title: UDKAST TIL RAADETS HENSTILLING OM FAELLES KRITERIER I FORBINDELSE MED SIKRING AF TILSTRAEKKELIGE RESSOURCER OG YDELSER I DE SOCIALE SIKRINGSORDNINGER

text:
 22. 6. 91                                  De Europæiske Fællesskabers Tidende                                  Nr. C 163/3
                                                              II
                                                    (Forberedende retsakter)
                                              KOMMISSIONEN
               Udkast til Rådets henstilling om fælles kriterier i forbindelse med sikring af tilstrækkelige
                                    ressourcer og ydelser i de sociale sikringsordninger
                                                         (91/C 163/03)
                                                  KOM(91) 161 endelig udg.
                                        (Forelagt af Kommissionen den 13. maj 1991)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER —                            tager sigte på økonomisk og social integration af de
                                                                  pågældende personer;
som henviser til Traktaten om Oprettelse af Det Euro-
pæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 235,                 personer, der kun har utilstrækkelige, uregelmæssige og
                                                                  usikre ressourcer til rådighed, er på grund heraf ude af
                                                                  stand til at tage rimelig del i det økonomiske og
som henviser til udkast       til henstilling,  forelagt   af     samfundsmæssige liv i den samfund, som de lever i, og
Kommissionen,                                                     de vil heller ikke med held kunne indgå i en økonomisk
                                                                  og social integrationsproces, og derfor er det vigtigt, at
                                                                  det som led i en samlet og sammenhængende politik til
som henviser til udtalelse fra Europa-Parlamentet,
                                                                  samfundsmæssig integrering af de dårligst bemidlede
                                                                  anerkendes, at de pågældende har ret til tilstrækkelige,
som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske              og     stabile og forudsigelige ressourcer;
Sociale Udvalg, og
                                                                  Rådet og socialministrene, forsamlet i Rådet, vedtog den
som tager følgende i betragtning:                                 29. september 1989 en resolution om kampen for at
                                                                  undgå sociale tabere (1), hvori de understreger, at
                                                                  kampen for at undgå sociale tabere må betragtes som en
Styrkelsen af den sociale samhørighed i Fællesskabet              væsentlig bestanddel af det indre markeds sociale dimen-
nødvendiggør en større grad af solidaritet over for de            sion;
dårligst bemidlede og mest udsatte personer;
udviklingen i det seneste årti har vist, at stadig flere          i præamblen til Fællesskabspagten om arbejdstagernes
forskellige forhold bevirker, at der er større risiko for at      grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettig-
blive social taber og at komme i en uholdbar social situa-        heder og i dens artikel 10 og 25 erklæres det højtideligt,
tion, især som følge af et samspil mellem dels udvik-             at det er vigtigt at bekæmpe social udstødelse og i den
lingen på arbejdsmarkedet, herunder specielt den                  henseende sikre de nødvendige resourcer.
forøgede langtidsledighed, dels udviklingen i familie-
strukturerne, hvor specielt risikoen for at blive socialt
isoleret er blevet større;                                        Kommissionen har taget dette grundlæggende aspekt af
                                                                  kampen for at undgå sociale tabere med i sit handlings-
                                                                  program om gennemførelsen af Fællesskabspagten om
det er nødvendigt, at de generelle udviklingspolitikker,          arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige
som kan bidrage til at afhjælpe de konstaterede struktur-         og sociale rettigheder, og har i den forbindelse specielt
betingede problemer, ledsages af specifikke, systematiske         lagt vægt på betydningen af et fællesskabsinitiativ, som i
og sammenhængende integrationspolitikker;                         en solidarisk ånd skal gavne de dårligst stillede borgere i
                                                                  Fællesskabet, herunder de ældre, hvis situation for ofte
derfor bør bestræbelserne videreføres og landvindingerne          ligner den, som de personer, der er udelukket fra
på det socialpolitiske område konsolideres, og politikken         arbejdsmarkedet, befinder sig i;
på disse områder bør tilpasses de mange forskellige
former, som den sociale marginalisering kan antage, og
dette indebærer, at de forskellige former for nødvendig,
øjeblikkelig hjælp ledsages af foranstaltninger, der klart        O EFT nr. C 277 af 31. 10. 1989.
 ---pagebreak---  Nr. C 163/4                                  De Europæiske Fællesskabers Tidende                                     22. 6. 91
 ved indførelse af garanterede indtægter og ydelser i de                  dog således at mulighederne for at nyde godt af
 sociale sikringsordninger skal der tages hensyn til, at                  denne ret konkret kan gøres tidsbegrænsede, men
 disse systemer er kendetegnet ved forskellige organisato-                med mulighed for forlængelse.
 riske og finansielle strukturer, og anerkendelsen af retten
 til garanterede indtægter skal vurderes i sammenhæng
 med den strategi for tilnærmelse af socialsikringspolitik-           5) Denne form for bistand er et supplement til de
 kerne som forudset i det forannævnte aktionsprogram og                   almindelige sociale sikringsordninger.
 tilskyndet af Rådet af socialministre den 29. september
 1989.
                                                                     6) Anerkendelsen af denne ret skal følges op af
 Europa-Parlamentet har udtalt sig til fordel for indfø-                  foranstaltninger, som er nødvendige for de pågæl-
 relsen af en garanteret minimumsindkomst i alle                          dendes økonomiske og sociale integration,
 medlemsstater som et bidrag til reintegration af de                      herunder specielt den automatiske ret til sikring
 fattigste borgere i samfundet (x).                                       under sygdom samt modtagelse af information og
                                                                         juridisk bistand, navnlig inden for områderne
 Det Økonomiske og Sociale Udvalg har ligeledes anbe-                    bolig og uddannelse;
 falet indførelsen af en minimal genindslusningsindkomst,
 som både skal være sikkerhedsnet for de fattige og en
 nødvendig løftestang for deres genindslusning i sam-             C) at de forvalter denne ret efter følgende praktiske
 fundet ( 2 );                                                       retningslinjer:
 de eneste foranstaltninger til gennemførelsen af disse
                                                                      1) — Størrelsen af de midler, der anslås at være
 mål, som Traktaten giver hjemmel til, er omhandlet i
                                                                              tilstrækkelige til at dække de væsentlige behov
 artikel 235 —
                                                                              ud over fødevarer, fastsættes i forhold til de
                                                                              generelle leveomkostninger og prisniveauet i
 HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:                                              den pågældende medlemsstat og afhængig af
                                                                              de forskellige typer husstande og deres stør-
                                                                             relse
A) at de som led i en samlet og sammenhængende
      indsats i kampen for at undgå sociale tabere aner-
                                                                         — i givet fald fastsættes størrelsen af de supple-
      kender borgerne en generel subjektiv ret til tilstræk-
                                                                             rende beløb, der svarer til specifikke behov
      kelige ressourcer og ydelser, og at de i konsekvens
      heraf, og i det omfang, det er nødvendigt, tilpasser
                                                                         — ved fastsættelse af disse beløb indregnes
     deres socialsikringsordning i henhold til de principper
                                                                             forskellige relevante indekstal, navnlig den
     og retningslinjer, der er anført i det følgende;
                                                                             disponible gennemsnitsindkomst i medlems-
                                                                             staten, statistikken over husholdningernes
B) at de gennemfører den praktiske anerkendelse af                           forbrug, eller den lovsikrede minimumsløn,
     denne ret efter følgende generelle principper:                          hvis en sådan eksisterer
      1) Anerkendelse af en generel subjektiv og trangsbe-               — der opstilles metoder til regelmæssig regule-
         stemt ret til ressourcer og ydelser.                                ring af disse beløb på grundlag af de forskel-
                                                                             lige indekstal, for at ydelserne til stadighed
     2) Enhver, der i overensstemmelse med de nationale                      kan dække behovene.
         bestemmelser og EF-bestemmelserne er bosid-
         dende i medlemsstaten, skal kunne påberåbe sig
         denne ret.                                                  2) Til personer, hvis indtægter som enkeltperson
                                                                         eller som husstand betragtet ligger under det
                                                                         således fastsatte beløb, eventuelt forhøjet med de
     3) Enhver, der ikke råder over ressourcer, der
                                                                         relevante supplerende beløb, ydes der en finansiel
         mindst svarer til et fastsat garanteret beløb, skal
                                                                         forskelsudligningsstøtte, således at de når op på
         kunne påberåbe sig denne ret, under forudsætning
                                                                         dette beløb.
         af, at vedkommende står til rådighed på arbejds-
         markedet, for så vidt angår personer, der har nået
         den borgerlige myndighedsalder, og hvis alder,
                                                                     3) Der træffes de nødvendige foranstaltninger for at
         helbred og familiemæssige situation tillader den at
                                                                         undgå, at omfanget af den således ydede penge-
         udøve en professionel aktivitet.
                                                                         hjælp begrænses som følge af anvendelsen af
                                                                         gældende bestemmelser hvad angår skat, gælds-
     4) Retten til at modtage ressourcer og ydelser må                   forpligtelser og sygesikring.
         ikke være tidsbegrænset, såfremt betingelserne for
         at nyde godt af denne ret stadig er opfyldt,
                                                                     4) Der træffes enhver relevant foranstaltning, for at
(') EFT nr. C 262 af 10. 10. 1988.                                       de pågældende kan tilbydes egnede sociale ledsa-
O EFT nr. C 221 af 28. 8. 1989.                                          geforanstaltninger.
 ---pagebreak--- 22. 6. 91                                   De Europæiske Fællesskabers Tidende                               Nr. C 163/5
    5) Der vedtages bestemmelser for at give personer,          F) at de træffer passende foranstaltninger til at indsamle
        der er i den erhvervsaktive alder og som har                systematiske oplysninger om, hvorledes disse foran-
        evnen til at arbejde, mulighed for at få beskæfti-          staltninger i realiteten kommer de pågældende
        gelse eller mere varig beskæftigelse, eller mulighed        befolkningsgrupper til gode, og til løbende at fore-
        for at deltage i uddannelsesforanstaltninger, der           tage en metodisk vurdering af foranstaltningernes
        kan forberede deres indslusning eller genindslus-           gennemførelse og virkninger.
        ning på arbejdsmarkedet.
    6) Der træffes de nødvendige foranstaltninger, for at
        de dårligst bemidlede rent faktisk informeres om,       OG ANMODER MED HENBLIK HERPÅ KOMMIS-
        at denne ret eksisterer; de administrative proce-       SIONEN OM:
        durer, omstændighederne i forbindelse med
        kontrol af de indtægter og de situationer, der
        berettiger til ydelserne, forenkles mest muligt; der
        sikres en enkel, hurtig og effektiv gratis klagead-     1) i samarbejde med medlemsstaterne at stimulere og
        gang over for uafhængig tredjepart, der f.eks. kan         organisere en systematisk udveksling af oplysninger
       være domstolene.                                            og erfaringer samt en løbende evaluering af de foran-
                                                                   staltninger, der vedtages nationalt;
D) at disse garanterede ressourcer og ydelser integreres i
    de sociale bistandsordninger; at enkelthederne i
    forbindelse med finansiering, forvaltning og ikraft-        2) senest tre år efter vedtagelsen af denne henstilling at
    trædelse fastlægges i overensstemmelse med national            forelægge Rådet, Europa-Parlamentet og Det
    lovgivning og praksis.                                         Økonomiske og Sociale Udvalg en rapport, hvori den
                                                                   på grundlag af de oplysninger, som den modtager af
E) at de iværksætter de i denne henstilling omhandlede             medlemsstaterne, beskriver de fremskridt, der er
    foranstaltninger gradvis, eventuelt afstemt efter al-          gjort, og de vanskeligheder, som den er stødt på i
    dersgrupper, over de næste fem år efter vedtagelsen;           forbindelse med gennemførelsen heraf.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 18.5.2016
            COM(2016) 339 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Nederlandenes nationale reformprogram for 2016og med Rådets udtalelse om Nederlandenes stabilitetsprogram for 2016

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Nederlandenes nationale reformprogram for 2016

                  og med Rådets udtalelse om Nederlandenes stabilitetsprogram for 2016

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer
                  2
               , særlig artikel 6, stk. 1,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  3
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  4
               ,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  5
               , som markerede starten på det europæiske semester 2016 om samordning af de økonomiske politikker. Den 17.-18. marts 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  6
               , hvori Nederlandene blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dag vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet
                  7
               . Den 18.-19. februar 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig denne henstilling, og den 8. marts 2016 blev den vedtaget af Rådet. Da Nederlandene har euroen som valuta, og i betragtning af de nære indbyrdes forbindelser mellem økonomierne i Den Økonomiske og Monetære Union, bør Nederlandene sikre en fuldstændig og rettidig implementering af denne henstilling.

               (2)Den 26. februar 2016 blev landerapporten for Nederlandene 2016
                  8
                offentliggjort. Den indeholdt en analyse af Nederlandenes fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som blev vedtaget af Rådet den 14. juli 2015, og opfyldelsen af Nederlandenes nationale Europa 2020-mål. Rapporten indeholdt desuden en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Den 8. marts 2016 fremlagde Kommissionen resultaterne af den dybdegående undersøgelse.
                  9
                Kommissionen konkluderer af sin analyse, at Nederlandene er berørt af makroøkonomiske ubalancer. Navnlig er det vigtigt at nedbringe det store og vedvarende overskud på betalingsbalancens løbende poster, som afspejler strukturelle træk ved økonomien og politiske parametre vedrørende ikkefinansielle selskaber. I betragtning af dets størrelse giver det nederlandske overskud på betalingsbalancens løbende poster sandsynligvis anledning til en moderat, men ikke ubetydelig, negativ indvirkning på resultaterne i euroområdet. Det er også afgørende at tackle den meget høje gæld i husholdningerne.

               (3)Den 28. april 2016 fremlagde Nederlandene sit nationale reformprogram for 2016 og sit stabilitetsprogram for 2016. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (4)Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i forordning (EU) nr. 1303/2013 kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende denne bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring
                  10
               .

               (5)Nederlandene er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af overgangsbestemmelsen vedrørende gældskriteriet. I henhold til 2016-stablitetsprogrammet har regeringen planer om gradvist at mindske den samlede saldo til 0,1 % af BNP i 2019. Samtidig forventer regeringen i 2016 en forværring af den genberegnede
                  11
                strukturelle saldo til -1,4 % af BNP og derefter en forbedring. Den mellemfristede budgetmålsætning – et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP – forventes at blive nået i 2019. På grundlag af den genberegnede strukturelle saldo vil den mellemfristede budgetmålsætning imidlertid være opfyldt allerede fra 2018. I henhold til stabilitetsprogrammet forventes den offentlige gældskvote at nå 65,4 % i 2016 for derefter gradvist at falde til 58,9 % i 2019. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. På basis af Kommissionens forårsprognose 2016 risikerer Nederlandene under antagelse af uændret politik i 2016 og for perioden 2016-2017 en vis afvigelse fra kravene i den forebyggende del. Nederlandene forventes at overholde overgangsreglerne vedrørende gældskriteriet i 2016 og – efter udløbet af overgangsperioden – gældsreduktionsmålet i 2017. På grundlag af vurderingen af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 er Rådet af den opfattelse, at Nederlandene forventes at være i bred overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Der vil imidlertid være behov for yderligere foranstaltninger for at sikre overensstemmelse i 2016 og 2017.

               (6)Den seneste tids vækst i beskæftigelsen kan fuldt ud henføres til en stigning i antallet af beskæftigede på tidsbegrænsede kontrakter og en stigning i antallet af selvstændige. Selv om Nederlandene har truffet foranstaltninger for at løse problemet, er der behov for en mere sammenhængende strategi. De ringe muligheder for at komme fra tidsbegrænsede til tidsubegrænsede kontrakter udgør stadig en risiko for segmentering af arbejdsmarkedet. Den høje og stigende andel af tidsbegrænsede kontrakter skal ses i lyset af de store forskelle i bestemmelserne om jobbeskyttelse, der gælder for tidsbegrænsede kontrakter i forhold til tidsubegrænsede kontrakter. Selvstændige uden ansatte har oftere utilstrækkelige invaliditets-, arbejdsløsheds- og aldersforsikringer, hvilket kan påvirke bæredygtigheden af det sociale sikringssystem på lang sigt. Der er indført flere foranstaltninger, som har mindsket forskellene mellem tidsubegrænsede og tidsbegrænsede kontrakter. Gunstige skatteordninger og fritagelse for at betale visse sociale sikringsbidrag giver stadig økonomiske incitamenter til at drive selvstændig virksomhed.

               (7)En nøgleudfordring, hvad angår husholdningernes høje gældsætning, er boligmarkedet, hvor de stivheder og forvridende incitamenter, der er blevet opbygget gennem årtier, præger boligfinansieringen og opsparingsmønstrene. Husholdningernes tendens til at optage lån mod sikkerhedsstillelse i fast ejendom er i høj grad et resultat af årelange finanspolitiske incitamenter, navnlig fradragsretten for renteudgifter. Siden 2012 er der indført en række foranstaltninger for delvis at afhjælpe dette problem, men de er ikke blevet styrket i overensstemmelse med henstillingen. Udviklingen af et velfungerende privat udlejningsmarked hæmmes af subsidier i andre sektorer af boligmarkedet. Den sociale boligsektor er en af de relativt største i EU, men boligerne anvises ikke altid efter hensigten i forhold til lejere, der har et reelt behov. Der er indført en mere indkomstbaseret huslejedifferentiering i den sociale boligsektor. Boligselskaberne skal adskille aktiviteter af almindelig økonomisk interesse (dvs. socialt boligbyggeri) fra andre aktiviteter. Da nogle forvridende incitamenter på det sociale boligmarked, som knytter huslejer til indkomsten, er blevet behandlet, bør denne del af den tidligere henstilling ændres til en overvågning af situationen. Samtidig er boligmarkedet stadig betydeligt forvredet, da skattereglerne fortsat begunstiger lånefinansiering af boliger med en forskelsbehandling af husholdningerne til følge. Der er behov for yderligere fremskridt på disse områder.

               (8)Ud over de økonomiske konsekvenser af forvridningerne på boligmarkedet vejer de obligatoriske ikkeskattemæssige bidrag til pensionssystemets anden søjle tungt i husholdningernes disponible indkomst. Pensionssystemets anden søjle er velfungerende med hensyn til kvalitet og tilstrækkelighed, men på minussiden kan nævnes den manglende gennemsigtighed og solidaritet mellem generationerne samt følsomheden over for økonomiske udsving. I de seneste år er pensionssystemets bæredygtighed blevet forbedret, ved at pensionsalderen frem til 2021 hæves til 67 år og derefter kædes sammen med den forventede levealder. Pensionsbidragene er i gennemsnit aftaget, da den maksimale pensionsbidragssats, der er fritaget for skat, er blevet sænket. En passende fordeling af omkostninger og risici inden for og mellem generationerne, som går videre end de regler, der er vedtaget for indeksregulering og finansielle stødpuder (de finansielle vurderingsrammer), vil medvirke til, at husstandene fordeler deres økonomiske midler på en mere vækstfremmende måde. Regeringen har bebudet sin hensigt om at foretage en gennemgribende reform af pensionssystemets anden søjle med inddragelse af arbejdsmarkedets parter for at skabe en mere gennemsigtig og aktuarmæssigt retfærdig ordning.

               (9)Investeringerne faldt markant under den økonomiske krise og har kun delvis genvundet tabet. Det lave investeringsniveau i økonomien som helhed synes at have en stærkt cyklisk karakter. Det skyldtes især afmatningen på boligmarkedet og en stram finanspolitik. Hindringerne for investeringer synes at være lavere, men ikke desto mindre er der formentlig i forbindelse med usikkerheden på markedet og lovgivningsmæssige faktorer et lavt investeringsniveau i bygge- og anlægssektoren og i sektoren for vedvarende energi. Til trods for de bedre kreditvilkår er der øgede risici i forbindelse med kreditskabelse i det nuværende finansielle klima. De offentlige udgifter til FoU har været faldende siden 2014, og de private FoU-udgifter er fortsat lave. Det blev derfor anbefalet, at Nederlandene omlægger de offentlige udgifter i retning af investeringer i FoU og gør en indsats for at øge de private investeringer i FoU. De offentlige og private udgifter til FoU er lave i forhold til uddannelsesniveauet, de uddannelsesmæssige resultater og den økonomiske udvikling.

               (10)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Nederlandenes økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2016. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Nederlandene i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Nederlandene, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU ved på EU-plan at levere input til de kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1 til 3 nedenfor.

               (11)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået stabilitetsprogrammet, og dets holdning
                  12
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (12)På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Dets henstillinger efter artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 er afspejlet i henstilling 3 nedenfor,

               HENSTILLER, at Nederlandene i 2016 og 2017 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.Begrænse afvigelsen fra den mellemfristede budgetmålsætning i 2016 og opnå en finanspolitisk tilpasning på 0,6 % af BNP i 2017. Omlægge de offentlige udgifter i retning af støtte til investeringer i FoU.

               2.Tackle de resterende hindringer for ansættelse af personale på tidsubegrænsede kontrakter og lette overgangen fra tidsbegrænsede til tidsubegrænsede kontrakter. Håndtere den store stigning i antallet af selvstændige uden ansatte bl.a. ved at reducere de skattemæssige fordele ved selvstændig virksomhed, uden at det går ud over iværksætteriet, og ved at fremme de selvstændige erhvervsdrivendes adgang til økonomisk overkommelige sociale beskyttelsesordninger.

               3.Træffe foranstaltninger til at gøre pensionssystemets anden søjle mere gennemsigtig, mere retfærdig på tværs af og mellem generationerne, og mindre følsom over for økonomiske udsving. Træffe foranstaltninger til at fjerne de sidste forvridninger på boligmarkedet og fjerne fordelene ved gældsfinansiering for husholdninger, navnlig ved at sænke rentefradraget på realkreditlån.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 339 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 og P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 87 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Kommissionen har genberegnet den strukturelle saldo ud fra oplysningerne i stabilitetsprogrammet efter en i fællesskab aftalt metode.

                     (12)
                  I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 18.5.2016
            COM(2016) 332 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Italiens nationale reformprogram for 2016og med Rådets udtalelse om Italiens stabilitetsprogram for 2016

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Italiens nationale reformprogram for 2016

                  og med Rådets udtalelse om Italiens stabilitetsprogram for 2016

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer
                  2
               , særlig artikel 6, stk. 1,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  3
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  4
               ,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  5
               , som markerede starten på det europæiske semester 2016 om samordning af de økonomiske politikker. Den 17.-18. marts 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  6
               , hvori Italien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dag vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet
                  7
               . Den 18.-19. februar 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig denne henstilling, og den 8. marts 2016 blev den vedtaget af Rådet. Da Italien har euroen som valuta, og i betragtning af de nære indbyrdes forbindelser mellem økonomierne i Den Økonomiske og Monetære Union, bør Italien sikre en fuldstændig og rettidig implementering af denne henstilling.

               (2)Den 26. februar 2016 blev landerapporten for Italien 2016
                  8
                offentliggjort. Den indeholdt en analyse af Italiens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som blev vedtaget af Rådet den 14. juli 2015, og opfyldelsen af Italiens nationale Europa 2020-mål. Rapporten indeholdt desuden en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Den 8. marts 2016 fremlagde Kommissionen resultaterne af den dybdegående undersøgelse
                  9
               . Kommissionen konkluderer af sin analyse, at Italien er berørt af uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer. Navnlig den ringe produktivitetsvækst hæmmer genopretningen af konkurrenceevnen, og gør det vanskeligere at nedbringe den høje offentlige gældskvote. Risikoen for negative konsekvenser for den italienske økonomi og i betragtning af landets størrelse afsmittende skadelige følger for Den Økonomiske og Monetære Union er særlig stor.

               (3)Den 28. april 2016 afleverede Italien sit nationale reformprogram for 2016 og sit stabilitetsprogram for 2016. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (4)Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i forordning (EU) nr. 1303/2013 kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende denne bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring
                  10
               .

               (5)Italien er omfattet af den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og af overgangsreglen vedrørende gældskriteriet i perioden 2013-15. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes den offentlige gældskvote at toppe i 2015 med 132,7 % og gradvist aftage til 123,8 % i 2019. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2016 forventes gældskvoten at stabilisere sig i 2016 og begynde at falde lidt fra 2017. Gennemførelsen af det omfattende privatiseringsprogram, som de italienske myndigheder har forelagt, er en central udfordring for Italien på grund af dets forventede bidrag til indsatsen med at nedbringe gælden. Der er gennemført privatiseringer i overensstemmelse med planerne i 2015, men målene om 0,5 % privatiseringsindtægter pr. år i perioden 2016-2018 og 0,3 % i 2019 forekommer meget ambitiøse, bl.a. fordi der er forsinkelser med visse privatiseringsprojekter. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk.

               (6)Den 18. maj 2016 fremlagde Kommissionen en rapport i henhold til artikel 126, stk. 3, i TEUF, da Italien ikke gjorde tilstrækkelige fremskridt i retning af at opfylde gældskriteriet i 2015. Analysen omfattede alle de relevante faktorer og konkluderede, at gældskriteriet skulle betragtes som værende opfyldt. Kommissionen vil gennemgå sin vurdering i en ny rapport i henhold til traktatens artikel 126, stk. 3, baseret på Kommissionens efterårsprognose 2016, efterhånden som der foreligger yderligere oplysninger om genoptagelsen af tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning for 2017.

               (7)I foråret 2015 fik Italien tilladelse til en midlertidig afvigelse på 0,4 procentpoint af BNP fra den nødvendige tilpasningssti hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i 2016 for at tage hensyn til betragtelige strukturreformer med en gunstig påvirkning af de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. I sit udkast til budgetplan for 2016 anmodede Italien om endnu en afvigelse på 0,1 procentpoint af BNP fra den nødvendige tilpasningssti hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i 2016 for at tage hensyn til andre strukturreformer med en gunstig påvirkning af de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. De nærmere enkeltheder, der underbygger disse reformer, er fastlagt i Italiens nationale reformprogram for 2016, der i det store og hele bekræfter reformdagsordenen. De reformområder, der i programmet forudses at ville få indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed, er bl.a.: i) offentlig forvaltning og forenkling, ii) produkt- og tjenestemarkeder, iii) arbejdsmarkedet, iv) det civilretlige område, v) uddannelse, vi) en skatteomlægning, vii) foranstaltninger til at mindske antallet af misligholdte lån og reformere insolvensprocedurerne og viii) en udgiftsanalyse som finansieringsforanstaltning. Virkningen af alle disse reformer for det reale BNP vurderes af myndighederne til 2,2 procentpoint i 2020, hvilket forekommer realistisk. Hvis disse reformer gennemføres fuldt ud og rettidigt, vil de have en positiv indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed. Italien kan i øjeblikket anses som berettiget til hele den ønskede midlertidige afvigelse på 0,5 procentpoint af BNP i 2016, forudsat at det gennemfører de aftalte reformer hensigtsmæssigt, hvilket vil blive overvåget inden for rammerne af det europæiske semester, og med forbehold af de betingelser, der er anført i betragtning 10.

               (8)I sit udkast til budgetplan for 2016 anmodede Italien om endnu en afvigelse på 0,3 procentpoint af BNP fra den nødvendige tilpasningssti hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i 2016 for at tage hensyn til nationale investeringer i projekter, der medfinansieres af EU. Oplysningerne i stabilitetsprogrammet for 2016 synes at bekræfte, at Italiens afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2016 anvendes effektivt til at øge investeringerne. Der er dog stadig tvivl om, hvorvidt det er muligt at gennemføre alle de planlagte medfinansierede investeringer i løbet af 2016. Italien kan i øjeblikket anses som berettiget til en midlertidig afvigelse på 0,25 procentpoint af BNP i 2016, forudsat at det gennemfører de planlagte investeringer hensigtsmæssigt og med forbehold af de betingelser, der er anført i betragtning 10. Kommissionen vil foretage en efterfølgende evaluering for at kontrollere det faktiske omfang af de nationale udgifter til medfinansierede investeringsprojekter og den dertil knyttede afvigelse, som Italien kan få tilladelse til under den såkaldte "investeringsklausul".

               (9)Stabilitetsprogrammet for 2016 viser, at den ekstraordinære tilstrømning af flygtninge samt særlige sikkerhedsforanstaltninger har betydelig indvirkning på budgettet, og at de bør betragtes som en usædvanlig begivenhed, der ligger uden for regeringens kontrol, jf. artikel 5, stk. 1, og artikel 6, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97. Ifølge Kommissionen svarer den yderligere indvirkning til vurderingerne i stabilitetsprogrammet og beløber sig til 0,03 % af BNP i 2015 og 0,04 % i 2016 for flygtningerelaterede udgifter og til 0,06 % af BNP i 2016 for sikkerhedsforanstaltninger. I denne forbindelse har Italien anmodet om en midlertidig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning. I henhold til artikel 5, stk. 1, og artikel 6, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 kan der tages hensyn til disse yderligere udgifter, idet tilstrømningen af flygtninge og den alvorlige terrortrussel er usædvanlige begivenheder, deres virkninger for Italiens offentlige finanser er betydelig, og de offentlige finansers holdbarhed ikke bringes i fare ved en sådan afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning. Derfor skal den påkrævede tilpasning hen imod den mellemfristede budgetmålsætning for 2015 reduceres for at tage hensyn til de yderligere flygtningerelaterede udgifter. Hvad angår 2016, vil der blive foretaget en endelig vurdering, herunder af de beløb, der kan komme i betragtning, i foråret 2017 på grundlag af de konstaterede data fra de italienske myndigheder.

               (10)I sin udtalelse om Italiens udkast til budgetplan for 2016
                  11
                oplyste Kommissionen, at den i forbindelse med den overordnede vurdering af en eventuel afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning vil tage højde for Italiens mulighed for fleksibilitet under stabilitets- og vækstpagten, idet der især lægges vægt på, hvorvidt en afvigelse fra tilpasningsstien anvendes effektivt med henblik på at øge investeringerne, om der foreligger troværdige planer for genoptagelsen af tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, og hvorvidt der gøres fremskridt med strukturreformdagsordenen, under hensyntagen til Rådets henstillinger. Kommissionen vurderer, at Italien kan få tilladelse til en yderligere afvigelse på 0,35 procentpoint af BNP i 2016 under hensyntagen til fremskridtene med strukturreformdagsordenen, de planlagte investeringer samt regeringens forpligtelse til at sikre overholdelse af tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2017, som Kommissionen på ny vil vurdere i efteråret.

               (11)Baseret på Kommissionens forårsprognose 2016 tyder den forventede strukturelle forringelse på -0,7 % af BNP i 2016 på, at der er risiko for en vis afvigelse fra Italiens forpligtelser under den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten, idet der tages hensyn til den tilladte afvigelse for investeringer og gennemførelsen af strukturreformer. I 2017, under antagelse af en uændret politik, viser Kommissionens prognose en strukturel indsats i 2017 på nul, hvorfor der ville være en risiko for en betydelig afvigelse fra den påkrævne strukturelle justering på 0,6 % af BNP.

               (12)Ud fra sin vurdering af stabilitetsprogrammet for 2016 og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 er Rådet af den opfattelse, at der er risiko for, at Italien ikke opfylder bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Kommissionen vil revurdere Italiens overholdelse af den påkrævede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning på grundlag af sin efterårsprognose 2016, efterhånden som der foreligger yderligere oplysninger om genoptagelsen af tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning for 2017, herunder udkastet til budgetplanen for 2017.

               (13)Selv om der er sat tiltag i gang til at reformere den finanspolitiske ramme, er der hidtil kun taget beskedne skridt til at sikre, at udgiftsanalysen vil bidrage til en finanspolitisk konsolidering. Målene med udgiftsanalysen er blevet sænket yderligere, og det forhold, at udgiftsanalyserne ikke er fuldt ud integreret i budgetproceduren, har betydning for øvelsens samlede virkning. Det forventes, at afslutningen af den omfattende reform af budgetproceduren, som har været undervejs siden 2009, vil afhjælpe denne mangel og gøre budgetproceduren mere resultatorienteret. Hvis den offentlige gæld skal blive mere bæredygtig, er det også vigtigt at fremskynde privatiseringsplanens gennemførelse. Italiens skattesystem står i vejen for økonomisk effektivitet og volder stadig mange problemer. Disse skyldes bl.a. en meget dårlig håndhævelse af skattelovgivningen og en forsinket reform af skatteudgifter, særlig med hensyn til nedsatte momssatser, og det gamle system for matrikelværdier. Det er alle aspekter af den lov, som skulle muliggøre reformen af skattesystemet, og som ikke er blevet gennemført, eller som kun er blevet gennemført delvist. Den seneste udvikling, som f.eks. afskaffelse af ejendomsskat på den primære bopæl, ser ud til at være i strid med målet om at udvide skattegrundlaget og flytte skattebyrden fra produktive faktorer til formue og forbrug.

               (14)Reformen af den offentlige forvaltning er et vigtigt skridt, som, hvis de nødvendige lovdekreter vedtages og gennemføres, vil give Italien mulighed for at udnytte de forventede fordele i form af øget effektivitet og kvalitet i den offentlige sektor. De lovgivningsdekreter, som regeringen foreslog i januar 2016 vedrørende statsejede virksomheder og lokale offentlige ydelser, samt det kommende dekret om offentlig beskæftigelse, er særlig vigtige, hvis der skal tages fat på de grundlæggende årsager til den manglende effektivitet. Der er ganske vist truffet foranstaltninger til at styrke bekæmpelsen af korruption, bl.a. ved at øge sanktionerne og forældelsesbetingelserne for bestemte former for korruption, men den systematiske revision af forældelsesfristen, som har været anbefalet længe, er stadig sat i bero. Regnskabssvig er også et stort problem. I retssystemet er de lange retssager og det høje antal udestående civile og handelsretlige sager fortsat et stort problem. Det vil være nyttigt at holde nøje øje med resultaterne af de foranstaltninger, der er truffet i de senere år for at afhjælpe disse problemer, når det skal vurderes, om de bør suppleres med yderligere tiltag.

               (15)Der er gjort visse fremskridt med at forbedre aktivernes kvalitet i banksektoren. Selv om andelen af nye misligholdte lån er faldet i de seneste måneder, er den stadig meget høj og lægger fortsat pres på rentabiliteten og bankens ressourcer. Derudover er Italiens insolvenssystem og regler for inddrivelse af gæld ikke tilstrækkeligt befordrende for en hurtig forbedring af situationen med misligholdte lån. Siden midten af 2015 er der vedtaget adskillige love for at forenkle og fremskynde procedurerne for insolvens og tvangsauktioner, og der er foreslået et udkast til en rammelov for en organisk reform af konkursreglerne. Virkningerne af disse reformer for procedurernes varighed og inddrivelsesværdierne kendes dog endnu ikke. Italien har siden starten af 2015 vedtaget adskillige foranstaltninger for at afhjælpe svagheder i bankernes virksomhedsledelse, især større kooperative banker, banker med fonde som aktionærer og små andelsbanker. Det ville gøre sektoren stærkere og sikre en mere effektiv långivning til realøkonomien, hvis disse reformer blev gennemført fuldt ud. Den lave omkostningseffektivitet i banksektoren forhindrer rentabilitet og intern kapitaldannelse, og at der samtidig er en situation med lav vækst og lave renter udgør blot endnu et problem. Det nye EU-regelsæt for bankafvikling har ændret risikoprofilen på obligationer, der udstedes af bankerne, og da de italienske detailkunder er indehavere af en stor del af disse, understreger det blot, hvor vigtigt det er, at den generelle offentlighed har et vist kendskab til det finansielle område.

               (16)I 2015 gennemførte Italien en dybdegående reform af sine arbejdsmarkedsinstitutioner gennem arbejdsmarkedslovsreformen. Det er vigtigt at gennemføre reformen af aktive arbejdsmarkedspolitikker for at aktivere dem, der er længere væk fra arbejdsmarkedet, især langtidsledige og unge. Der er i øjeblikket en række administrative, politiske og ressourcemæssige udfordringer. Det forudsætter bl.a., at de offentlige arbejdsformidlinger styrkes, og at der holdes øje med, at ydelserne leveres. Lærlingeuddannelsessystemet er blevet reformeret, således at det også omfatter voksne, som er blevet afskediget, men selve gennemførelsen er ikke afsluttet. De decentrale forhandlinger er ikke tilstrækkeligt udviklede i Italien, hvilket står i vejen for at få indført innovative løsninger på virksomhedsniveau, som kan forbedre produktiviteten, og afpasse lønningerne bedre efter arbejdsmarkedsforholdene. Der skal træffes foranstaltninger på dette område i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis. Arbejdsmarkedets parter er endnu ikke nået til enighed om reformen af overenskomstforhandlingerne. Ifølge det nationale reformprogram forventes en reform inden udgangen af 2016. Kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet er blandt de laveste i EU. Kvinder bestrider især atypiske og usikre job, tegner sig for størstedelen af job, der falder uden for standarderne, og er særlig berørt af den uformelle økonomi. Skatte- og understøttelsessystemet ansporer ikke sekundære forsørgere til at arbejde, og arbejdsmarkedsloven har ikke løst dette problem effektivt. De begrænsede muligheder for pasningsydelser til en rimelig pris har også en negativ indvirkning på arbejdsmarkedet for kvinder med børn og ældre slægtninge. Fattigdommen er stor – over en fjerdedel af italienerne risikerer fattigdom eller social udstødelse – og den sociale bistand er fortsat svag og opsplittet. Første skridt i retning af en gradvis gennemførelse af en minimumsindkomstordning på nationalt plan på en måde, der overordnet set er budgetneutral, kunne være at få vedtaget og gennemført en national strategi for bekæmpelse af fattigdom og rationalisering af de sociale udgifter. Der er sket betydelige fremskridt med uddannelsesreformen. Skolereformen blev vedtaget i juli 2015, og gennemførelsesdekreterne forventes at blive vedtaget senest i januar 2017.

               (17)Der er gjort beskedne fremskridt med at øge konkurrencen inden for serviceydelser. Den årlige konkurrencelov for 2015 er stadig til behandling i parlamentet. En række bestemmelser, f.eks. om juridiske erhverv, er blevet svækket i løbet af den parlamentariske proces. Flere områder er stadig overbeskyttede eller overregulerede, det gælder især lovregulerede erhverv, sundhedssektoren, den lokale offentlige transport, taxaer, havne og lufthavne. Detailsektoren lider under manglende effektivitet, som skyldes den stramme markedsregulering. Den offentlige procedure for tildeling af rettigheder til økonomisk aktivitet på det offentlige område fremmer ikke konkurrencen, især fordi tildelingen af tilladelser sker efter procedurer, der hverken sikrer konkurrence eller gennemsigtighed. De foranstaltninger, som skal åbne markederne, skal understøttes af et erhvervsfremmende miljø. Forenklingsplanen 2015-2017 har medført visse fremskridt, hvilket har skabt et mere gnidningsløst og strømlinet samarbejde mellem den centrale og de lokale forvaltninger. Det italienske erhvervsmiljø fremmer dog stadig ikke i tilstrækkelig grad vækst og investeringer, og det lider under et usammenhængende og lagdelt system af love og forskrifter, som er affødt af forskellige forvaltningsniveauer. De økonomiske aktører lider fortsat under den administrative og forskriftsmæssige byrde. Den lethed, der er forbundet med at starte eller afvikle virksomheder, udlignes desværre af de vanskeligheder, der er forbundet med at ansøge om byggetilladelser, håndhæve kontrakter, betale skat eller opnå lån. Gennemførelsen af den nationale strategi for offentlige indkøb, som blev vedtaget i starten af 2016, burde også kunne bidrage til at afhjælpe nogle af de indbyggede og udbredte svagheder.

               (18)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Italiens økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2016. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Italien i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Italien, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1-5 nedenfor.

               (19)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået stabilitetsprogrammet, og dets holdning
                  12
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (20)På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Dets henstillinger efter artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 1-5 nedenfor,

               HENSTILLER, at Italien i 2016 og 2017 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.I 2016 begrænse den midlertidige afvigelse fra den krævede tilpasning på 0,5 % af BNP i retning af den mellemfristede budgetmålsætning til 0,75 % af BNP, der tillades til investeringer og gennemførelse af strukturreformer, under forudsætning af at genoptage den tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2017. Opnå en årlig finanspolitisk tilpasning på mindst 0,6 % af BNP i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2017. Fremskynde gennemførelsen af privatiseringsprogrammet og anvende ekstraordinære indtægter til at fremskynde nedbringelsen af den offentlige gældskvote. Flytte skattebyrden fra produktive faktorer til forbrug og formue. Mindske antallet og omfanget af skatteudgifter og fuldende reformen af matrikelsystemet inden midten af 2017. Træffe foranstaltninger til at forbedre efterlevelsen af skatteregler, herunder ved elektronisk fakturering og betaling.

               2.Gennemføre reformen af den offentlige forvaltning ved at vedtage og gennemføre alle nødvendige lovdekreter, navnlig dem, der reformerer lokale offentlige virksomheder, lokale offentlige tjenester og forvaltningen af menneskelige ressourcer. Forbedre bekæmpelsen af korruption ved at ændre forældelsesloven inden udgangen af 2016. Reducere længden af civile retssager ved at håndhæve reformer og ved effektiv sagsbehandling.

               3.Nedbringe antallet af misligholdte lån hurtigere, bl.a. ved at forbedre reglerne for insolvens og inddrivelse af gæld yderligere. Fremskynde gennemførelsen af de igangværende reformer af virksomhedsledelsen i banksektoren.

               4.Gennemføre reformen af aktive arbejdsmarkedspolitikker, bl.a. ved at gøre arbejdsformidlingerne mere effektive. Gøre det lettere for sekundære forsørgere at komme i arbejde. Vedtage og gennemføre den nationale strategi for fattigdomsbekæmpelse og revidere og rationalisere sociale udgifter.

               5.Hurtigt vedtage og gennemføre konkurrenceloven. Træffe yderligere foranstaltninger til at øge konkurrencen i lovregulerede erhverv, transport-, sundheds- og deltailsektoren samt koncessionssystemet.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 332 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059, og P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 81 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  C(2015) 8105 final.

                     (12)
                  I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


title: UDKAST TIL RAADETS HENSTILLING OM FORBUD MOD RYGNING PAA OFFENTLIGE STEDER

text:
8. 2. 89                                      De Europæiske Fællesskabers Tidende                                   Nr. C 32/9
                        Forslag til Rådets henstilling om forbud mod rygning på offentlige steder
                                                    KOM(88)    674 endelig udg.
                                          (Forelagt af Kommissionen den 9. januar 1989)
                                                          (89/C 32/16)
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER                                for at sikre ikke-rygeres ret til sundhedsbeskyttelse er det
HENSTILLER —                                                        nødvendigt at forbyde rygning på offentlige steder i visse
                                                                    bygninger og i transportmidler;
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det
Europæiske Økonomiske Fællesskab,                                   i betragtning af en del af befolkningens meget store
                                                                    tobaks afhængighed bør man fastsætte mulighed for
                                                                    rygning i en del af disse bygninger og transportmidler;
under henvisning til Kommissionens udkast til henstil-
ling,                                                               det er nødvendigt, at den beskyttelse mod skadevirknin-
                                                                    gerne af passiv rygning, som borgerne i visse medlems-
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,              stater nyder godt af, kommer til at omfatte borgere i
                                                                    samtlige lande i Det Europæiske Fællesskab —
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og
Sociale Udvalg, og                                                  TIL MEDLEMSSTATERNE:
ud fra følgende betragtninger:
                                                                    De i overensstemmelse med praksis og de særlige
                                                                    forhold, der måtte gøre sig gældende i deres land, fast-
Det Europæiske Råd fremhævede på mødet i Milano den                 sætter lovbestemmelser til gennemførelse af følgende
28. og 29. juni 1985 betydningen af at opstille et euro-            foranstaltninger:
pæisk handlingsprogram til bekæmpelse af kræft;
                                                                     1. Det forbydes at ryge på lukkede steder, der er
                                                                        bestemt til kollektiv brug, og som er en del af sådanne
Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes rege-
                                                                        offentlige eller private bygninger, der er anført i bilag
ringer, forsamlet i Rådet den 7. juli 1986 ('), fastsatte
                                                                        til dette udkast til henstilling.
som målsætning for dette program at bidrage til at
forbedre fællesskabsborgernes sundhed og livskvalitet                   I disse bygninger bør der dog indrettes afgrænsede
ved at mindske antallet af kræfttilfælde, og det har med                områder til rygere.
henblik herpå prioriteret bekæmpelse af tobaksmisbrug                   Medlemsstaterne kan udvide listen over de i bilag
højt;                                                                   anførte bygninger.
                                                                     2. Både i disse bygninger og på samtlige arbejdspladser
ud over det fysiske ubehag og de gener, som tobaksrøg                   må ikke-rygeres ret til at færdes i et sundt miljø gå
giver ikke-rygere, er der stor risiko for, at disse får                 forud for rygeres ret til at ryge, såfremt der måtte
lungekræft eller andre åndedrætssygdomme, når de ufri-                  opstå konflikt herom.
villigt udsættes for tobaksrøg, og som følge heraf har
ikke-rygere ret til beskyttelse mod passiv rygning;                  3. Rygeforbuddet skal ligeledes gælde samtlige offentlige
                                                                        transportmidler.
                                                                     4. Kommissionen underrettes hvert andet             år   om
 (l) EFT nr. C 184 af 23. 7. 1986, s. 19.                               gennemførelsen af denne henstilling.
 ---pagebreak--- Nr. C 32/10                                 De Europæiske Fællesskabers Tidende                                      8. 2. 89
                                                               BILAG
            1. Bygninger, hvori der tilbydes offendige serviceydelser, gratis eller mod betaling.
            2. Bygninger, hvori syge eller ældre modtages eller behandles.
            3. Bygninger, hvori der gives præventiv eller helbredende lægebehandling.
           4. Skoler og andre bygninger, hvori børn og unge i den skolepligtige alder modtages, bor eller behandles.
            5. Bygninger, hvori der gives almen og erhvervsrettet uddannelse.
           6. Bygninger, hvori der opføres teater og holdes koncerter m.v.
           7. Bygninger, hvori der afholdes udstillinger.
            8. Bygninger og overdækkede steder, hvori der dyrkes sport.
           9. Metro- og jernbanestationer, havne og lufthavne.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 18.5.2016
            COM(2016) 348 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram for 2016og med Rådets udtalelse om Det Forenede Kongeriges konvergensprogram for 2016

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram for 2016

                  og med Rådets udtalelse om Det Forenede Kongeriges konvergensprogram for 2016

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 9, stk. 2,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  2
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  3
               ,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  4
               , som markerede starten på det europæiske semester 2016 om samordning af de økonomiske politikker. Den 17.-18. marts 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  5
               , hvori Det Forenede Kongerige blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (2)Den 26. februar 2016 blev landerapporten for Det Forenede Kongerige 2016
                  6
                offentliggjort. Den indeholdt en analyse af Det Forenede Kongeriges fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som blev vedtaget af Rådet den 14. juli 2015, og opfyldelsen af Det Forenede Kongeriges nationale Europa 2020-mål. Rapporten indeholdt desuden en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Den 8. marts 2016 fremlagde Kommissionen resultaterne af den dybdegående undersøgelse
                  7
               . Kommissionen konkluderer af sin analyse, at Det Forenede Kongerige ikke er berørt af makroøkonomiske ubalancer. Husholdningernes høje gæld, de høje boligpriser og det store underskud på betalingsbalancens løbende poster kan udgøre svagheder. Samlet er husholdningernes balancer dog samtidig stærke, og banksektorens modstandsdygtighed øges fortsat. På kort sigt ser det ud til, at husholdningerne og økonomien som helhed er mere modstandsdygtige over for risici, som f.eks. rentechok eller et brat fald i beskæftigelsen. En række regeringsinitiativer har imidlertid endnu ikke haft nogen væsentlig effekt på uligevægten mellem udbuddet og efterspørgslen på boligmarkedet. De risici, der er forbundet med det store underskud på betalingsbalancens løbende poster, afbødes af gunstige institutionelle rammer og beskedne forpligtelser i udenlandsk valuta. Stigningen i underskuddet skyldes et voksende underskud i den primære indkomst og forventes at aftage, efterhånden som de negative konjunkturer vender.

               (3)Den 24. marts 2016 fremlagde Det Forenede Kongerige sit nationale reformprogram for 2016 og sit konvergensprogram for 2016. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (4)Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i forordning (EU) nr. 1303/2013 kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende denne bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring
                  8
               .

               (5)Det Forenede Kongerige er i øjeblikket underlagt den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten. Forudsat at der i 2016/17 opnås en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, vil Det Forenede Kongerige blive underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og overgangsreglen vedrørende gældskriteriet fra og med 2017/18. Det fremgår af 2015/16-konvergensprogrammet, at regeringen forventer, at det samlede underskud vil falde til under 3 % af BNP i 2016/17, og at det vil falde yderligere til 2,0 % af BNP senest i 2017/18. Genberegningen af det strukturelle underskud
                  9
                tyder på en strukturel forbedring på 0,6 procentpoint af BNP i 2015/16, 0,9 procentpoint af BNP i 2016/17 og 0,7 procentpoint af BNP i 2017/18. Konvergensprogrammet indeholder ingen mellemfristede budgetmålsætninger. Ifølge konvergensprogrammet forventes den offentlige gældskvote at stige fra 88,0 % i 2015/16 til 88,3 % af BNP i 2016/17, hvorefter den forventes at falde til 87,1 % i 2017/18. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. De foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål i 2016/17 og 2017/18, er tilstrækkeligt præciseret. Der hersker imidlertid større usikkerhed om virkningen af visse foranstaltninger i 2017/18, hvis budgetmæssige virkning skønnes til ca. 0,2 % af BNP. På basis af Kommissionens forårsprognose 2016 ventes Det Forenede Kongerige at nå det anbefalede mål for det samlede offentlige underskud på 4,1 % af BNP i 2015/16 og at have leveret den anbefalede finanspolitiske indsats. Det forventes, at Det Forenede Kongerige korrigerer sit uforholdsmæssigt store underskud til fristen i 2016/17, som anbefalet af Rådet, omend landet ikke helt når det anbefalede mål for det offentlige underskud på 2,7 % af BNP. Det forventes, at Det Forenede Kongerige samlet set i den periode, hvor landet har været underlagt proceduren for uforholdsmæssigt store underskud, leverer en finanspolitisk indsats, som er en smule mindre end anbefalet. I 2017/18 forventes Det Forenede Kongerige at opnå den tilpasning, der anbefales for at nå de mellemfristede budgetmål, der kræves som et minimum baseret på uændrede politikker. Det Forenede Kongerige forventes også at overholde overgangsreglen vedrørende gældskriteriet i 2017/18. På grundlag af vurderingen af konvergensprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 er Rådet af den opfattelse, at Det Forenede Kongerige forventes at være i bred overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.

               (6)Produktiviteten i Det Forenede Kongerige har været stagnerende siden 2008. Dette kan skyldes flere faktorer, som f.eks. lave kapitalinvesteringer, mangel på kvalificeret arbejdskraft, et misforhold mellem de udbudte og efterspurgte kvalifikationer på arbejdsmarkedet og ændringer i økonomiens sammensætning hen imod erhvervssektorer med lavere produktivitet. Boligmanglen og de dertil knyttede problemer, navnlig i geografiske områder med høj økonomisk vækst, skal også tages i betragtning i denne forbindelse. I sit policydokument fra juli 2015 med titlen "Fixing the foundations - creating a prosperous nation" fremlægger regeringen vidtrækkende foranstaltninger, der tager sigte på at løse disse problemer. Eftersom der stadig findes visse hindringer for investeringer, og de offentlige og private investeringer i Det Forenede Kongerige er begrænsede, falder regeringens politiske tiltag til at øge kvalifikationsniveauet, sætte skub i innovation og infrastrukturinvesteringerne på et godt tidspunkt, omend det vil være nødvendigt at implementere dem effektivt. En af de vigtigste udfordringer på investeringsområdet er at få tilvejebragt en dækkende netinfrastruktur. Den nationale infrastrukturplan (National Infrastructure Plan), som blev ajourført i 2016, indeholder en beskrivelse af de fremskridt, der er gjort med infrastrukturprojekter, inden for en sammenhængende og konsistent ramme. Planens gennemførelse forudsætter, at der sikres flere private midler til de fleste af investeringerne. Hvis planen skal lykkes er gennemførelse og overvågning på den ene side og gennemsigtighed og ansvarlighed på den anden side af afgørende betydning. Til trods for regeringens forskellige initiativer overstiger efterspørgslen efter boliger stadig udbuddet, og dette viser sig i form af høje og fortsat stigende huspriser. Boligmanglen er mest akut i de områder af London og det sydøstlige England, som er i hurtig vækst. Arealudnyttelsen er baseret på principperne i de nationale regler for byggeplanlægning, der har gennemgået en reform, og som, hvis de gennemføres effektivt, vil kunne bane vejen for, at der bygges flere boliger.

               (7)Det Forenede Kongeriges arbejdsmarked er fortsat dynamisk. I 2015 nåede beskæftigelsesfrekvensen (for aldersgruppen 20-64) op på 76,9 %, samtidig med at arbejdsløsheden faldt til 5,3 %. Ungdomsarbejdsløsheden og andelen af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, faldt ligeledes yderligere. Der bør dog gøres en indsats for at give arbejdsløse, underbeskæftigede og lavtuddannede arbejdstagere bedre muligheder. Større muligheder for at avancere på arbejdsmarkedet og lettere adgang til opkvalificering vil hjælpe dem, der sidder fast i lavtlønnede jobs og/eller deltidsjobs med få timer.  Dette ville også afhjælpe den åbenlyse mangel på kvalifikationer i visse sektorer af økonomien, f.eks. byggebranchen. Det vil kræve stor omhu at anvende midlerne fra lærlingeafgiften fornuftigt. Forslagene om at øge udbuddet af børnepasningsmuligheder bør gennemføres så hurtigt som muligt, eftersom det fortsat er vanskeligt og dyrt at få børn passet.

               (8)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Det Forenede Kongeriges økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2016. Den har også vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Det Forenede Kongerige i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Det Forenede Kongerige, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1-3 nedenfor.

               (9)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået konvergensprogrammet, og dets holdning
                  10
                afspejles især af henstilling 1 nedenfor,

               HENSTILLER, at Det Forenede Kongerige i 2016 og 2017 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.Foretage en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2016/17. Når det uforholdsmæssigt store underskud er korrigeret, opnå en finanspolitisk tilpasning på 0,6 % af BNP i 2017/18 hen imod den mellemfristede budgetmålsætning, der kræves som et minimum.

               2.Afhjælpe manglen på investeringer i netinfrastruktur, herunder ved at gennemføre prioriteringerne i den nationale infrastrukturplan. Træffe yderligere foranstaltninger til at øge udbuddet af boliger, herunder ved at gennemføre reformerne i de nationale regler for byggeplanlægning.

               3.Rette op på misforholdet mellem de udbudte og efterspurgte kvalifikationer og bane vejen for opkvalificering, herunder ved at forbedre lærlingeordningerne. Øge udbuddet af betalbar fuldtidsbørnepasning af høj kvalitet yderligere.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 348 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 og P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 96 final.

                     (7)
                  COM(2016) 95 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Kommissionen har genberegnet den strukturelle saldo på grundlag af oplysningerne i konvergensprogrammet efter den i fællesskab aftalte metode.

                     (10)
                  I henhold til artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


title: UDKAST TIL RÅDETS HENSTILLING om principperne for Fællesskabets politik vedrørende pensionsalder (forelagt af Kommissionen for Rådet)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (81) 779
Vol. 1981/0221
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak---                                   I
KQRMSSSONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
                                               KOM(81)779 endelig udg.
                                               Bruxelles , den 16 . december 1981
                                                       •V
                                    4r " -
                          UDKAST TIL RÅDETS HENSTILLING
                om principperne for Fællesskabets politik vedrørende
                pensionsalder
                                 *
                        ( forelagt af Kommissionen for Rådet )
    KOM ( 81 ) 779 endelig udg .
 ---pagebreak---                                  BEGRUNTE LSE
1 . Rådet erindrer    i sin resolution af 18 . december 1979 om tilrettelæggelse af ar
    bejdstiden om , at det tillægger det stor betydning ^ at Kommissionen fortsætter
    areej&St m«å fiekaibal p©»6ie»i6t«iRg, Bet finiter , at en fltfcgj/B«! pensionering ,
    som bør vare frivillig, må udvikles i tilknytning til foranstaltninger med henblik
    på en gradvis nedsættelse af arbejdstiden i de sidste erhvervsaktive år , såsom
    deltidsarbejde og forlængelse af ferien for ældre arbejdstagere .
    I forlængelse af denne resolution vedtog Kommissionen den 14 . juli I98O en meddel
    else med titlen "Fællesskabets retningslinjer for en -fleksibel pensionering"^ t som
    blev behandlet på det møde , Det stående Udvalg for Beskæftigelse afholdt den 11 .
    december I98O . På dette møde var der bred enighed om , at der gradvis må indføres
    adgang for alle erhvervsaktive til fra en bestemt alder selv at vælge , hvornår de
    vil lade sig pensionere . Selv om arbejdsgiverne og arbejdstagerne var principielt
    enige , fremsatte de dog hver for sig særsynspunkter , og udvalget fandt , at man ved
    udformningen af den politik , der skulle føres på området , burde tage hensyn til de
    specielle forhold , der gør sig gældende i de enkelte medlemsstater , ligesom man
    ikke burde antaste de berørte parters kompetence . Det opfordrede derfor Kommissio
    nen til at fortsætte sit arbejde på dette område og til at fremsætte konkrete for
    slag. Spørgsmålet vedrørende den glidende pensionering ( gradvis nedsættelse af ar
    bejdstiden i de sidste erhvervsaktive år) kunne efter udvalgets mening tages op på
    et senere tidspunkt .
2 . Nærværende henstilling har til formål at udmønte denne enighed i konkrete forslag.
    En henstilling fra Rådet synes dt være det bedst egnede middel til at iværksætte
    en politik , som dels er et udtryk for en langsigtet målsætning for medlemsstaternes
    socialpolitik , dels må udformes under hensyntagen til de specielle forhold , der gør
    sig gældende i de enkelte medlemsstater , og til de berørte parters kompetence .
    Ud fra samme tankegang har det forekommet hensigtsmæssigt i ■ henstillingen at skelne
    mellem på den ene side en langsigtet forpligtelse for medlemsstaterne , og på den .
    anden side en kortsigtet , mere begrænset forpligtelse .
3 . Den langsigtede forpligtelse går ud på at gennemføre fleksibel pensionering , der
    anerkendes som fælles målsætning for medlemsstaternes social– og arbejdsmarkeds
    politik, Dette betyder , at alle erhvervsaktive , lønmodtagere som selvstændige er
    hvervsdrivende , fra en bestemt alder skal have ret til selv at vælge , hvornår de
    ønsker at lade sig pensionere .
    1 ) KGM(80) 393 endel
 ---pagebreak---                                       _ 2 -
    Med henblik herpå opfordres medlemsstaterne til at træffe de foranstaltninger ,
    der er nødvendige for at gennemføre denne måi»atning ( del A i henstillingen).
    Detts kan ek« gradvis inden for rammerne af de lovfæstede soe i al » iler lng»ordnin
    ger eller de erhvervstilknyttede ordninger ( der er oprettet ved kollektiv over
    enskomst , aftaler inden for de enkelte virksomheder , osv. ) med udgangspunkt i en
    række principper , der er "baseret på ILO' s henstillinger på dette område .
4 . Disse principper omfatter mere fleksible regler vedrørende pensionsalder , samme
    ret for mænd og kvinder til fra en nærmere "bestemt alder selv at vælge , hvornår
    de vil lade sig pensionere (i overensstemmelse med ligestillingsprincippet ) , visse
    alternative muligheder ( fast pensionsalder med mulighed for at "begære fremrykket
    eller opsat pension eller ret til pension efter et bestemt antal forsikringsår) ,
    ret til økonomisk kompensation for ældre arbejdstagere , hvis arbejdstid gradvis
    nedsættes , ret til at have lønnet beskæftigelse i et vist omfang efter pensione
    ringen samt forberedelse til pensionisttilværelsen. Desuden     fastlægges de nærmere
    vilkår for indførelse af ordninger , som tager sigte på gennem økonomiske incita
    menter at opmuntre ældre arbejdstagere til at trække sig tidligere tilbage fra ar
    bejdsmarkedet . Sådanne ordninger kan imidlertid ikke betragtes som en integrerende
    del af en ordning med fleksibel pensionering.
     1
5 . Kommissionen ønsker at skelne mellem gennemførelsen af disse principper ,, som
    hovedsagelig har til formål at forbedre livskvaliteten og øge hensynet til den
    enkeltes ønsker , og visse førtidspensioneringsordninger , som den har fremsat
    forslag til eller givet sin støtte inden for bestemte sektorer ( f.eks . stål og
    fiskeri ), og som , selv om de ikke er i modstrid med ovennævnte principper , først
    og fremmest må betragtes som beskæftigelsespolitiske foranstaltninger .
6 . I del 3 af henstillingen forudses der yderligere overvejelser på fællesskabsplan
    efter et tidsrum på to år , inden for hvilket medlemsstaterne skal tage deres
    pensionsordninger op til revision i lyset af de i henstillingen anførte prin
    cipper samt indgive beretning herom til Kommissionen . På grundlag heraf udarbej-
 .  der Kommissionen en rapport til Rådet om gennemførelsen af den fleksible pen
    sionering ( fremskridt , forhindringer , vanskeligheder, omkostninger osv.), ligesom
    den eventuelt ' fremsætter andre forslag til gennemførelse af denne fælles målsæt
    ning , f.eks . fastsættelse af en ensartet minimumspensionsalder for alle medlems
    stater . Kommissionen vil til den tid ligeledes overveje at fremsætte forslag om
 ---pagebreak---                                         3
en udvidelse af de eksisterende bestemmelser om glidende pensionering , og den
opfordrer medlemsstaterne til i løbet af de næste to år nøje at overveje , hvor
ledes man kan undgå en for brat overgang mellem fuldtidsbeskæftigelse og pen-
sionisttilværelse , samt til ved udgangen af denne periode at udarbejde rapporter
til Kommissionen om de erfaringer , de har gjorto I mellemtiden vil Kommissionen
fortsætte og udbygge sit samarbejde med de berørte organisationer m 0 v0 med hen
blik på udformningen af sin politik på dette område samt med interesse imsdese
resultatet af Europa-Parlamentets, arbejde omkring ældreproblematikken i fælles-
skabslandene o
 ---pagebreak---                                                                 Origc s FR
                      UDIAST TIL RÅDETS HENSTILLING
OM PRINCIPPERNE FOR FÆLLESSKABETS POLITIK VSMØKSflSB PENg IONSALDER
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER ,
som henviser til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske
Fællesskab ,
som henviser til udkast til henstilling forelagt af Kommissionen ,
som henviser til udtalelse fra Europa-Parlamentet ,
som henviser til udtalelse fra Det økonomiske og sociale Udvalg , og
som tager følgende i "betragtning:
Rådet vedtog den 18 . december 1979 en resolution om tilpasning af arbejds
tiden 1 ) j
I det stående Udvalg for Beskæftigelse er der enighed om , at der gradvis må
indføres adgang for alle erhvervsaktive til fra en bestemt alder' selv at vælge ,
                                       2)
hvornår de vil lade sig pensionere 1 ;                                      i
                                                                          »
en række faktorer taler for en mere fleksibel pensionsalder , ikke alene de på
gældendes objektive behov eller personlige ønsker , men også mere generelle po
liti ske hensyn; >
indførelse af en fleksibel pensionering vil kunne bidrage til at afskaffe den
eksisterende forskelsbehandling mellem mænd og kvinder for så vidt angår pen
sionsalder;
der kan endvidere i medlemsstaterne konstateres en tendens til at gøre de ek
 sisterende ordninger mere fleksible , selv om disse i princippet fortsat er ba
 seret på en fast pensionsalder; der er tale om flere forskellige former for
fleksibilitet , blandt andet lovfæstet fleksibel pensionsalder , ret til pension ,
når der er tilbagelagt et bestemt antal forsikringsår , adgang til at begære
 fremrykket eller opsat pension , nedsat pensionsalder for visse personka+egorier
eller for visse særligt belastende eller farlige erhverv , førtidspension eller
efterløn til ældre , som accepterer at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet ,
 inden de har nået den lovfæstede pensionsalder , med det formål at sikre ledige
eller ledighedstruede arbejdstagere beskæftigelse ;
 1 ) EFT , nr. C 2 af 4 «> januar 1980 .
  2 ) 20 . møde i Det stående Udvalg for Beskæftigelse den 11 . december I98O .
 ---pagebreak--- OPFORDRER. MEDLEMSSTATERNE TIL
at anerkende som en af målsætningerne for deres social- og arbe jdsmarkeds-
politik indførelse af fleksibel pensionering, det vil sige , at alle , lønmod
tagere som selvstændige erhvervsdrivende , fra en bestemt alder selv kan vælge ,
hvomår de vil lade sig pensionere , og
HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE,
                              I
A) at de træffer de nødvendige foranstaltninger til gradvis at gennemføre
 . en insre fleksibel pensionering inden for rammerne af deres lovfæstede
   eller erhvervstilknyttede ordninger med udgac-gspuinkt i følgende prin
   cipper :
   le Med det formål , at tilbagetrækningen fra arbejdsmarkedet kommer til
      at foregå på frivillig basis , bør pensionsalderen gøres mere fleksibel «
      Med henblik herpå :
      - "bør der træffes foranstaltninger til at give alle erhversaktive
         mulighed for fra en nærmere fastsat alder , der er ens for mænd og
         kvinder , selv at vælge , hvornår de vil lade sig pensionere .
      - i mangel heraf , og så længe de eksisterende ordninger er baseret på
         en fast pensionsalder , "bør der indføres ret til inden for et bestemt
         tidsrum at begære fremrykket eller opsat pension® Nedslagene i pen
         sionen i forbindelse med fremrykket pension "bør ikke være af en sådan
         størrelsesorden , at den enkelte ingen reel mulighed har for at vælge
         denne løsning.
      - pensionsalderen kan også- gøres mere fleksibel ved , at der- indføres
         en ordning , hvorefter der opnås ret til pension , når der er tilbage
         lagt et bestemt antal forsikringsår eller beskæftigelsesperioder-,,
 ---pagebreak---                                    - 3 -
    2 . .ddre arbejdstagere , hvis aroejdstxd gradvis bliver nedsat , skal i
        en nærmere fastsat periode før deres pensionering have ret til en
        særlig ydelse , der helt eller delvis kompenserer for deres lønned
        gang , samt "bevare deres ret til pension .
    3 . Ordninger , som tager sigte på gennem økonomiske incitamenter at
         opmuntre ældre til at trække sig tidligere tilbage fra arbejdsmar
        kedet , må kun indføres midlertidigt og som følge af en usædvanlig
        økonomisk situation og må ikke betragtes som en integrerende del af
        en ordning med fleksibel pensionering .
    4 . Personer , der oppebærer alderspension , skal have ret til at have
        lønnet beskæftigelse i et vist omfang.
    5 . Erhvervsaktive skal i de sidste to år før minimuinspensionsaldereri
        have adgang til relevant rådgivning samt til kurser , der forbereder
        de aldre til pensionisttilværelsen .
B ) at de i første omgårg tager deres pensionsordninger op til revision i
    lyset af disse principper inden for de næste to år samt overvejer , om
    det er muligt at indføre glidende pensionering for alle med henblik på
    at lette overgangen fra fuldtidsbeskæftigelse til pensionisttilværelse .
Medlemsstaterne underretter Kommissionen cm resultatet af disse revisioner
og overvejelser inden for en frist på to og et halvt år fra vedtagelsen af
nærværende henstilling at regne , således at denne i løbet af det følgende
halve år kan udarbejde en rapport til Rådet om , hvor langt :«z edlemsst at eme
er kommet med at gennemføre princippet om fleksibel pensionering';, herunder
glidende pensionering , og hvilke vanskeligheder de er stødt på i forbin
delse hermed , samt eventuelt fremsatte forslag til f oranstaltr.inger , der
måtte forekomme nødvendige med henblik på gennemførelsen af de fælles
målsætninger , der skal lette overgangen fra fuldtidsbeskæftigelse til
pensionisttilværelse .