(INI))
   (2017/C 408/08)

      Europa-Parlamentet,

               —

               der henviser til artikel 2 og 21 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

               —

               der henviser til artikel 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

               —

               der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, der blev vedtaget af FN’s Generalforsamling den 10. december 1948, og til alle relevante internationale menneskerettighedsinstrumenter, herunder den internationale konvention om civile og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder,

               —

               der henviser til protokol nr. 29 om offentlig radio- og tv-virksomhed i medlemsstaterne, der er knyttet som bilag til Lissabontraktaten,

               —

               der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 11,

               —

               der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettigheder,

               —

               der henviser til den strategiske ramme og handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati, som blev vedtaget af Rådet den 25. juni 2012 (1),

               —

               der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. oktober 2007»Partnerskab om formidling af EU« (COM(2007)0568) og Kommissionens forslag af 3. oktober 2007 til en interinstitutionel aftale om »Partnerskab om formidling af EU« COM(2007)0569),

               —

               der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om public service radio- og tv-virksomhed i den digitale tidsalder: det tostrengede systems fremtid (2),

               —

               der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktivet om audiovisuelle medietjenester) (3),

               —

               der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om de kulturelle dimensioner af EU's optræden udadtil (4),

               —

               der henviser til sin beslutning af 11. december 2012 om en strategi for digital frihed i EU's udenrigspolitik (5),

               —

               der henviser til sin beslutning af 13. juni 2013 om presse- og mediefrihed i verden (6),

               —

               der henviser til sin beslutning af 24. oktober 2013 om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (7),

               —

               der henviser til sin beslutning af 11. december 2013 om årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden 2012 og EU's politik om menneskerettigheder og demokrati (8),

               —

               der henviser til det europæiske charter om pressefrihed,

               —

               der henviser til sine beslutninger af 22. november 2012 om udvidelse: politikker, kriterier og EU's strategiske interesser (9), af 12. december 2013 om statusrapport 2013 for Albanien (10), af 6. februar 2014 om statusrapport 2013 for Bosnien og Hercegovina (11), af 6. februar 2014 om statusrapport 2013 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (12), af 16. januar 2014 om statusrapport 2012 for Island og perspektiverne efter valget (13), af 16. januar 2014 om den europæiske integrationsproces for Kosovo (14), af 6. februar 2014 om statusrapport 2013 for Montenegro (15), af 16. januar 2014 om statusrapport 2013 for Serbien (16), af 12. marts 2014 om statusrapport 2013 for Tyrkiet (17), af 23. oktober 2013 om den europæiske naboskabspolitik: På vej mod en styrkelse af partnerskabet. Europa-Parlamentets holdning til rapporterne for 2012 (18), af 23. maj 2013 om inddrivelse af aktiver til lande, der befinder sig i en omstillingsperiode efter det arabiske forår (19), af 14. marts 2013 om forbindelserne mellem EU og Kina (20), og af 13. december 2012 med Europa-Parlamentets henstillinger til Rådet, Kommissionen og Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil om forhandlingerne om den nye aftale EU-Rusland (21),

               —

               der henviser til forretningsordenens artikel 97,

               —

               der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A7-0248/2014),

               A.

               der henviser til, at europæiske radio- og tv-medier tilbyder offentligheden — i Europa og på verdensplan — en fælles vision og støtter de værdier, der er nedfældet i EU-traktaterne, såsom menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, herunder ytringsfrihed, og fremmer pluralisme, fri tankevirksomhed, kulturel mangfoldighed, forskelligartede visioner og den grundlæggende værdi, der består i at fremme ikkevoldelig konfliktløsning, tolerance og respekt, både i EU og i forbindelse med EU's eksterne forbindelser;

               B.

               der henviser til, at enhver trussel mod mediernes uafhængighed, det være sig via regeringsindblanding, intimidering af journalister, mangel på gennemsigtighed i ejerskabsstrukturer eller tungtvejende kommercielle interesser, ryster mediefrihedens og pluralismens generelle tilstand i ethvert land;

               C.

               der henviser til, at regeringerne har det primære ansvar for at sikre og beskytte ytrings- og mediefriheden, uanset EU's rolle i overvågningen af anvendelsen af EU's charter om grundlæggende rettigheder, artikel 11, når medlemsstaterne gennemfører EU-retten; der endvidere henviser til, at det er nedfældet i EU-retten, navnlig i protokol nr. 29, der er knyttet som bilag til TEU, at offentlig radio- og tv-virksomhed i medlemsstaterne hænger direkte sammen med de demokratiske, sociale og kulturelle behov i de enkelte samfund og med nødvendigheden af at bevare mediepluralisme;

               D.

               der henviser til, at radio- og tv-virksomhed, der i stigende grad suppleres af onlinemedietjenester, er en effektiv og omkostningseffektiv måde at nå ud til befolkningerne i Europa og i tredjelande på og udgør den vigtigste informationskilde for de fleste borgere i og uden for EU;

               E.

               der henviser til, at de nye digitale og internetbaserede medieplatforme har bidraget til øget mangfoldighed og pluralisme og er af særlig vigtighed i lande, hvor adgangen til mere traditionelle informationskilder er begrænset;

               F.

               der henviser til, at europæiske radio- og tv-medier kan spille en vigtig rolle på internationalt plan ved at formidle værdierne for så vidt angår demokrati, mediefrihed og menneskerettigheder i hele verden, ved at forklare forskellige nationale opfattelser, ved at formidle EU's politikker, ved at skabe et ægte europæisk perspektiv og ved at forsyne publikum med pålidelige oplysninger af høj kvalitet, især gennem et stærkt og ufravigeligt engagement i journalistisk objektivitet;

               G.

               der henviser til, at radio- og tv-udsendelser for fremme af demokrati og menneskerettigheder i tredjelande ikke udtrykkeligt hører under EU's mediepolitik;

               H.

               der henviser til, at der er behov for at etablere en kohærent europæisk strategi for tv- og radiomedier i EU's eksterne forbindelser med henblik på at fremme EU's grundlæggende værdier og dets målsætninger som global aktør samt for at forme debatten og opbygge forståelse for udenrigspolitiske emner;

               I.

               der henviser til, at EU's ydelse af indledende finansiering til »European Radio for Belarus« og den fortsatte projektbaserede støtte til uafhængige tv- og radiomedier i tredjelande er gode eksempler på fremme af ytringsfriheden og andre grundlæggende rettigheder og friheder inden for rammerne af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP);

               J.

               der henviser til, at det kunne være særdeles nyttigt at etablere en verdensomspændende europæisk radiotjeneste som et vidtfavnende redskab for EU's eksterne forbindelser og til fremme af universelle demokratiske værdier og menneskerettigheder; der endvidere henviser til, at anvendelsen af onlineteknologier kunne lette et sådant initiativ;

               K.

               der henviser til, at EU støtter den internationale nyhedskanal Euronews, som sender på 13 sprog, forstås af 53 % af verdens befolkning, sendes til 410 mio. husstande i 155 lande, har satellitdækning i hele verden og er den førende kanal, for så vidt angår det potentielle publikum i Europa og blandt ikke-arabiske nyhedskanaler i arabiske lande og Afrika syd for Sahara, og er tilgængelig i hele verden vederlagsfrit via mobile anordninger;

               L.

               der henviser til, at EU har haft en tjenesteydelseskontrakt med Euronews siden 2005, der omfatter finansiering med fem mio. EUR om året til produktion og udsendelse af en række programmer om europæiske anliggender; der henviser til, at to andre tjenesteydelseskontrakter blev undertegnet i 2007 og 2009 på fem mio. EUR om året over en periode på fem år for Euronews radio- og tv-udsendelser på arabisk og farsi; der henviser til, at EU og Euronews undertegnede en flerårig partnerskabsrammeaftale i december 2010; der henviser til, at Kommissionens finansielle bidrag til Euronews for 2013 blev fastsat ved Kommissionens beslutning af 8. maj 2013 vedrørende vedtagelsen af det ændrede arbejdsprogram på kommunikationsområdet, som udgør finansafgørelsen (C(2013)2631); der henviser til, at overslaget over Euronews’ indtægter for 2014 kan opdeles i aktionær-licensgebyrer (9 %), kommercielle overskud (49 %) og finansiering fra Kommissionen og dennes forskellige generaldirektorater (42 %);

               M.

               der henviser til, at redaktionel uafhængighed af enhver politisk indblanding sammen med upartiskhed, mangfoldighed og respekt for seerne er et centralt element i Euronews' årlige forpligtelseserklæring over for seerne (22);

               N.

               der henviser til, at Kommissionen i 2009 gennemførte en evaluering af kernekontrakten med Euronews, som bekræftede Euronews' unikke og omkostningseffektive status som en paneuropæisk nyhedsformidler, der når ud til flere seere i Europa end sine konkurrerende internationale nyhedskanaler (23);

               1.

               henstiller til Rådet, Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil:

                           a)

                           at forstå vigtigheden af frie europæiske medier, og især af økonomisk bæredygtig og uafhængig public service radio- og tv-virksomhed med hensyn til at fremme EU’s demokratiske værdier og at informere offentligheden om politikker og mål på området fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, især ved at styrke forståelsen af de spørgsmål, der forener og skiller Europa, og ved at bringe de europæiske borgere tættere sammen for så vidt angår deres forståelse for udenrigspolitik

                           b)

                           at etablere en kohærent og robust strategi for EU's tv- og radiomedier i forbindelse med EU's udenrigsanliggender og derved fremme ytringsfrihed og mediepluralisme og opretholde og styrke demokrati og menneskerettigheder i Europa og i tredjelande; at gøre denne udsendelsesstrategi til et integreret værktøj i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik

                           c)

                           at definere en særlig tilgang til radio- og tv-medier, som en del af denne strategi — uanset mediernes uafhængighed og medlemsstaternes kompetence til at tildele, definere og organisere public service radio- og tv-virksomhedsopgaven — som:

                                       (i)

                                       fremmer et gunstigt mediemiljø i tredjelande til udvikling af uafhængige og professionelle radio- og tv-medier

                                       (ii)

                                       tilskynder europæiske radio- og tv-medier til på internationalt plan:

                                                   —

                                                   at operere i et pluralistisk og konkurrencepræget mediemiljø — idet de har direkte adgang til aktuelle nyheder på første hånd, kan benytte sig af fordelene ved de nyeste teknologier, er på forkant med den digitale revolution — og skabe et autentisk og varieret indhold

                                                   —

                                                   at være redaktionelt uafhængige

                                                   —

                                                   fuldt ud at tilslutte sig et charter for tv- og radio-udsendelser, der kræver præcis og objektiv nyhedsdækning og en balanceret og omfattende fremstilling af EU's og medlemsstaternes mangfoldighed, at tilslutte sig en journalistisk kodeks med særlig vægt på politikker, der sigter mod at garantere journalistisk uafhængighed, præcision og balance, og i denne forbindelse at udfærdige deres egne uafhængige adfærdskodekser og definere de redaktionelle linjer

                                                   —

                                                   at tilbyde en platform for udveksling af meninger og debat vedrørende spørgsmål af social og/eller politisk relevans og dermed stå i spidsen for og udforme debatten fra et europæisk perspektiv takket være et bredt netværk af korrespondenter og derved stimulere offentlighedens interesse og borgernes deltagelse

                                                   —

                                                   at bruge de forskelle former for udsendelse af nyheder og meningsprogrammer, herunder tv og radio, internettet, internetbaseret radio og tv, de sociale medier og mobile platforme med henblik på at sikre, at nå ud til det størst mulige publikum uden for EU

                                                   —

                                                   at afspejle mangfoldigheden i EU's meninger og kontekster nøje, herunder de nyere medlemsstaters synspunkter og realiteter

                                                   —

                                                   at være aktive med hensyn til uddannelse af fremtidige ledende europæiske og ikke-europæiske journalister

                                                   —

                                                   ikke at være bange for at gå i dybden med alvorlige spørgsmål og fremstille den objektive virkelighed af forskellige perspektiver

                           d)

                           at tage i betragtning, at Euronews med sit brede netværk af nationale radio- og tv-selskaber og dettes brede formidling har potentiale til at spille en vigtig rolle i medielandskabet og til at stimulere debatten i Europa og i tredjelande; ligeledes at erkende, at Euronews for at spille en sådan rolle:

                                       (i)

                                       bør råde over midlerne til fortsat at fungere på forskellige sprog, herunder på ikke-europæiske sprog

                                       (ii)

                                       fortsat bør bestræbe sig på at styrke sin redaktionelle uafhængighed

                                       (iii)

                                       bør råde over midlerne til at fremme uddannelsesmulighederne for journalister i forbindelse med europæiske spørgsmål og fortsat tilbyde uddannelsesmuligheder for eksterne journalister, især via sit Euronews-netværksprojekt

                                       (iv)

                                       bør styrkes yderligere finansielt og strukturelt med henblik på at yde præstationer på et niveau, der kan sammenlignes med nyhedskanaler på verdensplan

                                       (v)

                                       på sit websted bør offentliggøre et overblik over sine indtægter for at sikre, at aktiviteterne er gennemsigtige

                           e)

                           at rette projektbaseret ekstern EU-bistand mod disse radio- og tv-selskaber, der allerede overholder og arbejder i overensstemmelse med de højeste standarder for journalistisk uafhængighed, præcision og balance og støtter EU's værdier, samt mod projekter, som ville sætte de radio- og tv-selskaber, som sakker agterud med hensyn til uafhængighed, præcision og bæredygtighed, i stand til at nå disse standarder, under hensyntagen til at evaluering af resultater på grundlag af målbare kriterier bør være en forhåndsbetingelse for enhver yderligere finansiering;

                           f)

                           at iværksætte en refleksionsproces på EU-niveau med det formål at etablere en verdensomspændende europæisk radiotjeneste

                           g)

                           systematisk at tage spørgsmålet om begrænsninger af mediefriheden op på alle bilaterale møder med de relevante tredjelande for at optimere indvirkningen af den foreslåede EU-strategi for tv og radio i forbindelse med EU's udenrigsanliggender

                           h)

                           at øge medlemsstaternes bevidsthed om betydningen af radio- og tv-medier for EU's udenrigsanliggender og finde måder, hvorpå den foreslåede EU-strategi kan koordineres med medlemsstaternes foranstaltninger og strategier på området for at øge sammenhængen

                           i)

                           at arbejde hen imod skabelse af et gunstigt mediemiljø i tredjelande og udvikling af uafhængige og professionelle radio- og tv-medier

                           j)

                           at reagere hurtigt, når satellitsignaler fra europæiske medier, som transmitterer internationalt, forstyrres i tredjelande, og når regeringer i tredjelande suspenderer transmissionen af europæiske medier

               2.

               pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet, Kommissionen og Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil og til orientering til medlemsstaterne.

      (1)  Rådets dokument 11855/2012.

      (2)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 50.

      (3)  EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1.

      (4)  EUT C 377 E af 7.12.2012, s. 135.

      (5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0470.

      (6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0274.

      (7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0453.

      (8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0575.

      (9)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0453.

      (10)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0596.

      (11)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0102.

      (12)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0103.

      (13)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0041.

      (14)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0040.

      (15)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0104.

      (16)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0039.

      (17)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0235.

      (18)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0446.

      (19)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0224.

      (20)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0097.

      (21)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0505.

      (22)  http://www.euronews.com/services-ue/

      (23)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getAllAnswers.do?reference=E-2010-3324.