title: Kommissionens henstilling af 18. juni 2019 om udkastet til Letlands integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030

text:
               3.9.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 297/52

      KOMMISSIONENS HENSTILLING
      af 18. juni 2019
      om udkastet til Letlands integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030
      (2019/C 297/14)
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 (»forordningen om forvaltning«) skal hver medlemsstat forelægge Kommissionen et udkast til en integreret national energi- og klimaplan for perioden 2021-2030 i overensstemmelse artikel 3, stk. 1, og bilag I i nævnte forordning. De første udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner skulle forelægges inden den 31. december 2018.

                  (2)

                  Den 28. december 2018 forelagde Letland sit udkast til en national energi- og klimaplan. Forelæggelsen af dette udkast er det grundlæggende, første skridt i den iterative proces mellem Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på at færdiggøre de integrerede nationale energi- og klimaplaner og sikre deres efterfølgende gennemførelse.

                  (3)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 skal Kommissionen vurdere udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner. Kommissionen har foretaget en omfattende vurdering af det lettiske udkast til en integreret national energi- og klimaplan, idet de relevante elementer i forordning (EU) 2018/1999 er blevet taget i betragtning. Denne vurdering (2) offentliggøres sammen med nærværende henstilling. Nedenstående henstillinger er baseret på denne vurdering.

                  (4)

                  Kommissionens henstillinger kan navnlig vedrøre i) ambitionsniveauet for målsætninger, mål og bidrag med henblik på i fællesskab at opfylde energiunionens målsætninger og navnlig Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet samt omfanget af elektricitetssammenkobling, som medlemsstaten sigter mod at opnå i 2030, ii) politikker og foranstaltninger, der vedrører målsætninger på medlemsstats- og EU-plan, og andre politikker og foranstaltninger med potentielle grænseoverskridende konsekvenser, iii) eventuelle yderligere politikker og foranstaltninger, der kan være påkrævet i de integrerede nationale energi- og klimaplaner, og iv) samspillet mellem og konsekvensen i de eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger i den integrerede nationale energi- og klimaplan inden for én dimension og mellem energiunionens forskellige dimensioner.

                  (5)

                  Under udarbejdelsen af henstillingerne har Kommissionen på den ene side taget hensyn til behovet for at summere visse kvantificerede planlagte bidrag fra alle medlemsstater med henblik på at vurdere ambitionen på EU-plan og på den anden side behovet for at give den berørte medlemsstat tilstrækkelig tid til at tage behørigt hensyn til Kommissionens henstillinger, før den færdiggør sin integrerede nationale energi- og klimaplan.

                  (6)

                  Kommissionens henstillinger vedrørende medlemsstaternes ambitioner for vedvarende energi er baseret på en metode, der er beskrevet i bilag II til forordning (EU) 2018/1999, og som er baseret på objektive kriterier.

                  (7)

                  For så vidt angår energieffektivitet er Kommissionens henstillinger baseret på vurderingen af det nationale ambitionsniveau som afspejlet i udkastet til den integrerede nationale energi- og klimaplan, sammenlignet med det samlede indsatsniveau, der er nødvendigt for at nå Unionens mål, idet de fremlagte oplysninger om særlige nationale forhold tages i betragtning, hvis det er relevant. De endelige nationale bidrag på energieffektivitetsområdet bør afspejle potentialet for omkostningseffektivitet for så vidt angår energibesparelser og støttes af en stærk langsigtet bygningsrenoveringsstrategi og foranstaltninger til gennemførelse af den energispareforpligtelse, der er fastsat i artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterne bør ligeledes vise, at de har anvendt princippet om »energieffektivitet først« korrekt ved navnlig at forklare, hvordan energieffektivitet på omkostningseffektiv vis bidrager til at nå de nationale mål for en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi og energiforsyningssikkerhed samt til at bekæmpe energifattigdom.

                  (8)

                  Ifølge forordningen om forvaltning skal medlemsstaterne fremlægge et generelt overblik over de investeringer, som er påkrævet for at indfri de målsætninger, mål og bidrag, der er opstillet i den integrerede nationale energi- og klimaplan, og en generel vurdering af kilderne til disse investeringer. De nationale energi- og klimaplaner bør sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i de nationale politikker og foranstaltninger med henblik på at skabe investeringssikkerhed.

                  (9)

                  Samtidig har Kommissionen som led i det europæiske semester 2018-2019 sat stærk fokus på medlemsstaternes energi- og klimarelaterede investeringsbehov. Dette afspejles i landerapporten 2019 for Letland (4) og i Kommissionen henstilling med henblik på Rådets henstilling til Letland (5), som er en del af det europæiske semester. I sine seneste konklusioner og henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester tog Kommissionen sin vurdering af udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner i betragtning. Kommissionens henstillinger supplerer de seneste landespecifikke henstillinger, der er fremsat i forbindelse med det europæiske semester. Medlemsstaterne bør også sikre, at deres integrerede nationale energi- og klimaplaner tager hensyn til de seneste landespecifikke henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester.

                  (10)

                  Dertil kommer, at medlemsstaterne ifølge forordningen om forvaltning skal tage behørigt hensyn til Kommissionens eventuelle henstillinger i deres udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner, som skal indgives til Kommissionen inden den 31. december 2019, og at en medlemsstat, hvis denne ikke følger en henstilling eller en væsentlig del heraf, skal begrunde dette og offentliggøre begrundelsen.

                  (11)

                  Hvis det er relevant, bør medlemsstaterne indberette de samme data i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og efterfølgende ajourføringer, som de indberetter til Eurostat eller Det Europæiske Miljøagentur. Brugen af samme kilde og, hvis det er muligt af europæiske statistikker, er ligeledes afgørende for at beregne referencescenariet for modellering og prognoser. Anvendelse af europæiske statistikker vil gøre det lettere at sammenligne de data og prognoser, der bruges i de integrerede nationale energi- og klimaplaner.

                  (12)

                  Alle elementer i bilag I til forordning (EU) 2018/1999 skal inkluderes i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. I den forbindelse bør den makroøkonomiske og i det omfang, det er muligt, den sundhedsmæssige, miljømæssige, beskæftigelses- og uddannelsesmæssige, kompetencemæssige og sociale indvirkning af de planlagte politikker og foranstaltninger vurderes. Offentlige interessenter og andre interessenter skal inddrages i forberedelsen af den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. Disse og andre elementer er beskrevet i detaljer i det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der offentliggøres sammen med nærværende henstilling (6).

                  (13)

                  I den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan bør Letland tage hensyn til de politiske vekselvirkninger, navnlig synergierne mellem dimensionerne dekarbonisering, energisikkerhed og det indre marked med princippet om »energieffektivitet først« ved at forklare, hvordan energieffektivitet bidrager til 1) omkostningseffektiv opnåelse af de nationale mål for en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi, 2) energiforsyningssikkerhed og 3) afbødning af energifattigdom. En anden forbindelse, der skal tages fat på, er brugen af biomasse til energiformål og virkningen af de registrerede emissioner og optag fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug. På samme måde skal målsætningerne under dimensionen forskning, innovation og konkurrenceevne underbygge den indsats, der er planlagt for energiunionens andre dimensioner. Der kan også tages fat på klimaændringernes konsekvenser for energisektoren.

                  (14)

                  Den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan vil med fordel kunne indeholde en omfattende analyse af, hvor sektoren for lavemissionsteknologier p.t. er positioneret på det globale marked, og således fremhæve områder med konkurrencefordele og eventuelle udfordringer og udpege målbare målsætninger for fremtiden, og de politikker og foranstaltninger, der skal til for at nå dem, idet der etableres passende forbindelser til erhvervs- og industripolitikken. Den vil desuden have gavn af et bedre samspil med den cirkulære økonomi, hvor potentialet for reduktion af drivhusgasemissionerne understreges.

                  (15)

                  Kommissionens henstillinger til Letland er underbygget af den vurdering af Letlands udkast til en integreret national energi- og klimaplan, som offentliggøres sammen med denne henstilling (7) —

            HENSTILLER HERMED, AT LETLAND TAGER SKRIDT MOD AT:

                  1.

                  Videreudvikle sin strategi for at nå landets 2030-mål for reduktion af drivhusgasemissioner for sektorer uden for EU's emissionshandelssystem på 6 % sammenlignet med 2005. Dette omfatter en yderligere præcisering af de nødvendige skridt mod gennemførelse af de beskrevne politikker og en analyse af den rolle, som arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug spiller, baseret på regnskabsreglerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/841 (8).

                  2.

                  Betydeligt hæve ambitionsniveauet for 2030 til en andel af vedvarende energi på mindst 50 % som landets bidrag til Unionens 2030-mål for vedvarende energi, jf. formlen i bilag II til forordning (EU) 2018/1999. Inkludere en vejledende forløbskurve i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan, som når alle referencepunkterne, jf. artikel 4, litra a), nr. 2), i forordning (EU) 2018/1999, i overensstemmelse med denne andel, med henblik på behovet for at øge indsatsniveauet og nå målet i fællesskab. Fremlægge detaljerede og kvantificerede politikker og foranstaltninger, der er i overensstemmelse med forpligtelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (9) og muliggør en rettidig og omkostningseffektiv opfyldelse af tilsagnet. Sikre, at 2020-målet for vedvarende energi som fastsat i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (10) nås fuldstændigt og bevares som referencescenarie fra 2021 og fremefter, og forklare, hvordan det er hensigten at nå og bevare en sådan referenceandel. Fremlægge detaljerede foranstaltninger for at nå det vejledende mål for opvarmnings- og kølingssektoren, jf. artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001, og transportmålet i artikel 25 i samme direktiv. Fremlægge flere detaljer om den befordrende ramme for VE-egetforbrug og VE-fællesskaber, jf. artikel 21 og 22 i direktiv (EU) 2018/2001.

                  3.

                  Øge ambitionsniveauet, især hvad angår reduktion af primærenergiforbruget, og støtte det med politikker og foranstaltninger, der kan give yderligere energibesparelser med henblik på at nå Unionens 2030-mål for energieffektivitet. Give en mere detaljeret beskrivelse af de planlagte politikker, navnlig vedrørende bygge- og transportsektoren, såvel som konkrete skøn over energibesparelser ved de eksisterende og planlagte politiske foranstaltninger frem til 2030 og tidsplaner for de ledsagende investeringer.

                  4.

                  Præcisere foranstaltninger, der støtter energisikkerhedsmålsætninger vedrørende diversificering og reduktion af energiafhængighed, herunder foranstaltninger, der sikrer fleksibilitet, herunder en vurdering af, hvordan de foreslåede politikker og foranstaltninger sikrer, at målet om reduktion af energiafhængigheden nås. Tage den regionale kontekst i betragtning i vurderingen af elektricitetssektorens ressourcetilstrækkelighed.

                  5.

                  Fastsætte fremadskuende målsætninger og mål vedrørende markedsintegration, især hvad angår foranstaltninger til udvikling af mere konkurrencedygtige engros- og detailmarkeder.

                  6.

                  Præcisere de nationale målsætninger og finansieringsmål inden for forskning, innovation og konkurrenceevne, især for så vidt angår energiunionen, der skal nås mellem 2020 og 2030, så de er nemme at måle, er egnede til formålet og kan støtte gennemførelsen af målene inden for andre dimensioner af den integrerede nationale energi- og klimaplan. Underbygge sådanne målsætninger med specifikke og tilstrækkelige politikker og foranstaltninger, herunder dem, som skal udvikles i samarbejde med andre medlemsstater såsom den europæiske strategiske energiteknologiplan.

                  7.

                  Intensivere det allerede gode regionale samarbejde med de øvrige baltiske lande (Estland og Litauen), udvide det til at omfatte nye områder og øge den geografiske rækkevidde, så det omfatter de nordiske lande (Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige). Fokus for de regionale udvekslinger bør ligge på det indre energimarked og energisikkerhed med henblik på ændringerne i elsystemet, så disse kan imødekomme større andele af elektricitet fra vedvarende energikilder, hvilket vil øge elektricitetsimporten/-eksporten og behovet for fleksibilitet i systemet, og på dekarbonisering af transportsektoren og det regionale forskningssamarbejde.

                  8.

                  Angive alle energisubsidier, herunder navnlig til fossile brændstoffer, og de trufne foranstaltninger og planer for deres udfasning.

                  9.

                  Supplere analysen af samspillet med politikken for luftkvalitet og emissioner med en redegørelse for virkningerne for luftforureningen i forskellige scenarier og en fremlæggelse af underbyggende oplysninger og overvejelser vedrørende synergier og kompromiser.

                  10.

                  Bedre integrere aspekter vedrørende en rimelig og fair omstilling, navnlig ved at give en mere detaljeret beskrivelse af de sociale, beskæftigelsesmæssige og kompetencemæssige virkninger af de planlagte målsætninger, politikker og foranstaltninger. Inkludere en vurdering af energifattigdomssituationen og mål for nedbringelse og/eller begrænsning heraf sammen med politikker og foranstalninger som påkrævet i forordning (EU) 2018/1999.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juni 2019.

               På Kommissionens vegne

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Medlem af Kommissionen

         (1)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 265.

         (3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1013 final.

         (5)  COM(2019) 514 final af 5.6.2019.

         (6)  SWD(2019) 265.

         (7)  SWD(2019) 265.

         (8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/841 af 30. maj 2018 om medtagelse af drivhusgasemissioner og -optag fra arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030 og om ændring af forordning (EU) nr. 525/2013 og afgørelse nr. 529/2013/EU (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 1).

         (9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).

         (10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16).


title: Kommissionens henstilling af 18. juni 2019 om udkastet til Luxembourgs integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030

text:
               3.9.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 297/60

      KOMMISSIONENS HENSTILLING
      af 18. juni 2019
      om udkastet til Luxembourgs integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030
      (2019/C 297/16)
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 (»forordningen om forvaltning«) skal hver medlemsstat forelægge Kommissionen et udkast til en integreret national energi- og klimaplan for perioden 2021-2030 i overensstemmelse artikel 3, stk. 1, og bilag I i nævnte forordning. De første udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner skulle forelægges inden den 31. december 2018.

                  (2)

                  Den 18. februar 2019 forelagde Luxembourg sit udkast til en national energi- og klimaplan. Forelæggelsen af dette udkast er det grundlæggende, første skridt i den iterative proces mellem Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på at færdiggøre de integrerede nationale energi- og klimaplaner og sikre deres efterfølgende gennemførelse.

                  (3)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 skal Kommissionen vurdere udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner. Kommissionen har foretaget en omfattende vurdering af det luxembourgske udkast til en integreret national energi- og klimaplan, idet de relevante elementer i forordning (EU) 2018/1999 er blevet taget i betragtning. Denne vurdering (2) offentliggøres sammen med nærværende henstilling. Nedenstående henstillinger er baseret på denne vurdering.

                  (4)

                  Kommissionens henstillinger kan navnlig vedrøre i) ambitionsniveauet for målsætninger, mål og bidrag med henblik på i fællesskab at opfylde energiunionens målsætninger og navnlig Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet samt omfanget af elektricitetssammenkobling, som medlemsstaten sigter mod at opnå i 2030, ii) politikker og foranstaltninger, der vedrører målsætninger på medlemsstats- og EU-plan, og andre politikker og foranstaltninger med potentielle grænseoverskridende konsekvenser, iii) eventuelle yderligere politikker og foranstaltninger, der kan være påkrævet i de integrerede nationale energi- og klimaplaner, og iv) samspillet mellem og konsekvensen i de eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger i den integrerede nationale energi- og klimaplan inden for én dimension og mellem energiunionens forskellige dimensioner.

                  (5)

                  Under udarbejdelsen af henstillingerne har Kommissionen på den ene side taget hensyn til behovet for at summere visse kvantificerede planlagte bidrag fra alle medlemsstater med henblik på at vurdere ambitionen på EU-plan og på den anden side behovet for at give den berørte medlemsstat tilstrækkelig tid til at tage behørigt hensyn til Kommissionens henstillinger, før den færdiggør sin integrerede nationale energi- og klimaplan.

                  (6)

                  Kommissionens henstillinger vedrørende medlemsstaternes ambitioner for vedvarende energi er baseret på en metode, der er beskrevet i bilag II til forordning (EU) 2018/1999, og som er baseret på objektive kriterier.

                  (7)

                  For så vidt angår energieffektivitet er Kommissionens henstillinger baseret på vurderingen af det nationale ambitionsniveau som afspejlet i udkastet til den integrerede nationale energi- og klimaplan, sammenlignet med det samlede indsatsniveau, der er nødvendigt for at nå Unionens mål, idet de fremlagte oplysninger om særlige nationale forhold tages i betragtning, hvis det er relevant. De endelige nationale bidrag på energieffektivitetsområdet bør afspejle potentialet for omkostningseffektivitet for så vidt angår energibesparelser og støttes af en stærk langsigtet bygningsrenoveringsstrategi og foranstaltninger til gennemførelse af den energispareforpligtelse, der er fastsat i artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterne bør ligeledes vise, at de har anvendt princippet om »energieffektivitet først« korrekt ved navnlig at forklare, hvordan energieffektivitet på omkostningseffektiv vis bidrager til at nå de nationale mål for en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi og energiforsyningssikkerhed samt til at bekæmpe energifattigdom.

                  (8)

                  Ifølge forordningen om forvaltning skal medlemsstaterne fremlægge et generelt overblik over de investeringer, som er påkrævet for at indfri de målsætninger, mål og bidrag, der er opstillet i den integrerede nationale energi- og klimaplan, og en generel vurdering af kilderne til disse investeringer. De nationale energi- og klimaplaner bør sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i de nationale politikker og foranstaltninger med henblik på at skabe investeringssikkerhed.

                  (9)

                  Samtidig har Kommissionen som led i det europæiske semester 2018-2019 sat stærk fokus på medlemsstaternes energi- og klimarelaterede investeringsbehov. Dette afspejles i landerapporten 2019 for Luxembourg (4) og i Kommissionen henstilling med henblik på Rådets henstilling til Luxembourg (5), som er en del af det europæiske semester. I sine seneste konklusioner og henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester tog Kommissionen sin vurdering af udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner i betragtning. Kommissionens henstillinger supplerer de seneste landespecifikke henstillinger, der er fremsat i forbindelse med det europæiske semester. Medlemsstaterne bør også sikre, at deres integrerede nationale energi- og klimaplaner tager hensyn til de seneste landespecifikke henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester.

                  (10)

                  Dertil kommer, at medlemsstaterne ifølge forordningen om forvaltning skal tage behørigt hensyn til Kommissionens eventuelle henstillinger i deres udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner, som skal indgives til Kommissionen inden den 31. december 2019, og at en medlemsstat, hvis denne ikke følger en henstilling eller en væsentlig del heraf, skal begrunde dette og offentliggøre begrundelsen.

                  (11)

                  Hvis det er relevant, bør medlemsstaterne indberette de samme data i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og efterfølgende ajourføringer, som de indberetter til Eurostat eller Det Europæiske Miljøagentur. Brugen af samme kilde og, hvis det er muligt af europæiske statistikker, er ligeledes afgørende for at beregne referencescenariet for modellering og prognoser. Anvendelse af europæiske statistikker vil gøre det lettere at sammenligne de data og prognoser, der bruges i de integrerede nationale energi- og klimaplaner.

                  (12)

                  Alle elementer i bilag I til forordning (EU) 2018/1999 skal inkluderes i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. I den forbindelse bør den makroøkonomiske og i det omfang, det er muligt, den sundhedsmæssige, miljømæssige, beskæftigelses- og uddannelsesmæssige, kompetencemæssige og sociale indvirkning af de planlagte politikker og foranstaltninger vurderes. Offentlige interessenter og andre interessenter skal inddrages i forberedelsen af den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. Disse og andre elementer er beskrevet i detaljer i det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der offentliggøres sammen med nærværende henstilling (6).

                  (13)

                  Det er nødvendigt, at den endelige plan indeholder en klar beskrivelse af de yderligere planlagte politikker og foranstaltninger ledsaget af en konsekvensanalyse såvel som en vurdering af samspillet mellem energiunionens forskellige dimensioner, hvilket i høj grad mangler i udkastet. Den endelige plan vil med fordel kunne være mere fremadskuende og tage højde for Luxembourgs særlige udfordringer, der navnlig skyldes landets stærke afhængighed af energiforsyning fra nabolandene. Der vil ligeledes med fordel kunne fokuseres særligt på udviklingen af nationale fleksibilitetsforanstaltninger såsom efterspørgselsreaktion og lagring.

                  (14)

                  Den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan vil med fordel kunne indeholde flere oplysninger om nyere og eksisterende foranstaltninger og tendenser vedrørende den makroøkonomiske konkurrenceevne, så den specifikt dækker sektoren for lavemissionsteknologiers position på det globale marked, fremhæver områder med konkurrencefordele og potentielle udfordringer og peger på målbare målsætninger for fremtiden og de politikker og foranstaltninger, der skal til for at nå dem, idet der etableres passende forbindelser til erhvervs- og industripolitikkerne. Planen vil desuden have gavn af et bedre samspil med den cirkulære økonomi, hvor potentialet for reduktion af drivhusgasemissionerne understreges.

                  (15)

                  Kommissionens henstillinger til Luxembourg er underbygget af den vurdering af Luxembourgs udkast til en integreret national energi- og klimaplan, som offentliggøres sammen med denne henstilling (7) —

            HENSTILLER HERMED, AT LUXEMBOURG TAGER SKRIDT MOD AT:

                  1.

                  Supplere oplysningerne om de planlagte politikker og foranstaltninger vedrørende den ambitiøse reduktion af drivhusgasemissionerne i sektorer uden for EU's emissionshandelssystem og opfyldelsen af forpligtelsen under Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/841 (8) om, at emissioner fra arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) ikke må overstige optaget. Fremlægge yderligere detaljer om anvendelsesområde, tidsplan, sandsynlige virkninger og enhver planlagt anvendelse af fleksibilitet mellem indsatsfordeling og registrerede emissioner fra LULUCF og emissionshandelssektorerne.

                  2.

                  Underbygge det positive ambitionsniveau på en andel på 23-25 % vedvarende energi i 2030 som Luxembourgs bidrag til Unionens 2030-mål for vedvarende energi med detaljerede og kvantificerede politikker og foranstaltninger, der er i overensstemmelse med forpligtelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (9), på en måde, der muliggør en rettidig og omkostningseffektiv opfyldelse af tilsagnet. Inkludere en vejledende forløbskurve, der når alle referencepunkterne som omhandlet i artikel 4, litra a), nr. 2), i forordning (EU) 2018/1999. Sikre, at 2020-målet for vedvarende energi som fastsat i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (10) nås fuldstændigt og bevares som referencescenarie fra 2021 og fremefter, og forklare, hvordan det er hensigten at nå og bevare en sådan referenceandel. Fremlægge detaljerede foranstaltninger vedrørende elektrificering og opfyldelse af transportmålet som beskrevet i udkastet til landets integrerede nationale energi- og klimaplan, jf. artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Fremlægge yderligere detaljer om forenkling af de administrative procedurer og om den befordrende ramme for VE-egetforbrug og VE-fællesskaber i overensstemmelse med artikel 21 og 22 i direktiv (EU) 2018/2001.

                  3.

                  Definere landets bidrag for så vidt angår både primærenergiforbrug og endeligt energiforbrug som en specifik værdi og tydeligt fremlægge de forventede besparelser og en mere detaljeret konsekvensanalyse af de foreslåede politikker og foranstaltninger.

                  4.

                  Præcisere de nationale målsætninger og finansieringsmål inden for forskning, innovation og konkurrenceevne, især for så vidt angår energiunionen, der skal nås mellem 2020 og 2030, så de er nemme at måle, er egnede til formålet og kan støtte gennemførelsen af målene inden for andre dimensioner af den integrerede nationale energi- og klimaplan. Underbygge sådanne målsætninger med specifikke og tilstrækkelige politikker og foranstaltninger, herunder dem, som skal udvikles i samarbejde med andre medlemsstater såsom den europæiske strategiske energiteknologiplan.

                  5.

                  Intensivere det allerede fortræffelige regionale samarbejde inden for rammerne af Det Pentalaterale Energiforum, baseret på den politiske erklæring af 4. marts 2019, så samarbejdet udvides til at omfatte den udvikling og det tilsyn, der fremgår af den nationale energi- og klimaplan, navnlig med hensyn til de relevante spørgsmål vedrørende grænseoverskridende samarbejde. Overveje en konkret indsats for dekarbonisering af transport set fra et regionalt perspektiv.

                  6.

                  Give en omfattende vurdering af de samlede investeringer, der er behov for for at nå målsætningerne, såvel som oplysninger om de finansieringskilder, der skal mobiliseres til gennemførelsen af de eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger.

                  7.

                  Angive alle energisubsidier, herunder navnlig til fossile brændstoffer, og de trufne foranstaltninger og planer for deres udfasning.

                  8.

                  Supplere analysen af samspillet med politikker for luftkvalitet og emissioner med kvantitative analyser og inkludere de påkrævede oplysninger om de forventede emissioner af luftforurenende stoffer under de planlagte politikker og foranstaltninger.

                  9.

                  Bedre integrere aspekter vedrørende en rimelig og fair omstilling, navnlig ved at give en mere detaljeret beskrivelse af de sociale, beskæftigelsesmæssige og kompetencemæssige virkninger af de planlagte målsætninger, politikker og foranstaltninger. Yderligere udvikle tilgangen til håndtering af energifattigdomsspørgsmål, herunder ved at præcisere vurderingen som påkrævet i forordning (EU) 2018/1999.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juni 2019.

               På Kommissionens vegne

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Medlem af Kommissionen

         (1)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 266.

         (3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1015 final.

         (5)  COM(2019) 516 final af 5.6.2019.

         (6)  SWD(2019) 266.

         (7)  SWD(2019) 266.

         (8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/841 af 30. maj 2018 om medtagelse af drivhusgasemissioner og -optag fra arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030 og om ændring af forordning (EU) nr. 525/2013 og afgørelse nr. 529/2013/EU (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 1).

         (9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).

         (10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16).


title: Kommissionens henstilling af 18. juni 2019 om udkastet til Maltas integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030

text:
               3.9.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 297/68

      KOMMISSIONENS HENSTILLING
      af 18. juni 2019
      om udkastet til Maltas integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030
      (2019/C 297/18)
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 (»forordningen om forvaltning«) skal hver medlemsstat forelægge Kommissionen et udkast til en integreret national energi- og klimaplan for perioden 2021-2030 i overensstemmelse artikel 3, stk. 1, og bilag I i nævnte forordning. De første udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner skulle forelægges inden den 31. december 2018.

                  (2)

                  Den 21. december 2018 forelagde Malta sit udkast til en national energi- og klimaplan. Forelæggelsen af dette udkast er det grundlæggende, første skridt i den iterative proces mellem Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på at færdiggøre de integrerede nationale energi- og klimaplaner og sikre deres efterfølgende gennemførelse.

                  (3)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 skal Kommissionen vurdere udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner. Kommissionen har foretaget en omfattende vurdering af det maltesiske udkast til en integreret national energi- og klimaplan, idet de relevante elementer i forordning (EU) 2018/1999 er blevet taget i betragtning. Denne vurdering (2) offentliggøres sammen med nærværende henstilling. Nedenstående henstillinger er baseret på denne vurdering.

                  (4)

                  Kommissionens henstillinger kan navnlig vedrøre i) ambitionsniveauet for målsætninger, mål og bidrag med henblik på i fællesskab at opfylde energiunionens målsætninger og navnlig Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet samt omfanget af elektricitetssammenkobling, som medlemsstaten sigter mod at opnå i 2030, ii) politikker og foranstaltninger, der vedrører målsætninger på medlemsstats- og EU-plan, og andre politikker og foranstaltninger med potentielle grænseoverskridende konsekvenser, iii) eventuelle yderligere politikker og foranstaltninger, der kan være påkrævet i de integrerede nationale energi- og klimaplaner, og iv) samspillet mellem og konsekvensen i de eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger i den integrerede nationale energi- og klimaplan inden for én dimension og mellem energiunionens forskellige dimensioner.

                  (5)

                  Under udarbejdelsen af henstillingerne har Kommissionen på den ene side taget hensyn til behovet for at summere visse kvantificerede planlagte bidrag fra alle medlemsstater med henblik på at vurdere ambitionen på EU-plan og på den anden side behovet for at give den berørte medlemsstat tilstrækkelig tid til at tage behørigt hensyn til Kommissionens henstillinger, før den færdiggør sin integrerede nationale energi- og klimaplan.

                  (6)

                  Kommissionens henstillinger vedrørende medlemsstaternes ambitioner for vedvarende energi er baseret på en metode, der er beskrevet i bilag II til forordning (EU) 2018/1999, og som er baseret på objektive kriterier.

                  (7)

                  For så vidt angår energieffektivitet er Kommissionens henstillinger baseret på vurderingen af det nationale ambitionsniveau som afspejlet i udkastet til den integrerede nationale energi- og klimaplan, sammenlignet med det samlede indsatsniveau, der er nødvendigt for at nå Unionens mål, idet de fremlagte oplysninger om særlige nationale forhold tages i betragtning, hvis det er relevant. De endelige nationale bidrag på energieffektivitetsområdet bør afspejle potentialet for omkostningseffektivitet for så vidt angår energibesparelser og støttes af en stærk langsigtet bygningsrenoveringsstrategi og foranstaltninger til gennemførelse af den energispareforpligtelse, der er fastsat i artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterne bør ligeledes vise, at de har anvendt princippet om »energieffektivitet først« korrekt ved navnlig at forklare, hvordan energieffektivitet på omkostningseffektiv vis bidrager til at nå de nationale mål for en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi og energiforsyningssikkerhed samt til at bekæmpe energifattigdom.

                  (8)

                  Ifølge forordningen om forvaltning skal medlemsstaterne fremlægge et generelt overblik over de investeringer, som er påkrævet for at indfri de målsætninger, mål og bidrag, der er opstillet i den integrerede nationale energi- og klimaplan, og en generel vurdering af kilderne til disse investeringer. De nationale energi- og klimaplaner bør sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i de nationale politikker og foranstaltninger med henblik på at skabe investeringssikkerhed.

                  (9)

                  Samtidig har Kommissionen som led i det europæiske semester 2018-2019 sat stærk fokus på medlemsstaternes energi- og klimarelaterede investeringsbehov. Dette afspejles i landerapporten 2019 for Malta (4) og i Kommissionen henstilling med henblik på Rådets henstilling til Malta (5), som er en del af det europæiske semester. I sine seneste konklusioner og henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester tog Kommissionen sin vurdering af udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner i betragtning. Kommissionens henstillinger supplerer de seneste landespecifikke henstillinger, der er fremsat i forbindelse med det europæiske semester. Medlemsstaterne bør også sikre, at deres integrerede nationale energi- og klimaplaner tager hensyn til de seneste landespecifikke henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester.

                  (10)

                  Dertil kommer, at medlemsstaterne ifølge forordningen om forvaltning skal tage behørigt hensyn til Kommissionens eventuelle henstillinger i deres udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner, som skal indgives til Kommissionen inden den 31. december 2019, og at en medlemsstat, hvis denne ikke følger en henstilling eller en væsentlig del heraf, skal begrunde dette og offentliggøre begrundelsen.

                  (11)

                  Hvis det er relevant, bør medlemsstaterne indberette de samme data i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og efterfølgende ajourføringer, som de indberetter til Eurostat eller Det Europæiske Miljøagentur. Brugen af samme kilde og, hvis det er muligt af europæiske statistikker, er ligeledes afgørende for at beregne referencescenariet for modellering og prognoser. Anvendelse af europæiske statistikker vil gøre det lettere at sammenligne de data og prognoser, der bruges i de integrerede nationale energi- og klimaplaner.

                  (12)

                  Alle elementer i bilag I til forordning (EU) 2018/1999 skal inkluderes i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. I den forbindelse bør den makroøkonomiske og i det omfang, det er muligt, den sundhedsmæssige, miljømæssige, beskæftigelses- og uddannelsesmæssige, kompetencemæssige og sociale indvirkning af de planlagte politikker og foranstaltninger vurderes. Offentlige interessenter og andre interessenter skal inddrages i forberedelsen af den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. Disse og andre elementer er beskrevet i detaljer i det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der offentliggøres sammen med nærværende henstilling (6).

                  (13)

                  Malta bør i den endelige plan bygge videre på det positive samspil mellem de planlagte politikker og foranstaltninger i udkastet til planen og undersøge de mere udfordrende politikforbindelser, der især findes mellem dimensionerne dekarbonisering, energisikkerhed og det indre marked og princippet om »energieffektivitet først«. Målsætningerne under dimensionen forskning, innovation og konkurrenceevne skal underbygge den indsats, der er planlagt for energiunionens andre dimensioner. Malta vil ligeledes skulle fastsætte mere konkrete, målbare og tidsrelaterede målsætninger inden for alle fem dimensioner.

                  (14)

                  Den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan kan suppleres med mere omfattende foranstaltninger for at udnytte potentialet for samspil med den cirkulære økonomi.

                  (15)

                  Kommissionens henstillinger til Malta er underbygget af den vurdering af Maltas udkast til en integreret national energi- og klimaplan, som offentliggøres sammen med denne henstilling (7) —

            HENSTILLER HERMED, AT MALTA TAGER SKRIDT MOD AT:

                  1.

                  Planlægge yderligere indenlandske foranstaltninger, navnlig inden for bygge- og transportsektoren, og kvantificere deres forventede virkninger med henblik på at afhjælpe det betydelige efterslæb i landets 2030-mål for reduktion af drivhusgasemissioner for sektorer uden for EU's emissionshandelssystem på 19 % sammenlignet med 2005. Af hensyn til omkostningseffektiviteten kan visse overførsler af årlige emissionskvoter fra andre medlemsstater, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/842 (8), berettiges.

                  2.

                  Betydeligt øge ambitionsniveauet for 2030 til en andel af vedvarende energi på mindst 21 % som landets bidrag til Unionens 2030-mål for vedvarende energi, jf. formlen i bilag II til forordning (EU) 2018/1999, under behørig hensyntagen til relevante forhold og nationale begrænsninger. Inkludere en vejledende forløbskurve i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan, som når alle referencepunkterne, jf. artikel 4, litra a), nr. 2), i forordning (EU) 2018/1999, i overensstemmelse med denne andel, med henblik på behovet for at øge indsatsniveauet og nå målet i fællesskab. Fremlægge detaljerede og kvantificerede politikker og foranstaltninger, der er i overensstemmelse med forpligtelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (9) og muliggør en rettidig og omkostningseffektiv opfyldelse af tilsagnet. Hæve ambitionsniveauet i opvarmnings- og kølingssektoren med henblik på at nå det vejledende mål i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001. Fastsætte mere detaljerede foranstaltninger med henblik på at nå transportmålet i henhold til artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Fremlægge flere detaljer om den befordrende ramme for VE-egetforbrug og VE-fællesskaber, jf. artikel 21 og 22 i direktiv (EU) 2018/2001.

                  3.

                  Væsentligt øge ambitionen om reduktion af det endelige energiforbrug og primærenergiforbruget i 2030 med henblik på behovet for at øge indsatsniveauet og nå Unionens 2030-mål for energieffektivitet. Foreslå mere ambitiøse politikker og foranstaltninger, der kan give ekstra energibesparelser inden 2030. Der er brug for at fremlægge yderligere konkrete energieffektivitetsforanstaltninger målrettet bygge- og transportsektoren for perioden 2021-2030.

                  4.

                  Præcisere foranstaltninger, der støtter energisikkerhedsmålsætninger vedrørende diversificering og reduktion af energiafhængighed, herunder foranstaltninger, der sikrer fleksibilitet og muligvis øget efterspørgselsreaktion i elsektoren.

                  5.

                  Yderligere uddybe de nationale målsætninger og finansieringsmål inden for forskning, innovation og konkurrenceevne, især for så vidt angår energiunionen, der skal nås inden 2030, så de er nemme at måle, er egnede til formålet og kan støtte gennemførelsen af målene inden for andre dimensioner af den integrerede nationale energi- og klimaplan. Underbygge sådanne målsætninger med specifikke og tilstrækkelige politikker og foranstaltninger, herunder dem, som skal udvikles i samarbejde med andre medlemsstater såsom den europæiske strategiske energiteknologiplan.

                  6.

                  Yderligere forbedre detaljeringsgraden af målsætningerne, politikkerne og foranstaltningerne i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan for at fastsætte klare, målbare og fremadskuende mål for dimensionerne det indre marked og forskning, innovation og konkurrenceevne, og vise i hvilket omfang, planerne for olieefterforskning stemmer overens med de langsigtede dekarboniseringsmål.

                  7.

                  Supplere de primært kvalitative henvisninger til visse af de anslåede investeringsbehov, -udgifter og -kilder med yderligere kvantificering med henblik på en omfattende vurdering af de samlede investeringer, der er behov for for at nå målsætningerne, såvel som oplysninger om de nationale og europæiske finansieringskilder, der skal mobiliseres.

                  8.

                  Angive alle energisubsidier, herunder navnlig til fossile brændstoffer, og de trufne foranstaltninger og planer for deres udfasning.

                  9.

                  Supplere analysen af samspillet med politikken for luftkvalitet og emissioner med en redegørelse for virkningerne for luftforureningen i forskellige scenarier og en fremlæggelse af underbyggende oplysninger og overvejelser vedrørende synergier og kompromiser.

                  10.

                  Bedre integrere aspekter vedrørende en rimelig og fair omstilling, navnlig ved at give en mere detaljeret beskrivelse af de sociale, beskæftigelsesmæssige og kompetencemæssige virkninger af de planlagte målsætninger, politikker og foranstaltninger.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juni 2019.

               På Kommissionens vegne

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Medlem af Kommissionen

         (1)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 268.

         (3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1017 final.

         (5)  COM(2019) 518 final af 5.6.2019.

         (6)  SWD(2019) 268.

         (7)  SWD(2019) 268.

         (8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/842 af 30. maj 2018 om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner for medlemsstaterne fra 2021 til 2030 som bidrag til klimaindsatsen med henblik på opfyldelse af forpligtelserne i Parisaftalen og om ændring af forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 26).

         (9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).


title: Kommissionens henstilling af 18. juni 2019 om udkastet til Nederlandenes integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030

text:
               3.9.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 297/72

      KOMMISSIONENS HENSTILLING
      af 18. juni 2019
      om udkastet til Nederlandenes integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030
      (2019/C 297/19)
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 (»forordningen om forvaltning«) skal hver medlemsstat forelægge Kommissionen et udkast til en integreret national energi- og klimaplan for perioden 2021-2030 i overensstemmelse artikel 3, stk. 1, og bilag I i nævnte forordning. De første udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner skulle forelægges inden den 31. december 2018.

                  (2)

                  Den 20. december 2018 forelagde Nederlandene sit udkast til en national energi- og klimaplan. Forelæggelsen af dette udkast er det grundlæggende, første skridt i den iterative proces mellem Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på at færdiggøre de integrerede nationale energi- og klimaplaner og sikre deres efterfølgende gennemførelse.

                  (3)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 skal Kommissionen vurdere udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner. Kommissionen har foretaget en omfattende vurdering af det nederlandske udkast til en integreret national energi- og klimaplan, idet de relevante elementer i forordning (EU) 2018/1999 er blevet taget i betragtning. Denne vurdering (2) offentliggøres sammen med nærværende henstilling. Nedenstående henstillinger er baseret på denne vurdering.

                  (4)

                  Kommissionens henstillinger kan navnlig vedrøre i) ambitionsniveauet for målsætninger, mål og bidrag med henblik på i fællesskab at opfylde energiunionens målsætninger og navnlig Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet samt omfanget af elektricitetssammenkobling, som medlemsstaten sigter mod at opnå i 2030, ii) politikker og foranstaltninger, der vedrører målsætninger på medlemsstats- og EU-plan, og andre politikker og foranstaltninger med potentielle grænseoverskridende konsekvenser, iii) eventuelle yderligere politikker og foranstaltninger, der kan være påkrævet i de integrerede nationale energi- og klimaplaner, og iv) samspillet mellem og konsekvensen i de eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger i den integrerede nationale energi- og klimaplan inden for én dimension og mellem energiunionens forskellige dimensioner.

                  (5)

                  Under udarbejdelsen af henstillingerne har Kommissionen på den ene side taget hensyn til behovet for at summere visse kvantificerede planlagte bidrag fra alle medlemsstater med henblik på at vurdere ambitionen på EU-plan og på den anden side behovet for at give den berørte medlemsstat tilstrækkelig tid til at tage behørigt hensyn til Kommissionens henstillinger, før den færdiggør sin nationale plan.

                  (6)

                  Kommissionens henstillinger vedrørende medlemsstaternes ambitioner for vedvarende energi er baseret på en metode, der er beskrevet i bilag II til forordning (EU) 2018/1999, og som er baseret på objektive kriterier.

                  (7)

                  For så vidt angår energieffektivitet er Kommissionens henstillinger baseret på vurderingen af det nationale ambitionsniveau som afspejlet i udkastet til den integrerede nationale energi- og klimaplan, sammenlignet med det samlede indsatsniveau, der er nødvendigt for at nå Unionens mål, idet de fremlagte oplysninger om særlige nationale forhold tages i betragtning, hvis det er relevant. De endelige nationale bidrag på energieffektivitetsområdet bør afspejle potentialet for omkostningseffektivitet for så vidt angår energibesparelser og støttes af en stærk langsigtet bygningsrenoveringsstrategi og foranstaltninger til gennemførelse af den energispareforpligtelse, der er fastsat i artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterne bør ligeledes vise, at de har anvendt princippet om »energieffektivitet først« korrekt ved navnlig at forklare, hvordan energieffektivitet på omkostningseffektiv vis bidrager til at nå de nationale mål for en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi og energiforsyningssikkerhed samt til at bekæmpe energifattigdom.

                  (8)

                  Ifølge forordningen om forvaltning skal medlemsstaterne fremlægge et generelt overblik over de investeringer, som er påkrævet for at indfri de målsætninger, mål og bidrag, der er opstillet i den integrerede nationale energi- og klimaplan, og en generel vurdering af kilderne til disse investeringer. De nationale energi- og klimaplaner bør sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i de nationale politikker og foranstaltninger med henblik på at skabe investeringssikkerhed.

                  (9)

                  Samtidig har Kommissionen som led i det europæiske semester 2018-2019 sat stærk fokus på medlemsstaternes energi- og klimarelaterede investeringsbehov. Dette afspejles i landerapporten 2019 for Nederlandene (4) og i Kommissionen henstilling med henblik på Rådets henstilling til Nederlandene (5), som er en del af det europæiske semester. I sine seneste konklusioner og henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester tog Kommissionen sin vurdering af udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner i betragtning. Kommissionens henstillinger supplerer de seneste landespecifikke henstillinger, der er fremsat i forbindelse med det europæiske semester. Medlemsstaterne bør også sikre, at deres integrerede nationale energi- og klimaplaner tager hensyn til de seneste landespecifikke henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester.

                  (10)

                  Dertil kommer, at medlemsstaterne ifølge forordningen om forvaltning skal tage behørigt hensyn til Kommissionens eventuelle henstillinger i deres udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner, som skal indgives til Kommissionen inden den 31. december 2019, og at en medlemsstat, hvis denne ikke følger en henstilling eller en væsentlig del heraf, skal begrunde dette og offentliggøre begrundelsen.

                  (11)

                  Hvis det er relevant, bør medlemsstaterne indberette de samme data i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og efterfølgende ajourføringer, som de indberetter til Eurostat eller Det Europæiske Miljøagentur. Brugen af samme kilde og, hvis det er muligt af europæiske statistikker, er ligeledes afgørende for at beregne referencescenariet for modellering og prognoser. Anvendelse af europæiske statistikker vil gøre det lettere at sammenligne de data og prognoser, der bruges i de integrerede nationale energi- og klimaplaner.

                  (12)

                  Alle elementer i bilag I til forordning (EU) 2018/1999 skal inkluderes i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. I den forbindelse bør den makroøkonomiske og i det omfang, det er muligt, den sundhedsmæssige, miljømæssige, beskæftigelses- og uddannelsesmæssige, kompetencemæssige og sociale indvirkning af de planlagte politikker og foranstaltninger vurderes. Offentlige interessenter og andre interessenter skal inddrages i forberedelsen af den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. Disse og andre elementer er beskrevet i detaljer i det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der offentliggøres sammen med nærværende henstilling (6).

                  (13)

                  Udkastet er hovedsagelig baseret på Nederlandenes eksisterende politikker, navnlig koalitionsaftalen fra 2017 og energiaftalen fra 2013 (Energieakkoord). Der bør tilføjes adskillige elementer for alle energiunionens dimensioner, både med hensyn til det foreslåede ambitionsniveau og de dertil knyttede politikker og foranstaltninger og den tilhørende konsekvensanalyse. Der skal fokuseres specifikt på håndtering af forbindelserne mellem dimensionerne dekarbonisering og energieffektivitet og de øvrige dimensioner, navnlig ved at fremlægge mere konkrete og kvantificerbare målsætninger vedrørende energisikkerhed, det indre marked og forskning, innovation og konkurrenceevne, og på hvordan disse vil støtte ambitionerne inden for dekarbonisering, vedvarende energi og energieffektivitet. Det skal beskrives mere detaljeret, hvordan princippet om »energieffektivitet først« er taget i betragtning. På samme måde skal målsætningerne under dimensionen forskning, innovation og konkurrenceevne underbygge den indsats, der er planlagt for energiunionens andre dimensioner.

                  (14)

                  Den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan vil med fordel kunne indeholde en mere omfattende beskrivelse af konkurrenceaspekterne, navnlig i sektoren for lavemissionsteknologier, herunder dekarboniseringssektoren og de energi- og kulstofintensive industrisektorer. Målbare målsætninger for fremtiden, som er fastlagt på dette grundlag, vil sammen med de politikker og foranstaltninger, der skal til for at nå dem, være nyttige og skabe hensigtsmæssige koblinger til erhvervs- og industripolitikkerne.

                  (15)

                  Kommissionens henstillinger til Nederlandene er underbygget af den vurdering af Nederlandenes udkast til en integreret national energi- og klimaplan, som offentliggøres sammen med denne henstilling (7) —

            HENSTILLER HERMED, AT NEDERLANDENE TAGER SKRIDT MOD AT:

                  1.

                  Underbygge det positive ambitionsniveau på en andel på 27-35 % vedvarende energi i 2030 som Nederlandenes bidrag til Unionens 2030-mål for vedvarende energi med detaljerede og kvantificerede politikker og foranstaltninger, der er i overensstemmelse med forpligtelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8), på en måde, som muliggør en rettidig og omkostningseffektiv opfyldelse af tilsagnet. Inkludere en vejledende forløbskurve, der når alle referencepunkterne som omhandlet i artikel 4, litra a), nr. 2), i forordning (EU) 2018/1999. Sikre, at 2020-målet for vedvarende energi som fastsat i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (9) nås fuldstændigt og bevares som referencescenarie fra 2021 og fremefter, og forklare, hvordan det er hensigten at nå og bevare en sådan referenceandel. Fastsætte forløbskurver og tilsvarende foranstaltninger for opvarmnings- og kølingssektoren samt transportsektoren med henblik på at nå det vejledende mål i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 og transportmålet i artikel 25 i samme direktiv. Fremlægge yderligere detaljer om forenkling af de administrative procedurer og om den befordrende ramme for VE-egetforbrug og VE-fællesskaber i overensstemmelse med artikel 21 og 22 i direktiv (EU) 2018/2001.

                  2.

                  Revidere det endelige energiforbrug set i lyset af behovet for at øge indsatsen for at nå Unionens 2030-mål for energieffektivitet og støtte og indkredse andre politikker og foranstaltninger, som kan give yderligere energibesparelser frem til 2030. Anføre andre politikker og foranstaltninger end dem, der allerede er fastsat med henblik på at nå Nederlandenes 2020-mål for energieffektivitet. Den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan skal indeholde de forventede virkninger af energibesparelserne, perioden for deres gennemførelse og de sektorer, de er rettet mod. Fortsætte indsatsen med hensyn til ordningen for energispareforpligtelser i tiden efter 2020 under hensyntagen til, at energispareforpligtelsen for 2021-2030 er mere ambitiøs end den nuværende.

                  3.

                  Præcisere de foranstaltninger, der støtter energisikkerhedsmålsætninger vedrørende diversificering og reduktion af energiafhængighed, herunder foranstaltninger, der sikrer fleksibilitet og en tilstrækkelig elproduktion i lyset af det ambitiøse mål for vedvarende energi.

                  4.

                  Præcisere de nationale målsætninger og finansieringsmål inden for forskning, innovation og konkurrenceevne, især for så vidt angår energiunionen, der skal nås mellem 2021 og 2030, så de er nemme at måle, er egnede til formålet og kan støtte gennemførelsen af målene inden for andre dimensioner af den integrerede nationale energi- og klimaplan. Underbygge sådanne målsætninger med specifikke og tilstrækkelige politikker og foranstaltninger, herunder dem, som skal udvikles i samarbejde med andre medlemsstater såsom den europæiske strategiske energiteknologiplan.

                  5.

                  Intensivere det allerede fortræffelige regionale samarbejde inden for rammerne af Det Pentalaterale Energiforum, baseret på den politiske erklæring af 4. marts 2019, så samarbejdet udvides til at omfatte den udvikling og det tilsyn, der fremgår af den nationale energi- og klimaplan, navnlig med hensyn til de relevante spørgsmål vedrørende grænseoverskridende samarbejde.

                  6.

                  Give et generelt overblik over de investeringer, som er påkrævet for at nå energi- og klimamålsætningerne, og en generel vurdering af investeringskilderne, herunder passende finansiering på nationalt og regionalt plan.

                  7.

                  Angive alle energisubsidier, herunder navnlig til fossile brændstoffer, og de trufne foranstaltninger og planer for deres udfasning.

                  8.

                  Supplere analysen af samspillet med politikker for luftkvalitet og emissioner med mere kvantitative oplysninger, der som minimum inkluderer de påkrævede oplysninger om de forventede emissioner af luftforurenende stoffer under de planlagte politikker og foranstaltninger.

                  9.

                  Bedre integrere aspekter vedrørende en rimelig og fair omstilling, navnlig ved at give en mere detaljeret beskrivelse af de sociale, beskæftigelsesmæssige og kompetencemæssige virkninger af de planlagte målsætninger, politikker og foranstaltninger. Inkludere en detaljeret vurdering af energifattigdomsspørgsmålet sammen med relaterede målsætninger eller specifikke politikker og foranstalninger, jf. forordning (EU) 2018/1999.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juni 2019.

               På Kommissionens vegne

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Medlem af Kommissionen

         (1)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 227.

         (3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1018 final.

         (5)  COM(2019) 519 final af 5.6.2019.

         (6)  SWD(2019) 227.

         (7)  SWD(2019) 227.

         (8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16).


title: Kommissionens henstilling af 18. juni 2019 om udkastet til Østrigs integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030

text:
               3.9.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 297/76

      KOMMISSIONENS HENSTILLING
      af 18. juni 2019
      om udkastet til Østrigs integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030
      (2019/C 297/20)
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 (»forordningen om forvaltning«) skal hver medlemsstat forelægge Kommissionen et udkast til en integreret national energi- og klimaplan for perioden 2021-2030 i overensstemmelse artikel 3, stk. 1, og bilag I i nævnte forordning. De første udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner skulle forelægges inden den 31. december 2018.

                  (2)

                  Den 21. december 2018 forelagde Østrig sit udkast til en national energi- og klimaplan. Forelæggelsen af dette udkast er det grundlæggende, første skridt i den iterative proces mellem Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på at færdiggøre de integrerede nationale energi- og klimaplaner og sikre deres efterfølgende gennemførelse.

                  (3)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 skal Kommissionen vurdere udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner. Kommissionen har foretaget en omfattende vurdering af det østrigske udkast til en integreret national energi- og klimaplan, idet de relevante elementer i forordning (EU) 2018/1999 er blevet taget i betragtning. Denne vurdering (2) offentliggøres sammen med nærværende henstilling. Nedenstående henstillinger er baseret på denne vurdering.

                  (4)

                  Kommissionens henstillinger kan navnlig vedrøre i) ambitionsniveauet for målsætninger, mål og bidrag med henblik på i fællesskab at opfylde energiunionens målsætninger og navnlig Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet samt omfanget af elektricitetssammenkobling, som medlemsstaten sigter mod at opnå i 2030, ii) politikker og foranstaltninger, der vedrører målsætninger på medlemsstats- og EU-plan, og andre politikker og foranstaltninger med potentielle grænseoverskridende konsekvenser, iii) eventuelle yderligere politikker og foranstaltninger, der kan være påkrævet i de integrerede nationale energi- og klimaplaner, og iv) samspillet mellem og konsekvensen i de eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger i den integrerede nationale energi- og klimaplan inden for én dimension og mellem energiunionens forskellige dimensioner.

                  (5)

                  Under udarbejdelsen af henstillingerne har Kommissionen på den ene side taget hensyn til behovet for at summere visse kvantificerede planlagte bidrag fra alle medlemsstater med henblik på at vurdere ambitionen på EU-plan og på den anden side behovet for at give den berørte medlemsstat tilstrækkelig tid til at tage behørigt hensyn til Kommissionens henstillinger, før den færdiggør sin nationale plan.

                  (6)

                  Kommissionens henstillinger vedrørende medlemsstaternes ambitioner for vedvarende energi er baseret på en metode, der er beskrevet i bilag II til forordning (EU) 2018/1999, og som er baseret på objektive kriterier.

                  (7)

                  For så vidt angår energieffektivitet er Kommissionens henstillinger baseret på vurderingen af det nationale ambitionsniveau som afspejlet i udkastet til den integrerede nationale energi- og klimaplan, sammenlignet med det samlede indsatsniveau, der er nødvendigt for at nå Unionens mål, idet de fremlagte oplysninger om særlige nationale forhold tages i betragtning, hvis det er relevant. De endelige nationale bidrag på energieffektivitetsområdet bør afspejle potentialet for omkostningseffektivitet for så vidt angår energibesparelser og støttes af en stærk langsigtet bygningsrenoveringsstrategi og foranstaltninger til gennemførelse af den energispareforpligtelse, der er fastsat i artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterne bør ligeledes vise, at de har anvendt princippet om »energieffektivitet først« korrekt ved navnlig at forklare, hvordan energieffektivitet på omkostningseffektiv vis bidrager til at nå de nationale mål for en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi og energiforsyningssikkerhed samt til at bekæmpe energifattigdom.

                  (8)

                  Ifølge forordningen om forvaltning skal medlemsstaterne fremlægge et generelt overblik over de investeringer, som er påkrævet for at indfri de målsætninger, mål og bidrag, der er opstillet i den integrerede nationale energi- og klimaplan, og en generel vurdering af kilderne til disse investeringer. De nationale energi- og klimaplaner bør sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i de nationale politikker og foranstaltninger med henblik på at skabe investeringssikkerhed.

                  (9)

                  Samtidig har Kommissionen som led i det europæiske semester 2018-2019 sat stærk fokus på medlemsstaternes energi- og klimarelaterede investeringsbehov. Dette afspejles i landerapporten 2019 for Østrig (4) og i Kommissionen henstilling med henblik på Rådets henstilling til Østrig (5), som er en del af det europæiske semester. I sine seneste konklusioner og henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester tog Kommissionen sin vurdering af udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner i betragtning. Kommissionens henstillinger supplerer de seneste landespecifikke henstillinger, der er fremsat i forbindelse med det europæiske semester. Medlemsstaterne bør også sikre, at deres integrerede nationale energi- og klimaplaner tager hensyn til de seneste landespecifikke henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester.

                  (10)

                  Dertil kommer, at medlemsstaterne ifølge forordningen om forvaltning skal tage behørigt hensyn til Kommissionens eventuelle henstillinger i deres udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner, som skal indgives til Kommissionen inden den 31. december 2019, og at en medlemsstat, hvis denne ikke følger en henstilling eller en væsentlig del heraf, skal begrunde dette og offentliggøre begrundelsen.

                  (11)

                  Hvis det er relevant, bør medlemsstaterne indberette de samme data i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og efterfølgende ajourføringer, som de indberetter til Eurostat eller Det Europæiske Miljøagentur. Brugen af samme kilde og, hvis det er muligt af europæiske statistikker, er ligeledes afgørende for at beregne referencescenariet for modellering og prognoser. Anvendelse af europæiske statistikker vil gøre det lettere at sammenligne de data og prognoser, der bruges i de integrerede nationale energi- og klimaplaner.

                  (12)

                  Alle elementer i bilag I til forordning (EU) 2018/1999 skal inkluderes i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. I den forbindelse bør den makroøkonomiske og i det omfang, det er muligt, den sundhedsmæssige, miljømæssige, beskæftigelses- og uddannelsesmæssige, kompetencemæssige og sociale indvirkning af de planlagte politikker og foranstaltninger vurderes. Offentlige interessenter og andre interessenter skal inddrages i forberedelsen af den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. Disse og andre elementer er beskrevet i detaljer i det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der offentliggøres sammen med nærværende henstilling (6).

                  (13)

                  Østrig kunne i den endelige plan redegøre yderligere for de indbyrdes forbindelser mellem dimensionerne vedrørende dekarbonisering, det indre marked og energisikkerhed, navnlig i betragtning af den igangværende omstilling af energisystemet, hvor målsætningen er et elsystem med 100 % vedvarende energikilder, og de virkninger dette måtte have for f.eks. realiseringen af sammenkoblingsmålet på 15 %. I betragtning af, hvor vigtig bioenergi er for at nå Østrigs mål for vedvarende energi og drivhusgasemissioner, vil der blive set positivt på en yderligere analyse af virkningerne på de registrerede emissioner og optag fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug samt luftforurenende emissioner. Eftersom brugen af vandkraft er udbredt, bør klimaændringernes konsekvenser for energisikkerheden også tages i betragtning.

                  (14)

                  Den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan kunne have gavn af et øget fokus på industriens konkurrenceevne og på Østrigs konkurrencemæssige styrker og potentielle udfordringer i forbindelse med omstillingen til en kulstofneutral energisektor. Målbare målsætninger for fremtiden vil sammen med de politikker og foranstaltninger, der skal til for at nå dem, være nyttige og skabe hensigtsmæssige koblinger til erhvervs-, industri- og uddannelsespolitikkerne.

                  (15)

                  Kommissionens henstillinger til Østrig er underbygget af den vurdering af Østrigs udkast til en integreret national energi- og klimaplan, som offentliggøres sammen med denne henstilling (7) —

            HENSTILLER HERMED, AT ØSTRIG TAGER SKRIDT MOD AT:

                  1.

                  Supplere de foranstaltninger, der efter planen skal indføres i bygge- og transportsektoren for at nå 2030-målet på 36 % færre drivhusgasemissioner sammenlignet med niveauet i 2005 for sektorer, som ikke er omfattet af EU's emissionshandelssystem, med foranstaltninger inden for især landbrug og sektorerne for arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF). Præcisere den planlagte udnyttelse af fleksibiliteten mellem indsatsfordeling, registrerede emissioner fra LULUCF og sektorerne i emissionshandelssystemet.

                  2.

                  Fremlægge en andel af vedvarende energi på mindst 46 % som bidrag til Unionens 2030-mål for vedvarende energi, jf. formlen i bilag II til forordning (EU) 2018/1999, idet det ambitiøse mål for vedvarende energi fastholdes. Inkludere en vejledende forløbskurve i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan, som når alle referencepunkterne, jf. artikel 4, litra a), nr. 2), i forordning (EU) 2018/1999, i overensstemmelse med denne andel, med henblik på behovet for at øge indsatsniveauet og nå målet i fællesskab. Angive detaljerede og kvantificerede politikker og foranstaltninger, der er i overensstemmelse med forpligtelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) og muliggør en rettidig og omkostningseffektiv opfyldelse af tilsagnet. Derudover fastsætte forløbskurver og tilsvarende foranstaltninger for opvarmnings- og kølingssektoren samt transportsektoren med henblik på at nå det vejledende mål i henhold til artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 og transportmålet i henhold til artikel 25 i samme direktiv. Fremlægge yderligere detaljer om den befordrende ramme for VE-egetforbrug og VE-fællesskaber, jf. artikel 21 og 22 i direktiv (EU) 2018/2001.

                  3.

                  Revidere landets bidrag og udpege yderligere politikker og foranstaltninger, der kan give ekstra energibesparelser inden 2030 set i lyset af behovet for at øge indsatsniveauet og nå Unionens 2030-mål for energieffektivitet. Præcisere det nationale bidrag, hvor der p.t. foreligger to forskellige løsninger, og udtrykke det i både primærenergiforbrug og endeligt energiforbrug. Yderligere underbygge de foreløbige oplysninger om de politikker og foranstaltninger, der skal gennemføres efter 2020, og for hvilke en tidsplan for gennemførelsen, klare målsætninger og forventede virkninger og besparelser bør inkluderes i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan.

                  4.

                  Fastsætte konkrete målsætninger for diversificeringen af olie og gas, forsyninger fra tredjelande, reduktion af afhængigheden af energiimport og forbedring af det nationale energisystems modstandsdygtighed og fleksibilitet.

                  5.

                  Yderligere præcisere de nationale målsætninger og finansieringsmål inden for forskning, innovation og konkurrenceevne, især for så vidt angår energiunionen, der skal nås inden 2030, så de er nemme at måle, er egnede til formålet og kan støtte gennemførelsen af målene inden for andre dimensioner af den integrerede nationale energi- og klimaplan. Underbygge sådanne målsætninger med specifikke og tilstrækkelige politikker og foranstaltninger, herunder dem, som skal udvikles i samarbejde med andre medlemsstater såsom den europæiske strategiske energiteknologiplan.

                  6.

                  Fortsætte det regionale samarbejde og drøftelserne med de omkringliggende lande med henblik på at færdiggøre og gennemføre den integrerede nationale energi- og klimaplan, navnlig inden for rammerne af Gruppen på Højt Plan vedrørende Gassammenkobling i Central- og Sydøsteuropa og Det Pentalaterale Energiforum, i betragtning af Østrigs rolle som regionalt gasknudepunkt og landets målsætning om at øge andelen af vedvarende energi i elsektoren til 100 %.

                  7.

                  Give et generelt overblik over de investeringer, som er påkrævet for at nå energi- og klimamålsætningerne, og en generel vurdering af investeringskilderne, herunder passende finansiering på nationalt og regionalt plan samt EU-plan.

                  8.

                  Angive alle energisubsidier, herunder navnlig subsidier til fossile brændstoffer, og de trufne foranstaltninger og planer for deres udfasning.

                  9.

                  Supplere analysen af samspillet med politikken for luftkvalitet og emissioner med en redegørelse for virkningerne på luftforureningen i forskellige scenarier, en fremlæggelse af underbyggende oplysninger og overvejelser vedrørende synergier og kompromiser.

                  10.

                  Bedre integrere aspekter vedrørende en rimelig og fair omstilling, navnlig ved at give en mere detaljeret beskrivelse af de sociale, beskæftigelsesmæssige og kompetencemæssige virkninger af de planlagte målsætninger, politikker og foranstaltninger, herunder i kulstofintensive og industritunge regioner. Yderligere udvikle tilgangen til håndtering af energifattigdomsspørgsmål, herunder ved at fremlægge yderligere detaljer om eksisterende og potentielle foranstaltninger, planerne for bekæmpelse af energifattigdom og deres forventede virkninger, og samtidig færdiggøre analysen som påkrævet i forordning (EU) 2018/1999.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juni 2019.

               På Kommissionens vegne

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Medlem af Kommissionen

         (1)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 226.

         (3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1019 final.

         (5)  COM(2019) 520 final af 5.6.2019.

         (6)  SWD(2019) 226 final.

         (7)  SWD(2019) 226 final.

         (8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).


title: Kommissionens henstilling af 18. juni 2019 om udkastet til Rumæniens integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030

text:
               3.9.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 297/88

      KOMMISSIONENS HENSTILLING
      af 18. juni 2019
      om udkastet til Rumæniens integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030
      (2019/C 297/23)
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 (»forordningen om forvaltning«) skal hver medlemsstat forelægge Kommissionen et udkast til en integreret national energi- og klimaplan for perioden 2021-2030 i overensstemmelse artikel 3, stk. 1, og bilag I i nævnte forordning. De første udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner skulle forelægges inden den 31. december 2018.

                  (2)

                  Den 31. december 2018 forelagde Rumænien sit udkast til en national energi- og klimaplan. Forelæggelsen af dette udkast er det grundlæggende, første skridt i den iterative proces mellem Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på at færdiggøre de integrerede nationale energi- og klimaplaner og sikre deres efterfølgende gennemførelse.

                  (3)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 skal Kommissionen vurdere udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner. Kommissionen har foretaget en omfattende vurdering af det rumænske udkast til en integreret national energi- og klimaplan, idet de relevante elementer i forordning (EU) 2018/1999 er blevet taget i betragtning. Denne vurdering (2) offentliggøres sammen med nærværende henstilling. Nedenstående henstillinger er baseret på denne vurdering.

                  (4)

                  Kommissionens henstillinger kan navnlig vedrøre i) ambitionsniveauet for målsætninger, mål og bidrag med henblik på i fællesskab at opfylde energiunionens målsætninger og navnlig Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet samt omfanget af elektricitetssammenkobling, som medlemsstaten sigter mod at opnå i 2030, ii) politikker og foranstaltninger, der vedrører målsætninger på medlemsstats- og EU-plan, og andre politikker og foranstaltninger med potentielle grænseoverskridende konsekvenser, iii) eventuelle yderligere politikker og foranstaltninger, der kan være påkrævet i de integrerede nationale energi- og klimaplaner, og iv) samspillet mellem og konsekvensen i de eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger i den integrerede nationale energi- og klimaplan inden for én dimension og mellem energiunionens forskellige dimensioner.

                  (5)

                  Under udarbejdelsen af henstillingerne har Kommissionen på den ene side taget hensyn til behovet for at summere visse kvantificerede planlagte bidrag fra alle medlemsstater med henblik på at vurdere ambitionen på EU-plan og på den anden side behovet for at give den berørte medlemsstat tilstrækkelig tid til at tage behørigt hensyn til Kommissionens henstillinger, før den færdiggør sin nationale plan.

                  (6)

                  Kommissionens henstillinger vedrørende medlemsstaternes ambitioner for vedvarende energi er baseret på en metode, der er beskrevet i bilag II til forordning (EU) 2018/1999, og som er baseret på objektive kriterier.

                  (7)

                  For så vidt angår energieffektivitet er Kommissionens henstillinger baseret på vurderingen af det nationale ambitionsniveau som afspejlet i udkastet til den integrerede nationale energi- og klimaplan, sammenlignet med det samlede indsatsniveau, der er nødvendigt for at nå Unionens mål, idet de fremlagte oplysninger om særlige nationale forhold tages i betragtning, hvis det er relevant. De endelige nationale bidrag på energieffektivitetsområdet bør afspejle potentialet for omkostningseffektivitet for så vidt angår energibesparelser og støttes af en stærk langsigtet bygningsrenoveringsstrategi og foranstaltninger til gennemførelse af den energispareforpligtelse, der er fastsat i artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterne bør ligeledes vise, at de har anvendt princippet om »energieffektivitet først« korrekt ved navnlig at forklare, hvordan energieffektivitet på omkostningseffektiv vis bidrager til at nå de nationale mål for en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi og energiforsyningssikkerhed samt til at bekæmpe energifattigdom.

                  (8)

                  Ifølge forordningen om forvaltning skal medlemsstaterne fremlægge et generelt overblik over de investeringer, som er påkrævet for at indfri de målsætninger, mål og bidrag, der er opstillet i den integrerede nationale energi- og klimaplan, og en generel vurdering af kilderne til disse investeringer. De nationale energi- og klimaplaner bør sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i de nationale politikker og foranstaltninger med henblik på at skabe investeringssikkerhed.

                  (9)

                  Samtidig har Kommissionen som led i det europæiske semester 2018-2019 sat stærk fokus på medlemsstaternes energi- og klimarelaterede investeringsbehov. Dette afspejles i landerapporten 2019 for Rumænien (4) og i Kommissionen henstilling med henblik på Rådets henstilling til Rumænien (5), som er en del af det europæiske semester. I sine seneste konklusioner og henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester tog Kommissionen sin vurdering af udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner i betragtning. Kommissionens henstillinger supplerer de seneste landespecifikke henstillinger, der er fremsat i forbindelse med det europæiske semester. Medlemsstaterne bør også sikre, at deres integrerede nationale energi- og klimaplaner tager hensyn til de seneste landespecifikke henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester.

                  (10)

                  Dertil kommer, at medlemsstaterne ifølge forordningen om forvaltning skal tage behørigt hensyn til Kommissionens eventuelle henstillinger i deres udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner, som skal indgives til Kommissionen inden den 31. december 2019, og at en medlemsstat, hvis denne ikke følger en henstilling eller en væsentlig del heraf, skal begrunde dette og offentliggøre begrundelsen.

                  (11)

                  Hvis det er relevant, bør medlemsstaterne indberette de samme data i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og efterfølgende ajourføringer, som de indberetter til Eurostat eller Det Europæiske Miljøagentur. Brugen af samme kilde og, hvis det er muligt af europæiske statistikker, er ligeledes afgørende for at beregne referencescenariet for modellering og prognoser. Anvendelse af europæiske statistikker vil gøre det lettere at sammenligne de data og prognoser, der bruges i de integrerede nationale energi- og klimaplaner.

                  (12)

                  Alle elementer i bilag I til forordning (EU) 2018/1999 skal inkluderes i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. I den forbindelse bør den makroøkonomiske og i det omfang, det er muligt, den sundhedsmæssige, miljømæssige, beskæftigelses- og uddannelsesmæssige, kompetencemæssige og sociale indvirkning af de planlagte politikker og foranstaltninger vurderes. Offentlige interessenter og andre interessenter skal inddrages i forberedelsen af den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. Disse og andre elementer er beskrevet i detaljer i det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der offentliggøres sammen med nærværende henstilling (6).

                  (13)

                  I den endelige plan skal Rumænien give en mere uddybende vurdering af samspillet mellem politikker og foranstaltninger og beskrive, hvordan landet har til hensigt at gribe det an. Planen bør især beskrive synergierne mellem dimensionerne dekarbonisering, energisikkerhed og det indre marked og princippet om »energieffektivitet først«. Samspillet mellem den planlagte fortsatte brug af kul og gas frem mod 2030 og målsætningerne for dekarbonisering bør tages op til overvejelse. Ligeså bør der inkluderes en vurdering af de politiske vekselvirkninger og tværgående virkninger for politikker og foranstaltninger med vidtrækkende virkninger såsom planlagt ny kapacitet, der bygger på dimensionerne energieffektivitet og dekarbonisering, de seneste lovgivningsforanstaltninger vedrørende energimarkedet på baggrund af målsætningerne vedrørende det indre marked og forsyningssikkerhed, og virkningerne af dekarboniseringsforanstaltninger inden for transport og den øgede brug af vedvarende energikilder i nettet. Den virkning, som den øgede brug af skovbiomasse i el- og varmeproduktionen har på de registrerede emissioner og optag fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug, skal også vurderes. Derudover skal målsætningerne under dimensionen forskning, innovation og konkurrenceevne underbygge den indsats, der er planlagt for energiunionens andre dimensioner.

                  (14)

                  Den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan vil med fordel kunne indeholde en vurdering af resultaterne af den nationale konkurrencestrategi for 2014-2020 med en omfattende analyse af, hvor sektoren for lavemissionsteknologier p.t. er positioneret på det globale marked, og således fremhæve områder med konkurrencefordele og eventuelle udfordringer. Den kunne ligeledes suppleres med mere omfattende foranstaltninger med henblik på at udnytte potentialet ved samspillet med den cirkulære økonomi.

                  (15)

                  Kommissionens henstillinger til Rumænien er underbygget af den vurdering af Rumæniens udkast til en integreret national energi- og klimaplan, som offentliggøres sammen med denne henstilling (7) —

            HENSTILLER HERMED, AT RUMÆNIEN TAGER SKRIDT MOD AT:

                  1.

                  I betydelig grad hæve ambitionsniveauet for andelen af vedvarende energi på mindst 34 % som landets bidrag til Unionens 2030-mål for vedvarende energi, jf. formlen i bilag II til forordning (EU) 2018/1999. Inkludere en vejledende forløbskurve i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan, som når alle referencepunkterne, jf. artikel 4, litra a), nr. 2), i forordning (EU) 2018/1999, i overensstemmelse med denne andel, med henblik på behovet for at øge indsatsniveauet og nå målet i fællesskab. Fremlægge detaljerede og kvantificerede politikker og foranstaltninger, der er i overensstemmelse med forpligtelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) og muliggør en rettidig og omkostningseffektiv opfyldelse af tilsagnet. Hæve ambitionsniveauet i opvarmnings- og kølingssektoren med henblik på at nå det vejledende mål i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 og fastsætte passende foranstaltninger for at opfylde transportmålet i landets udkast til en integreret national energi- og klimaplan i overensstemmelse med artikel 25 i nævnte direktiv. Fastsætte foranstaltninger til forenkling af licens- og tilladelsesprocedurerne og fremlægge flere detaljer om den befordrende ramme for VE-egetforbrug og VE-fællesskaber i overensstemmelse med artikel 21 og 22 i direktiv (EU) 2018/2001. Fremlægge yderligere detaljer om de særlige foranstaltninger, der skal sikre bæredygtighed i biomasseforsyningen og -brugen i energisektoren, set i lyset af den væsentlige rolle, biomasse spiller for det rumænske energimiks, navnlig inden for opvarmning og nedkøling.

                  2.

                  Væsentligt øge ambitionen om reduktion af både endeligt energiforbrug og primærenergiforbrug i 2030 med henblik på behovet for at øge indsatsniveauet og nå Unionens 2030-mål for energieffektivitet. Foreslå mere ambitiøse politikker og foranstaltninger, der kan give ekstra energibesparelser inden 2030. Skabe større klarhed om de eksisterende politikker og foranstaltninger og fremlægge mere detaljerede oplysninger om de planlagte politikker og foranstaltninger for hele perioden 2021-2030, navnlig deres forventede besparelser og virkninger såvel som tidsplanen for deres gennemførelse.

                  3.

                  Præcisere de foranstaltninger, der støtter energisikkerhedsmålsætningerne vedrørende diversificering og reduktion af energiafhængighed, især foranstaltninger, der sikrer fleksibilitet og en solid gasdiversificeringsstrategi, herunder relevante underliggende infrastrukturprojekter og afskaffelse af de uberettigede begrænsninger af investeringer i gasproduktion, det regionale potentiale ved Sortehavets reserver taget i betragtning. Fremlægge detaljer vedrørende den strategi, der skal sikre langvarig forsyning af nukleart materiale og brændsel, med henblik på udvidelsen af den nukleare produktionskapacitet og detaljerede oplysninger vedrørende strategien for bevaring af den indenlandske kapacitet i brændselscyklussen.

                  4.

                  Definere fremadskuende målsætninger og mål vedrørende markedsintegration, især hvad angår foranstaltninger til udvikling af likvide og konkurrencedygtige engros- og detailmarkeder ved både at fremme konkurrencen inden for landegrænserne og fjerne barriererne for grænseoverskridende handel, herunder eksportrestriktioner. Fokusere på de negative virkninger ved engrosprisregulering og fremlægge en klar prognose, der sikrer, at den nationale lovgivning stemmer overens med EU-retten med hensyn til åbne og liberaliserede markeder og fri prisdannelse ved at inkludere en strategi og en tidsplan for fremskridtene hen imod fuldt ud markedsbaserede priser samt målrettede målsætninger, der skal beskytte sårbare kunder.

                  5.

                  Præcisere de nationale målsætninger og finansieringsmål inden for forskning, innovation og konkurrenceevne, især for så vidt angår energiunionen, der skal nås mellem 2020 og 2030, så de er nemme at måle, er egnede til formålet og kan støtte gennemførelsen af målene inden for andre dimensioner af den integrerede nationale energi- og klimaplan. Underbygge sådanne målsætninger med specifikke og tilstrækkelige politikker og foranstaltninger, herunder dem, som skal udvikles i samarbejde med andre medlemsstater såsom den europæiske strategiske energiteknologiplan.

                  6.

                  Intensivere det regionale samarbejde med de omkringliggende medlemsstater og i regionale samarbejdsfora såsom Gruppen på Højt Plan vedrørende Gassammenkobling i Central- og Sydøsteuropa, bl.a. inden for gas- og elinfrastruktur, vedvarende energi, energieffektivitet og forskning, innovation og konkurrenceevne, under hensyntagen til de fælles udfordringer og delte målsætninger. Der er et betydeligt potentiale for yderligere samarbejde for så vidt angår den fremtidige udvikling i elsektoren, heriblandt behovet for at kunne rumme større andele af vedvarende energi og ren transport, der kan påvirke elsammenkoblinger og elhandel i regionen.

                  7.

                  Udvide analysen af de investeringsbehov og -risici, der er forbundet med energistrategimålsætningerne, til at omfatte et generelt overblik over de investeringer, der er nødvendige for at nå målsætningerne i landets integrerede nationale energi- og klimaplan. Give en generel vurdering af investeringskilderne, herunder passende finansiering på nationalt og regionalt plan samt EU-plan. Ligeledes overveje omkostningseffektive overførsler til andre medlemsstater i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/842 (9) som finansieringskilde.

                  8.

                  Angive alle energisubsidier, herunder navnlig til fossile brændstoffer, og de trufne foranstaltninger og planer for deres udfasning.

                  9.

                  Inkludere en analyse af samspillet med politikker for luftkvalitet og emissioner med de påkrævede oplysninger om de forventede emissioner af luftforurenende stoffer under de planlagte politikker og foranstaltninger.

                  10.

                  Bedre integrere aspekter vedrørende en rimelig og fair omstilling, navnlig ved at overveje sociale og beskæftigelsesmæssige virkninger, anføre mere konkrete foranstaltninger og tidsplaner for bekæmpelse af energifattigdom, jf. forordning (EU) 2018/1999. Drøfte de behov, der opstår i forbindelse med omstillingen til ren energi, og foranstaltninger til håndtering heraf for regioner, der er afhængige af én enkelt industri, såsom regioner der er afhængige af kulindustrien eller andre energiintensive sektorer.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juni 2019.

               På Kommissionens vegne

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Medlem af Kommissionen

         (1)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 273.

         (3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1022 final.

         (5)  COM(2019) 523 final af 5.6.2019.

         (6)  SWD(2019) 273.

         (7)  SWD(2019) 273.

         (8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/842 af 30. maj 2018 om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner for medlemsstaterne fra 2021 til 2030 som bidrag til klimaindsatsen med henblik på opfyldelse af forpligtelserne i Parisaftalen og om ændring af forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 26).