title: FORORDNING (EØF) om indgåelse af aftalen mellem DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE FÆLLESSKAB og REPUBLIKKEN COLOMBIA om handel med tekstilvarer (forelagt Rådet af Kommissionen)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (76) 430
Vol. 1976/0129
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER
                                              KOM(76)430 endelig udg.
                                              Bruxelles , den 29 . juli 1976 .
                              HENSTILLING VEDRØRENDE .
                             RÅDETS FORORDNING ( EØP)
                          om indgåelse af aftalen mellem
                    DET EUROPÆISKE! ØKONOMISKE FÆLLESSKAB
                                      og
                             REPUBLIKKEN COLOMBIA
                          om handel med tekstilvarer
                      ( forelagt Rådet af Kommissionen)
    KOM(76) 430 endelig udg.
 ---pagebreak---                               BEGRUNDF.LSFJ
1 . Ved afgørelse af 18 « marts 1975 bemyndigede Bådet Koifwdsei onen til at ind-*
lede forhandlinger med republikken Colombia om indgåelse e.f „ ti aftale om han
del med tekstilvarer «
2 . I overensstemmelse med ovennævnte rådgafgøre Isa og efter sariråd med Det
særlige artikel 113-udvalg førte Kommissionen forharidlinger med Colombia i
januar , februar og april 1976c Som følge af disse forhandlinger udarbejdedes
der et udkast til aftale , som blev paraferet den 29 * april 197b <>
3. Udkastet til aftale vedrører et begramset antal tekstilvarer , som er be
skrevet i aftalens bilag I. For disse varer har Fællesskabet påtaget sig ik
ke at indføre nye kvantitative restriktioner og at afstå fra at påberåbe sig
bestemmelserne i MFA's artikel 3» tinder forudsætning af at eksporten til Fæl
lesskabet af de pågældende varer ikke overstiger de ifølge aftalen fastsat
te kvantitative restriktioner «
4 . Aftalens væsentligste karakteristiske træk er en konsultationsprocedure «
Bortset fra en almindelig bestemmelse om konsultationer til løsning af et
hvert problem , der måtte opstå ved anvendelse af aftalen , indeholder afta
len også en særlig konsultationsklausul « I henhold til denne klausul kan Fæl
lesskabet på et hvilket som lielbt tidspunkt udbede sig konsultationer med
Colombia, når der for en vare , der er omfattet af aftalen, består en reel fa
re for forstyrrelser af markedet forårsaget af en colombiansk udførsel af den
pågældende vare « Indtil der vsd sådanne konsultationer opnås en gensidigt til
fredsstillende løsning, begrænser Colombia sin udstedelse af eksporttillade 1–
ser for de pågældende varer til et af Fælleeskabet fastsat niveau, dog ikke
mindre end 107% af importen i den tolvraårsedersperio&a , der endte tre måneder
før der blev anmodet om konsultationer «
5 « Fællesskabet påberåbte sig så at sige på forhånd beEteminelserne i denne
klausul med hensyn til import af adBid.Hige varer til visse fælle eskabsmarke
der. Som resultat af disse konsultationer gik Colombia med til visse eksport-
begrænsninger , som er as.fe.rt i aftalens bilag I «
6 « I aftalen bestemmes det endvidere , at import til P^llesekabet af tekstil
varer , som omfattes af aftalen , og som er bestemt for omgående genudførsel el
ler genudførsel i forarbejdet stand, ikke er tttidergivef. kvantitative restrik
tioner i henhold til aftalen* Tilsvarende skal vi s ae colombianske håndvævede
tekstilvarer, som ex nærmere anført i aftalens artikel 4, tillades indført i
Fællesskabet uden kvantitative re strikt ioner s under forudsætning af at de ord
ninger for udstedelse af attester, hvorom der er opnået enighed , virker til
fredsstillende «
7 « I overensstemmelse med Genev^overraiskoastens krav er der i aftalen fast
sat bestemmelser om overførsler , fcrelo'.d øl everiinger og t ilpaøoir; gsbe stemme1–
ser mellem kategorier«
 ---pagebreak---                                  - 2 -
8. Aftalen skal træde i kraft med virkning fra den 1 . januar 1976 . Den skal
gælde indtil dan 31 . december 1977 «
9. Efter Kommissionens opfattelse er den forhandlede aftale acceptabel for
Fællesskabet . Den foreslår derfor , at Rådet Indgår aftalen ved at vedtage
vedlagte udkast til forordning«
 ---pagebreak---                     RÅDETS FORORDNING ( EØF)
     om indgåelse af aftalen mellem Det europæiske økonomiske
     Fællesskab og republikken Colombia om handel med. tekstilvarer
RÅDET FOR DS EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HÅR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske
Fællesskab , særlig artikel 11 3,
under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og
ud fra følgende betragtning!
Aftalen om handal med tekstilvarer , som er forhandlet mellem Det europæiske
økonomiske Fællesskab og republikken Colombia, bør indgås -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDKTTTG *
                                Artikel 1
På Fællesskabeta vegne indgås aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fæl
lesskab og republikken Colombia om handel med tekstilvarer.
Aftalens tekst er knyttet som bilag til denne forordning«
                                Artikel 2
Formanden for Rådet giver den anden kontraherende part meddelelse om, at de
nødvendige procedurer for aftalens ikrafttræden er gennemført for Fælles
skabets vedkommende «
                                Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i
De Europæiske Fællesskabers Tidende «
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i
hver medlemsstat «
Udfærdiget i Bruxelles , den                 1976«
                                                   På Rådets vegne
                                                       Formand
 ---pagebreak---            AFTALE MELLEM
     REPUBLIKKEN COLOMBIA
                οα
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE FÆLLESSKAB
    OM HANDELEN MED TEKSTILVARER
 ( tekst paraferet den 29.4« 1976 )
 ---pagebreak--- Rfidot for Sa ouropraiBlce Fwllaeskabor
                               py. den ene siae
og
Rereringen for Republxldc.cn Colombia
                                pa dori ariden sida ,
som ønsker at sikre en ordnet og ligelig udvikling i handelen med tekstil
varer mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab , herefter benævnt
 " Fællesskabet", og Colombia ,
 som henviser til arrangementet vedrørende den internationale handel med
 tekstiler, herefter benarmt "Geneve -arrangementet", særlig artikel 4,
 har ud fra et ønske om gensidigt samarbejde og i overensstemmelse med
 GenS ve-arrangementer' besluttet at indgå denne aftale og har med henblik
 herpå som befuldmægtigede udpeget ;
  RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLR>SKj\IM{ J
  REGERINGEN FOR REPUBLIKKEN COLOMBIA:
  som er blevet enige om følgende bestemmelsers
 ---pagebreak---                              Artikel 1
1 . Parterne erkender og bekræfter , at deres indbyrdes handel med tekstil
varer , med forbehold af bestemmelserne i denne aftale og deres rettigheder
og forpligtelser i henhold til Den almindelige overenskomst offl Told og
Udenrigshandel , skal finde sted i overensstemmelse med Geneve-arrangementet .
2 . Denne aftale finder anvendelse på handelen med de kategorier af tekstil
varer med oprindelse i og afsendt fra Colombia , som er opregnet i bilag I.
3 . Parterne har erklæret sig indforstå,et med , at der fastsættes kvantitative
lofter for de nævnte varer# De nærmere bestemmelser vedrørende mængder og
områder inden for Fællesskabet , hvor disse lofter skal gælde , er ligeledes
angivet i bilag .I. Begge parter erkender , at de kvantitative lofter , der
er opnået enighed om under de nuværende forhandlinger , er fastsat med forbe
hold af en eventuel fremtidig anvendelse af artikel 5 i denne aftale .
 ---pagebreak--- 1 . For så vidt angår de kaxegoT ler af tekstilvarer , som er omfattet af
denne aftale , og tinder forudsætning af , at aftalen fungerer tilfredsstil
lende , forpligter Fællesskabet sig til ikke at indføre . nye kvantitative
restriktioner samt til ikke at ville påberåbe sig artikel 3 i Geneve-ar
rangementet , på betingelse a± , at udførslen til Fællesskabe fc ai disse teks–
tilvarer med oprindelse i og afsendt fra Co3.ombia ikke overskrid.er de kvan
titative lofter , der er fastsat ved denne aftale ,
2 . Den colombianske regering forpligter sig til at træffe alle hensigts
mæssige foranstaltninger til at sikre , at de ved denne aftale fastsatte
kvantitative lofter ikke overskrides ,
3 . Fællesskabet modsætter sig ikke en overskridelse af ovennævnte kvantitative
lofter i tilfælde af yderligere efterspørgsel på Fællesskabets marked , forud
sat at de supplerende mængder fastsættes i indbyrdes forståelse mellem de to
parter .
4. Begge parter forpligter sig til at samarbejde om iværksættelsen af de
nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af denne artikel .
 ---pagebreak---                              Artikel 3
1 . Indførsler til Fællesskabet af tekstilvarer omfattet af denne aftale ,
som er bestemt for genudførsel fra Fællesskabet enten omgående eller efter
aktiv forædling, er ikke undergivet de ved denne aftale fastsatte kvanti
tative lofter , på betingelse af , at de angives Bom sådanne indførsler i
                                                     ι
henhold til et med henblik herpå i Fællesskabet gældende administrativt
kontrolsystem .
2 . Såfremt Fællesskabets myndigheder konstaterer , ' a,t de i stykke 1 om
handlede indførsler er blevet holdt tilbage til forbrug i Fællesskabet ,
giver dette hvert kvartal Colombias regering meddelelse om de pågældende
mængder . I sådanne tilfælde skal Colombia efter anmodning fra Fællesskabet
afskrive disse mængder på det eller de pågældende kvantitative lofter for
det løbende eller for det følgende aftaleår .
3 . Såfremt de kompetente myndigheder i Fællesskabet gennem det gældende
administrative kontrolsystem konstaterer , at indførslen af tekstilvarer ,
som omfattes af denne aftale , er blevet afskrevet på de ved aftalen fast
satte kvantitative lof.ter , men derefter genudført fra Fællesskabet ^ skal
vedkommende kompetente myndighed oplyse de colombianske myndigheder om de
pågældende mængder og give tilladelse til indførsel af tilsvarende mængder
uden afskrivning på de ved aftalen fastsatte kvantitative lofter .
 ---pagebreak---                                   Artikel 4
1. Nedennævnte colombianske tekstilvarer kan indføre« til Fællesskabet
uden kvantitative restriktioner på følgende betingelsers
        (i ) håndvævede stoffer af bomuld fremstillet som Yijémmeindustri med
             et indhold af kemofibre på højst 5 vægtprocent ; det er stoffer
             som traditionelt er håndvævede , og som faktisk er fremstillet
             på en væv, der udelukkende drives ved vævernes egen kraft (dvs.
             at de tre grundbevægelser , nemlig skaftebevægelsen , faring af
             skudtråd samt islåningen udføres med hånd eller fod og uden an
             vendelse af anden drivkraft );
       (ii ) varer af Bådarme vævede stoffer af bomuld , fremstillet som hjemme-
              industri ;
    ( iii ) traditionelle colombianske folkloristiske tekstilvarer , tilskårne,
              syede eller på anden måde håndgjorte , fremstillet som led i hjem-
              meindustrio
 2 . Indførslen af disse varer til Fællesskabet uden kvantitative restriktioner
 tillades under forudsætning af , at de vedtagne arrangementer med certifikater
 fungerer tilfredsstillende .
 ---pagebreak---                             Artikel 5
1 . Begge parter erklærer sig indforstået med efter anmodning fra en af
parterne og i overensstemmelse , med Geneve-arrangementet straks at rådføre
sig med hinanden om ethvert spørgsmål vedrørende deres handel med tekstil
varer , og navnlig om ethvert spørgsmål , der måtte opstå i 'forbindélse med
gennemførelsen af denne aftale . Konsultationer i henhold til denne artikel
skal af "begge parter føres med vilje til at indgå kompromis og med det mål
at bilægge de mellem dem bestående uoverensstemmelser .
                                                      i
2 . Under hensyntagen til Fællesskabets og Colombias ønske om på den ene
side at undgå reel fare for markedsforstyrrelser og på den anden side for
styrrelser i Colombias handel med tekstilvarer , og med tilbørligt hensyn
til nødvendigheden af rimelig behandling af de lande , der er parter i Geneve-
arrangementet , finder følgende sarlige konsultationsprocedure anvendelse
for varer , der står opført i bilag I til denne aftale .
3 . Fællesskabet kan anmode om konsultationer med honblik på at opnå aftale
om et passende begrænsningsniveau , hvor et sådant ikke allerede forefindes ,
for så vidt angår varer , der er opført i bilag I , når efter Fællesskabets
opfattelse forholdene på dets markeder er af en sådan karakter , at en be
grænsning af fremtidig handel med ethvert af disse produkter kan blive nød
vendig for at fjerne en reel fare for markedsforstyrrelse ( som defineret
i bilag A til Geneve-arrangementet ). Den i dette stykke nævnte fremgangsmåde
må kun benyttes med måde og iværksættes i overensstemmelse med Geneve-arrange-
mentets principper og målsætninger .
4. En anmodning om konsultation af denne art skal inden for et rimeligt tidsrum
ledsages af en redegørelse for de markedsforhold i Fællesskabet , der efter Fæl
lesskabets opfattelse nødvendiggør denne anmodning.
5 . Indtil der er nået en for begge parter tilfredsstillende løsning, skal
Colombia, såfremt Fællesskabet anmoder herom, begræns© udstedelsen af eksport-
licenser for de pågældende varer til det eller de områder på Fællesskabets marked ,
 ---pagebreak---                               - 2 - ( artikel 5 )
som Fællesskabet angiver , for at udførslen pa arsbaeia ikke overstiger
107% af den registrerede indførsel inden for den 12-måneders periode ,
der udløb 3 måneder før den dato , hvor anmodningen om konsultation blev
fremsat .                   "
6 . For at sikre en tilfredsstillende gennemførelse af denne aftale , og
navnlig af dens artikel 5 » indvilliger Colombia i at underrette Fælles
skabet øjeblikkeligt , når det modtager anmodning om eksportlicenser til
exceptionelt store beløb eller kun gældende for 3ærlige varekategorier
eller underkategorier . I vurderingen af hvad der er exceptionelt store
beløb , må Colombia tage hensyn til nylige handelsniveauer og sikre , at
de mængder , der omfattes af udstedelsen af de pågældende eksportlicenser ,
ikke vil kunne forårsage en pludselig og væsentlig stigning i indførslen
af de omhandlede varer til Fællesska/bet eller til områder inden for dette .
7 . De to parter rådfører sig med hinanden snarest muligt inden for en frist
af 30 dage efter fremsendelsen af den i sfck . 4 omhandlede redegørelse og
gør deres bedste for at afslutte konsultationen 3enest 30 dage , efter at
den er indledt .
8 . I tilfælde af at parterne ikke inden for en rimelig frist kan nå frem
til en tilfredsstillende løsning gennem de i denne artikel omhandlede kon
sultationer , kan hver part indbringe sagen for Kontrolorganet for Tekstiler
i henhold til artikel 11 , stk . 4 » i Geneve-arrangementet .
Den part , som vælger denne fremgangsmåde , skal straks underrette den anden
part herom .
9 . Konsultationer skal på Colombias anmodning finde sted for at undersøge
nødvendigheden af at opretholde eller ændre de i henhold til denne artikel
fastsatte kvantitative lofter , når de markedsvilkår , der førte til indførelsen
af sådanne lofter ikke længere foreligger .
 ---pagebreak---                             Artikel 6
Såfremt Colombia under henvisning til Geneve-arrangementet er af den op
fattelse , at det som følge af de ved denne aftale fastsatte kvantitative
lofter stilles i en urimelig situation i forhold til et..tredjeland , kan
Colombia anmode om konsultationer med Fællesskabet med henblik på at træffe
hensigtsmæssige foranstaltninger i overensstemmelse med begge parters inter
nationale rettigheder og forpligtelser.
 ---pagebreak---                               Artikel 7
1 . Mængder under de ved denne aftale fastsatte kvantitative lofter , der ikke
er udnyttet inden for et aftaleår , kan overføres til det tilsvarende kvanti
tative loft for det efterfølgende aftaleår inden for IQffo af sidstnævnte loft .
2 . Med højst 10/6 af hvert af de ved denne aftale fastsatte kvantitative lofter
tillades levering forlods fra det tilsvarende loft for det følgende aftaleår .
3 . Inden for et aftaleår kan ikke-udnyttede mængder under de ved denne aftale
fastsatte kvantitative lofter for ethvert område af Fællesskabets marked
overføres til et andet kvantitativt loft gældende for samme område af Pælles-
skabets marked inden for r(fo af sidstnævnte loft .
4 . De ovenfor nævnte tilpasningsbestemmelser må ikke i et aftaleår medføre ,
at et kvantitativt loft for en kategori overskrides med mere end 20^ af det
kvantitative loft for denne kategori i det pågældende aftaleår .
5 . Colombia kan kun anvende tilpasningsbestemmelserne i denne artikel efter
skriftlig meddelelse til Fællesskabet fra de colombianske myndigheder .
 ---pagebreak---                            Artikel 0
Colombia bestræber sig pa at sikre , at udførsel af enhver tekstilvare , •
for hvilken der kan fastsættes kvantitative lofter i henhold til denne
aftale , fordeles så jævnt som muligt over hvert aftal eår under behørig
hensyntagen navnlig til sæsonbestemte faktorer.     '
                                                  >
 ---pagebreak---                          Artikel 9
De to parter er enige om at meddele hinanden alle nyttige oplysninger
om deres indbyrdes handel med tekstilvarer for at sikre, en tilfredsstil
lende gennemførelse af denne aftale .
 ---pagebreak---                              Artikel 10
1 * Parterne er enige om , at de ved denne aftale fastsatte kvantitative
lofter skal forvaltes på grundlag af et system med dobbeltkontrol } de
nærmere enkeltheder vedrørende dette system er anført i bilag II til denne
aftale .
2 . Colombia erklærer sig derfor indforstået med hvert kvartal at meddele
Fællesskabet nøjagtige statistiske oplysninger om alle de eksportlicenser,
som de colombianske myndigheder har udstedt for enhver kategori , der er ud
ført til Fællesskabet , og Bom omfattes af denne aftale .
3 « Fællesskabet fremsender ligeledes hvert kvartal til de colombianske
myndigheder nøjagtige statistiske oplysninger om indførsel af sådanne varer
til Fællesskabet *
 ---pagebreak---                            Artikel 11
 1 * Begge parter træffer alle hensigtsmæssige foranstaltninger for at sikr«
"bevarelsen af traditionelle mønstre og traditionel praksis inden for
handelen mellem Fællesskabet og Colombia*
 2 . Såfremt Fællesskabet underretter Colombia om t at gennemførelsen af
denne aftale har medført vanskeligheder for så vidt angår opretholdelsen
af bestående handelsforbindelser mellem importører i Fællesskabet og deres
leverandører i Colombia, er parterne enige om at rådføre sig med hinanden
i overensstemmelse med fremgangsmåden i artikel 5» stk* 1 *
 ---pagebreak---                          Artikel 12
Denne aftale gælder for de områder, hvor traktaten om oprettelse af Set
europæiske økonomiske Fællesskab finder anvendelse, på de i nævnte traktat
fastsatte betingelser, samt for republikken Colombias territorium .
 ---pagebreak---                            Artikel 13
1 > Denne aftale "træder i kraft på den første dag i måneden efter den dato ,
på hvilken parterne har givet hinanden meddelelse om , at de nødvendige
procedurer for ikrafttrædelsen er gennemført . Deft galder indtil den
31 * dec ember 1977 •
2 . Denne aftale gælder med virkning fra 1 . januar 1976 «
3 * Hver af parterne kan til enhver tid foreslå ændringer til denne aftale
eller opsige den , forudsat at der er givet meddelelse herom mindst 120
dage før udløbet af en 12~raåneders periode ; i sidstnævnte tilfælde udløber
aftalen med udgangen af den nævnte 12-måneders periode*
4 * Bilagene til denne aftale udgør en integrerende del af aftalen*
 ---pagebreak---                           Artikel 14
Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dansk, engelsk, fransk,
italiensk, nederlandsk, spansk.- og - tysk, idet hver af teksterne har samme
gyldighed#
 ---pagebreak---                                                                     BILAG I
           1 . Colombia begrænser udførslen af nedennævnte varer til de angivne områder
           inden for fællesskabsmarkedet og til de angivne kvantitative lofter*
 Pos « i den           Varebeskrivelse              Område i           Årlig mængde (i ton,
 fælles                                             Fællesskabet ,     såfremt intet andet
 toldtarif                                          hvor loftet        er anført )
                                                    gælder            1976       1977
   55.05               Garn af bomuld, ikke            BNL           1 000     1 070
                       i detailsalgsoplag–              1            2 600     2 782
                       ninger
ex 55 '09              Vævede stoffer af
                       bomuld:
                       - ublegede eller blegede         I            1 980     2 119
ex 55.09               Vævede stoffer af               BNL             500         535
                       bomuld :                         I            1 050     1 124
                       - med undtagelse af
                         ublegede eller blegede
                         stoffer
   55.09               Andre vævede stoffer af
                                                          1
                       bomuld                          GB'       2 050 000 2 193 500
                                                                    kvadratmeter
   51.04 A             Vævet stof af endeløse        (
                       kemofibre (herunder stof      (
                       vævet af monofilamenter eller (
                       strimler henhørende under     (
                       pos . 51.01 og 51.02):        (
                       af syntetiske fibre           > GB'             300         321
   56.07 A             Vævet stof af korte kano-     1
                       fibre eller af affald fif     (
                       kemofibre :                   (
                       - af syntetiske fibre         (
           2. Såfremt de ovenfor anførte kvantitative lofter skal gælde i endnu en
           eller flere perioder på 12 måneder, må mængderne for denne eller disse
           perioder ikke være mindre end mængderne for den forudgående 12-måneders
           periode forøget med mindst
           l ) Hed henblik på anvendelsen af artikel 7 i denne aftale, for så vidt angår
               de i dette bilag anførte lofter for Det forenede Kongerige , er parterne
               blevet enige, om en ækvivalens på 2 500 kvadratmeter pr. ton«
 ---pagebreak---                                                          BILAG II
 Som vedtaget mellem parterne i artikel 10 i aftalen, skal forvaltningen
af Tidførsier af tekstilvarer fra Colombia og indførsler til Fællesskabet
finde sted på grundlag af et system med dobbeltkontrol . De nærmere
enkeltheder vedrørende dette system er vedtaget af parterne som anført
nedenfor*
Se kompetente myndigbeder i Fællesskabet tillader, automatisk og omgående,
indførsler af tekstilvarer efter forelæggelse af importørens ansøgning
vedlagt en bekræftet genpart af eksport lioensen .
Se kompetente myndigheder i Fællesskabet kan forlange fremlæggelse af
eksportlicensen for varer med oprindelse i Colombia henhørende under de
kategorier, for hvilke bestemmelserne i artikel 5 ®r gjort gældende .
Sisse eksportlioenser udstedes af de oolombianske myndigheder, indtil den
samlede mængde af de aftalte lofter er nået .
Se ed* de colombianske myndigheder udstedte eksport licenser finder anvendelse
på de varer, der er undergivet restriktioner i henhold til aftalen.
Eksport lioensen skal angive :
1 . bestemmelsessted (den pågældende medlemsstat )
2 . løbenummer
3 . importørens navn og adresse
4* eksportørens navn og adresse
5« nettovægt ( i kilo eller ton) eller andre enheder, der er angivet i
    aftalen
6 . varekategori og varebeskrivelse
7 « de colombianske myndigheders certifikat , der angiver, at mængden er af
    skrevet på det aftalte loft for udførsel til Fællesskabet (den på
    gældende medlemsstat ) eller, i givet fald, er bestemt for genudførsel
    fra Fællesskabet enten omgående eller efter aktiv forædling.
Se kompetente myndigheder i Fællesskabet vil ikke skabe vanskeligheder,
såfremt der er forskel mellem den i eksportlicensen angivne vægt og ind
skibningsvægt en eller indførselsvægt en , forudsat at denne forskel ligger
inden for rimelige grænser, medens de colombianske myndigheder på deres
side bestræber sig på at begrænse sådanne uoverensstemmelser så meget som
muligt .
l ) IMCOMEX (instituto Colombiano de Comercio Erterior).
 ---pagebreak---                                                     BILAG II FGRTSAT
Såfremt en eksport licens tilbagekaldes helt eller delvis , giver de
colombianske myndigheder de kompetente myndigheder i Fællesskabet med
delelse om denne fuldstændige eller delvise tilbagekaldelse « Myndighederne
i Fællesskabets medlemsstater træffer de nødvendige foranstaltninger i
overens stemmelse med de gældende administrative bestemmelser .
De colombianske myndigheder fremsender gennem repræsentationerne for Fælles
skabets medlemsstater til de kompetente myndigheder i Fællesskabet
direkte til Kommissionen kvart alsopgø reiser, der angiver den samlede mængde
for de udstedte eksportlicenser i forhold til de kvantitative lofter for
udførsel til Fællesskabets medlemsstater for hver kategori af tekstil
varer udført til Fællesskabet , på hvilke denne aftale finder anvendelse*-
Fællesskabet fremsender hvert kvartal til de colombianske myndigheder
præoise oplysninger om import af sådanne varer til Fællesskabet .
 ---pagebreak---                                                           3IIJ.G III
               Håndvævede og håndgjorte tekstilvarer
1 * I overensstemmelse med artikel 12 , stk. 2. i Geneve-arrangementet har
     Fællesskabet og Colombia i artikel 4 i aftalen bestemt , at på visse
     betingelser skal indførsel fra Colombia til Fællesskabet af en række
     håndvævede og håndgjorte tekstilvarer ikke være undergivet kvantitative
     restriktioner. De i artikel 4 » stk. 2 , i aftalen fastsatte betingelser
     bestemmer, at indførsel af disse varer til Fællesskabet uden kvantitative
     restriktioner tillad.es linder forudsætning af , at de vedtagne arrangement er
     med certifikater fungerer tilfredsstillende .
2 . Fællesskabet og Colombia erklærer sig herved enige om , at ved gennem
     førelsen af artikel 4 i denne aftale skal certifikatet udformes efter
     følgende model %
     "Certifikat for håndvævede stoffer af bomuld og deraf fresmtillede varer
     producentens navn og adresse ,
     eksportørens navn og adresse ,
     navn og adresse på importøren i Fællesskabet ,
     varebeskrivelse ,
     mængde (tons ),
     skibets navn eller flyrutens nuiuraer,
     bestemmelseshavn eller bestemmelseslufthavn .
Det attesteres herved at ovennævnte levernace består af :
( i ) håndvævede stoffer af bomuld fremstillet som hjemmeindustri med et ind
       hold af kemofibre på højst 5 vægtprocnetj det er stoffer, som traditionelt
       er håndvævede og som faktisk er fremstillet på en væv, der udelukkende
       drives ved vævernes egen kraft ( dvs . at de tre grundbevægelser,
       nemlig skaftebevægelsen , føring af skudtråden samt islåningen udføres
       med hånd eller fod og uden anvendelse af anden drivkraft );
( ii) varer af sådanne håndvævede stoffer af bomuld, fremstillet som
       hjemmeindustrif
( iii) traditionelle colombianske folkloristiske tekstilvarer, tilskårne ,
       syede eller på anden måde håndgjorte, fremstillet som et led i
       hjemmeindustri .
                                       Sign .                          "
3. Det organ, der har bemyndigelse til at udstede ovennævnte certifxkater,
     er INCOMEX ( instituto Colombiano de Comercio Erterior).
 ---pagebreak---                                                       BILAG IV
Hr. formand .
Ved afslutningen af de forhandlinger, som har været ført mellem Colombias
regering og Det europæiske økonomiske Fællesskab , og som dags dato har ført
til undertegnelsen af en aftale om handelen med tekstilvarer, har jeg den
ære at bekræfte , at vi har nået til enighed om følgendes
     Efter den colombianske delegations opfattelse tager det for Italien
     fastsatte kvantitative loft for 1976 for så vidt angår vævede stoffer
     af bomuld bortset fra ublegede og blegede (ex 55*09) t således Bom
     dette loft er anført i bilag I , ikke fuldt ud hensyn til Colombias
     eksportpotentiel til dette fællessk&bsmarked.
     Efter Colombias anmodning kan en fornyet undersøgelse finde sted med
     henblik på at vurdere situationen og på et indbyrdes aftalt grund
     lag afgøre, hvorvidt dot pågældende kvantitative loft bør forhøjes og
     i givet fald i hvilket omfang.
Jeg ville være Dem taknemmelig, hvis De vil bekræfte, at ovenstående er en
korrekt gengivelse af, hvad vi er nået til enighed om i denne sag.
Modtag, hr® formand, forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.
                                For regeringen for republikken Colombia
 ---pagebreak--- Hr. ambassador.
Jeg har den ære at henvise -bil Deres brev af dags dato med følgende
ordlyds
"Ved afslutningen af de forhandlinger, som har været ført mellem
Colombias regering og Det europæiske økonomiske Fællesskab , og som dags
dato har ført til undertegnelse af en aftale om handelen med tekstilvarer,
har jeg den ære at bekræfte , at vi er nået til enighed om følgende *
        Efter den colombianske delegations opfattelse tager det for Italien
        fastsatte kvantitative loft for 1976 for så vidt angår vævede
        stoffer af bomuld bortset fra ublegede og blegede ( ex 55*09 ) »
        således som dette loft er anført i bilag I , ikke fuldt ud hensyn
        til Colombias eksportpotentiel til dette fællesskabsmarked*
        Efter Colombias anmodning kan en fornyet undersøgelse finde sted
        med henblik på at vurdere situationen og på et indbyrdes aftalt
        grundlag afgøre , hvorvidt det opnåede kvantitative loft bør
        forhøjes og i givet fald i hvilket omfang*
Jeg ville være Dem taknemmelig, hvis De vil bekræfte , at ovenstående er en
korrekt gengivelse af, hvad vi or nået til enighed om i denne sag"
Jeg skal herved bekræfte , at dette er en korrekt gengivelse af, hvad vi
er nået til enighed om i denne sag*
Modtag, hr* ambassadør, forsikringen om min mest udmærkede højagtelse *
                                  For Rådet for Da europæiske Fællesskaber
 ---pagebreak---         KQMCESSIONEar
             FOR
  DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
Generaldirektoratet for forbindelser
          med tredjelande
             D 2
         nr. 2157
                                  VERBALNOTE
        Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande sender sine hilsener
        til Colombias Mission ved De europæiske Fællesskaber og har den ære at
        henvise til aftalen mellem Colombia og Fællesskabet om handelen med tekstil
        varer, paraferet dags dato .
        Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande skal meddele den
        colombianske regering, at Fællesskabet , indtil de nødvendige procedurer
        for aftalens indgåelse og ikrafttræden er afsluttet , er rede til at
        acceptere , at aftalens bestemmelser de facto træder i kraft fra 1 . maj
        1976, såfremt den colombianske regering er indforstået hermed.
        Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande ville være taknemmelig,
        hvis den colombianske regering ville bekræfte sin tilslutning til det
        foranstående®
        Generaldirektoratet for forbindelse med tredjelande benytter lejligheden
        til på ny at forsikre Colombias Mission ved De europæiske Fællesskaber om
        sin mest udmærkede højagtelse .
                                             Bruxelles , den 29 * 4* 1976
        Colombias Mission ved
        De europæiske Fællesskaber
        16, avenue Rnile Deraot ,
        1050 Bruxelles
 ---pagebreak---     Colombias Mission
          ved
De europæiske Fællesskaber
   Fr. 58                                   Bruxelles , den 29 * april 1976
   Hr. form and.
   For så vidt angår aftalen mellem Colombia og Det europæiske økonomiske
   Fællesskab om tekstilvarer, paraferet den 29 » april 1976, skal jeg hermed
   over for Dem "bekræfte, at i betragtning af det niveau , som Italiens ind
   førsel af vævede stoffer af bomuld, ublegede og blegede , fra Colombia
   har nået i forhold til det loft , der er fastsat ved aftalen for perioden
   mellem 1 « januar 1976 og 31 * december 1976 , vil de colombianske myndigheder
   træffe alle nødvendige foranstaltninger for at undgå, at Colombias ind
   førsel af ovennævnte varer overskrider det kvantitative loft , der er
   fastsat for nævnte periode «
   Den colombianske delegation er indforstået med, at de mængder, som er
   indført indtil 1 » maj 1976, dvs . 700 ton, bliver fradraget det kvantitative
   loft på 1 980 ton, der i aftalen er fastsat for 1976«
   Jeg beder Dem modiage , hr« formand, forsikringen om min mest udmærkede
                                                                     1
   højagtelse .
                                                  ALBERTO OALEMO
                                       Formand for den oolombianske delegation
   Hr . Camilo PAOLI
   Kommissionen for
   De europæiske Fællesskaber
   Bruxelles
 ---pagebreak---    Colombian Mission
         ved
De europæiske Fællesskaber
s . 59
Colombias Mission ved De europæiske Fællesskaber sender Bine hilsener til
generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande ved Kommissionen for
De europæiske Fællesskaber og har den ære at henvise til dets verbalnot e
af dags dato med følgende ordlyd:
"Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande sender sine hilsener
til Colombias mission ved De europæiske Fællesskaber og har den ære at
henvise til aftalen mellem Colombia og Fællesskabet om handelen med tekstil
varer, paraferet dags dato .
Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande skal meddele den
colombianske regering, at Fællesskabet indtil de nødvendige procedurer for
aftalens indgåelse og ikrafttræden er afsluttet , er rede til at acceptere ,
at aftalens bestemmelser de facto træder i kraft fra 1« maj 1976| såfremt
den colombianske regering er indforstået hermed.
Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande ville være taknemmelig,
hvis den colombianske regering ville bekræfte sin tilslutning til det
foranst ående
Til Generaldirektoratet for
forbindelser med tredjelande ved
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber
rue de la Loi 200
1040 Bruxelles
 ---pagebreak--- Colombias mission har den ære over for generaldirektoratet for forbindelser
med tredjalande ved Kommissionen for De europæiske Fællesskaber at
bekræfte, at den colombianske regering ligeledes er rede til at acceptere t
at aftalens bestemmelser træder i kraft de facto fra 1 « maj 197 6.
Colombias mission benytter denne lejlighed til på ny at forsikre general-
direktoratet for forbindelser med tredjelande om sin mest udmærkede
højagtelse *
                                        Bruxelles , den 29 * april 1976


Avis juridique important

|

32004H0002

Kommissionens henstilling af 18. december 2003 om standardiserede oplysninger vedrørende radioaktive luftbårne og flydende udslip til miljøet fra nukleare kraftværker og oparbejdningsanlæg ved normal drift (meddelt under nummer K(2003) 4832)

EU-Tidende nr. L 002 af 06/01/2004 s. 0036 - 0046

Kommissionens henstillingaf 18. december 2003om standardiserede oplysninger vedrørende radioaktive luftbårne og flydende udslip til miljøet fra nukleare kraftværker og oparbejdningsanlæg ved normal drift(meddelt under nummer K(2003) 4832)(2004/2/Euratom)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 124,efter konsultation af den gruppe personer, der er udpeget af Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg i overensstemmelse med Euratom-traktatens artikel 31, ogud fra følgende betragtninger:(1) I henhold til Euratom-traktatens afsnit II, kapitel 3, aflægger medlemsstaterne jævnligt beretning til Kommissionen om vurderingen af radioaktivitetsniveauer i miljøet.(2) Det hedder i Euratom-traktatens artikel 35, at hver medlemsstat opretter de nødvendige anlæg til gennemførelse af en permanent kontrol med radioaktivitetsmængden i atmosfæren, i vand og i jord, samt til kontrol med overholdelsen af de grundlæggende normer.(3) I henhold til Euratom-traktatens artikel 36 meddeles oplysninger vedrørende de i artikel 35 omhandlede kontrolforanstaltninger regelmæssigt Kommissionen af de kompetente myndigheder, for at den kan være løbende underrettet om den mængde af radioaktivitet, som befolkningen kan antages at være udsat for. Oplysningerne om kontrolforanstaltninger jf. artikel 35 gælder også oplysninger om radioaktivitetsniveauet i udslip, da dette er en forudsætning for at vurdere miljøpåvirkningen fra sådanne udslip. Dette aspekt er ikke omfattet af Kommissionens henstilling 2000/473/Euratom af 8. juni 2000 om anvendelse af Euratom-traktatens artikel 36 vedrørende overvågning af radioaktivitetsniveauerne i miljøet med henblik på at vurdere bestrålingen af befolkningen som helhed(1). Det er hensigtsmæssigt at fastsætte og præcisere sådanne oplysninger.(4) Efter Kommissionens henstilling 1999/829/Euratom af 6. december 1999 om anvendelse af Euratom-traktatens artikel 37(2), fremsender medlemsstaterne jævnligt en opgørelse til Kommissionen om de radioaktive flydende og luftbårne udledninger til miljøet fra nukleare kraftværker og oparbejdningsanlæg. Henstilling 1999/829/Euratom angiver dog ikke nærmere, hvilke oplysninger der bør indgå i opgørelsen. Nærværende henstilling fastsætter og præciserer disse oplysninger.(5) Artikel 45 i Rådets direktiv 96/29/Euratom af 13. maj 1996 om fastsættelse af grundlæggende sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, som er forbundet med ioniserende stråling(3) bestemmer, at medlemsstaternes kompetente myndigheder skal sikre, at skøn over de af befolkningen modtagne doser under hensyntagen til strålerisiciene er så realistiske som muligt. Der er brug for nuklidspecifikke oplysninger om radioaktive udslip til miljøet for at kunne vurdere sådanne doser.(6) Standardiserede oplysninger om radionuklider, som undviger til miljøet fra nukleare kraftreaktorer og oparbejdningsanlæg ved normal drift, er en forudsætning for at få sammenlignelige resultater for radioaktive udslip i hele Fællesskabet og for at sikre, at mindstekravene til analysemetoder opfyldes i hele Fællesskabet. Med dette mål for øje er det hensigtsmæssigt at udpege repræsentative nuklider, for hvilke der gælder krav til påvisningsgrænser, for hver kategori af radioaktive udslip og for hvert berørt nukleart anlæg. De repræsentative nuklider bør repræsentere grupper af radionuklider af en bestemt type eller en bestemt type stråling, være af betydning for så vidt angår den radiologiske virkning og være egnede målefølsomhedsindikatorer.(7) Kommissionen offentliggør regelmæssigt rapporter om årlige flydende radioaktive udledninger fra nukleare kraftværker og nukleare anlæg til oparbejdning af brændsel i Det Europæiske Fællesskab og vurdering af den radiologiske påvirkning af EU's befolkning fra nukleare anlæg i EU. Betydningen og gennemsigtigheden af Kommissionens rapporter ville blive forbedret, hvis de bygger på standardiserede oplysninger.(8) I denne fase er det vigtigt - som et første skridt mod en samordning på fællesskabsniveau - at sikre sammenligneligheden af de indsendte oplysninger om radioaktivitetsniveauet i udslip fra nukleare kraftreaktorer og oparbejdningsanlæg ved normal drift. Afviklingsaktiviteter bør ikke være omfattet af denne henstilling, da de er af en anden art og medfører andre affaldstyper -HENSTILLER:1) Nærværende henstilling fastsætter de oplysninger, der er udvalgt til overvågning og indberetning til Europa-Kommissionen, for radionuklider, som faktisk eller sandsynligvis undviger fra nukleare kraftreaktorer og oparbejdningsanlæg ved normal drift.2) I denne henstilling forstås ved:a) "normal drift": normale aktiviteter i forbindelse med driften af en nuklear kraftreaktor eller et oparbejdningsanlæg, herunder i nedlukningsfasen (nedluknings-, indeslutnings- og overvågningsaktiviteter), men ikke afviklingsfasenb) "repræsentative nuklider": egnede målefølsomhedsindikatorer udpeget for hver kategori af radionukliderc) "påvisningsgrænse": den mindste sande værdi af den målte størrelse, som - med en given fejlsandsynlighed - kan påvises med målemetoden.d) "beslutningsgrænse": den fastsatte værdi for beslutningsmængden (vilkårlig variabel for beslutningen om, hvorvidt den fysiske virkning, der skal måles, er til stede eller ej) ud fra hvilken det besluttes, at den fysiske virkning er til stede, hvis den overskrides ved en faktisk måling af målestørrelsen til kvantificering af tilstedeværelsen af en fysisk virkning.3) For så vidt angår luftbårne og flydende udslip fra nukleare kraftreaktorer og oparbejdningsanlæg, bør medlemsstaterne vurdere udslipaktiviteten for alle radionuklider, der er nævnt i 1. kolonne i bilag I.4) Hvis de målte værdier er lavere end påvisningsgrænserne, bør de indberettede påvisningsgrænser for de repræsentative nuklider, der er anført i 2. kolonne i bilag I, ikke overstige de værdier, der er anført i 3. kolonne i bilag I.5) Hvis der kan nås en tilsvarende nøjagtighed ved at beregne udslippene for specifikke radionuklider på grundlag af operationelle data eller på grundlag af måleresultater for andre radionuklider, kan de beregnede værdier anvendes i stedet for faktiske målinger.6) Determination af påvisningsgrænser og beslutningsgrænser samt angivelse af resultater bør ske i overensstemmelse med den internationale standard ISO/IS 11929-7. Selv om beslutningsgrænsen teknisk set er under halvdelen af den påvisningsgrænse, der faktisk er konstateret ved en måling, kan beslutningsgrænsen af praktiske grunde forsigtigt ansættes til at være halvdelen af påvisningsgrænsen.7) Hvis måleresultater ligger under beslutningsgrænsen, kan de forsigtigt ansættes til en halv gang beslutningsgrænsen. Hvis gentagne måleresultater i den givne periode alle ligger under beslutningsgrænsen, er det dog rimeligt at antage, at den sande værdi er nul, dvs. at radionuklidet ikke er til stede i udslippet.8) Medlemsstaterne bør indberette nedenstående oplysninger til Kommissionen i det format for indberetningsark, der er vist i bilag II:a) årlige udslipværdier for hvert radionuklid, der er anført i 1. kolonne i bilag I, for hvilket der er mindst ét måleresultat over beslutningsgrænsen i den givne periode, eller for hvilket der er lavet en beregningsvurdering i samme periodeb) den største værdi af påvisningsgrænsen blandt alle målinger for den givne periode for hvert repræsentativt nuklidc) skøn over radionuklidudslip på grundlag af en beregning i stedet for en måling, når en måling ikke er teknisk gennemførligd) den kemiske/fysiske form af tritium-, kulstof-14- og jod-udslip til atmosfæren i det omfang, disse oplysninger foreliggere) tidsgrundlaget for de indberettede værdier og i givet fald oplysninger om den anvendte summeringsmetode, herunder værdier anvendt i stedet for værdier under beslutningsgrænsenf) prøveudtagningsmetoden for spildevandsstrømme.De oplysninger, der er nævnt i litra d), e) og f), bør anføres i kommentarerne. De skønnede værdier, der er nævnt i litra c), bør anføres som sådanne i en kommentar sammen med en angivelse af den anvendte metode og, i påkommende tilfælde, enhver relevant påvisningsgrænse.9) Indberetningsperioden for oplysninger om radioaktive udslip bør være ét kalenderår. Oplysninger om radioaktive udslip bør indsendes senest den 30. september det efterfølgende år.10) Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 18. december 2003.På Kommissionens vegneLoyola De PalacioNæstformand(1) EFT L 191 af 27.7.2000, s. 37.(2) EFT L 324 af 16.12.1999, s. 23.(3) EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1.BILAG IStandardiserede oplysninger om radionuklider fra nukleare kraftreaktorer og oparbejdningsanlæg ved normal driftA. NUKLEARE KRAFTREAKTORERA.1 Udslip til atmosfæren>TABELPOSITION>A.2 Flydende udslip>TABELPOSITION>B. OPARBEJDNINGSANLÆGB.1 Udslip til atmosfæren>TABELPOSITION>B.2 Flydende udslip(1)>TABELPOSITION>(1) Spildevand fra oparbejdningsanlæg behandles normalt sammen med væsker fra andre anlæg sammesteds.BILAG II>PIC FILE= "L_2004002DA.004302.TIF">>PIC FILE= "L_2004002DA.004401.TIF">>PIC FILE= "L_2004002DA.004501.TIF">>PIC FILE= "L_2004002DA.004601.TIF">


Avis juridique important

|

31975H0465

75/465/EØF: Rådets Henstilling af 22. juli 1975 om hvede, som ikke er bestemt til brødfremstilling

EF-Tidende nr. L 209 af 07/08/1975 s. 0029 - 0029 den græske specialudgave: Kapitel 03 bind 13 s. 0079  den spanske specialudgave: Kapitel 03 bind 8 s. 0220  den portugisiske specialudgave: Kapitel 03 bind 8 s. 0220

++++  RAADETS HENSTILLING  af 22 . juli 1975  om hvede , som ikke er bestemt til broedfremstilling   ( 75/465/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ,  under henvisning til Kommissionens udkast -  VEDTAGET FOELGENDE HENSTILLING :  Raadet opfordrer de beroerte parter til at tage i betragtning , at den naeste prisfastsaettelse vil finde sted inden for rammerne af den faelles markedsordning , saaledes at producenterne af hvede , som ikke er bestemt til broedfremstilling , ikke kan forvente en vaerdifastsaettelse paa et hoejere niveau end svarende til fodervaerdien .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 22 . juli 1975 .  Paa Raadets vegne  G . MARCORA  Formand


title: Rådets henstilling af 11. juli 2017 om Irlands nationale reformprogram for 2017 og med Rådets udtalelse om Irlands stabilitetsprogram for 2017

text:
               9.8.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 261/26

         RÅDETS HENSTILLING
   af 11. juli 2017
   om Irlands nationale reformprogram for 2017 og med Rådets udtalelse om Irlands stabilitetsprogram for 2017
   (2017/C 261/07)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,
   som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
   som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester 2017 om samordning af de økonomiske politikker. Den 9.-10. marts 2017 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Irland blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dato vedtog Kommissionen desuden en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet, som Det Europæiske Råd godkendte den 9.-10. marts 2017. Den 21. marts 2017 vedtog Rådet henstillingen om den økonomiske politik i euroområdet (»henstillingen til euroområdet«) (3).

               (2)

               Da Irland har euroen som valuta, og i betragtning af de nære indbyrdes forbindelser mellem økonomierne i Den Økonomiske og Monetære Union, bør Irland sikre en fuldstændig og rettidig implementering af henstillingen vedrørende euroområdet som afspejlet i henstilling 1 til 3 nedenfor.

               (3)

               Den 22. februar 2017 blev landerapporten for Irland 2017 offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Irlands fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 12. juli 2016, opfølgningen på de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Irlands nationale Europa 2020-mål. Den indeholdt desuden en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011, hvis resultater også blev offentliggjort den 22. februar 2017.

               (4)

               Kommissionen konkluderede på baggrund af sin analyse, at Irland er berørt af makroøkonomiske ubalancer. Disse ubalancer kendetegnes navnlig ved en stor udlandsgæld samt gæld i den offentlige og den private sektor (gælder både husholdninger og ikkefinansielle selskaber), hvilket gør Irland sårbar over for negative chok. Bankerne har fortsat udfordringer med mange misligholdte lån, men har et solidt kapitalgrundlag, og deres rentabilitet, om end den stadig er lav, er i gradvis bedring. Boligpriserne er stigende, og udbuddet er stadig begrænset. Ikkefinansielle selskabers gæld blev mindsket i løbet af 2015, men var stadig højere end ved udgangen af 2014. Husholdningernes gæld blev mindsket i 2015, og den offentlige gæld er på en støt nedadgående kurs. Irlands negative nettostilling over for udlandet faldt i hurtigt tempo frem til 2015, hvor tendensen vendte delvist som følge af et niveauskift. Der ser dog ikke ud til at være nogen risiko for husholdningssektorens økonomiske stilling over for udlandet. Beholdningen af misligholdte lån har været faldende i løbet af det seneste år, om end den faldt noget mindre hurtigt i slutningen af 2016. Boligpriserne steg fortsat i 2015, men der er på nuværende tidspunkt ingen væsentlige tegn på en overvurdering. Der er i de seneste år truffet politiske foranstaltninger til at rette op på alle de ubalancer, der er fremhævet, også i banksektoren (forbedring af regelrammen og foranstaltninger til håndtering af misligholdte lån). Regeringen har truffet adskillige relevante foranstaltninger til at afhjælpe boligmanglen, men det kommer til at tage tid, før de får virkning.

               (5)

               Irland fremlagde sit nationale reformprogram for 2017 den 13. april 2017 og sit stabilitetsprogram for 2017 den 2. maj 2017. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (6)

               Der er taget hensyn til relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (4) kan Kommissionen, hvis det er nødvendigt for at støtte gennemførelsen af relevante henstillinger fra Rådet, anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende den nævnte bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter ESI-fondenes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring.

               (7)

               Irland er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af overgangsbestemmelsen vedrørende gældskriteriet. I sit stabilitetsprogram for 2017 forventer regeringen, at det samlede underskud falder en smule, nemlig til 0,4 % af BNP i 2017, og at det falder gradvist derefter og vender til et overskud på 1,0 % af BNP i 2021. Den mellemfristede budgetmålsætning, dvs. et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP, forventes at blive opfyldt fra 2018 og frem. Ifølge stabilitetsprogrammet ventes den offentlige gældskvote at falde til 72,9 % i 2017 for derefter at falde yderligere til 65,2 % i 2020. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for disse budgetfremskrivninger, er realistisk. De foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål fra 2018 og frem, er imidlertid ikke tilstrækkeligt præciseret.

               (8)

               Den 12. juli 2016 henstillede Rådet til Irland at gennemføre en årlig finanspolitisk tilpasning på 0,6 % af BNP hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i 2017. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2017 er der risiko for en betydelig afvigelse fra den anbefalede finanspolitiske tilpasning, når 2016 og 2017 betragtes samlet.

               (9)

               I 2018 forventes Irland i lyset af den finanspolitiske situation i landet og navnlig landets gældsniveau at fortsætte tilpasningen hen imod den mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP. Ifølge den tilpasningsmatrix, der er fastlagt efter fælles aftale som led i stabilitets- og vækstpagten, indebærer tilpasningen et krav om en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter (5), som ikke overstiger 2,4 % i 2018. Det svarer til en årlig strukturel tilpasning på 0,6 % af BNP. Udgiftsmålet afspejler en tilpasning, der skal korrigere for en skævvridning af den 10-årige referencesats for potentiel vækst, som skyldes den exceptionelle stigning i den reale BNP-vækst i 2015. I overensstemmelse med de irske myndigheders fremgangsmåde ved beregningen af 2017-budgettet har Kommissionen lagt gennemsnittet af de potentielle vækstrater i 2014 og 2016 til grund for sine beregninger. Ved uændret politik er der risiko for en vis afvigelse fra kravet i årene 2017 og 2018, når de betragtes samlet. Irland forventes samtidig at overholde overgangsbestemmelsen vedrørende gældskriteriet i 2017 og i 2018. Rådet er af den generelle opfattelse, at der er behov for yderligere foranstaltninger, navnlig i 2017, for at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Det ville i lyset af Irlands nuværende konjunkturforhold og de øgede eksterne risici være en fornuftig disposition at anvende eventuelle ekstraordinære indtægter til at reducere den offentlige gældskvote yderligere. Ved vurderingen af budgetplanerne og -resultaterne bør der imidlertid, som fastsat i forordning (EF) nr. 1466/97, tages hensyn til medlemsstatens budgetmæssige balance i lyset af konjunkturforholdene. Som nævnt i Kommissionens meddelelse, der ledsager disse landespecifikke henstillinger, vil der i forbindelse med vurderingen af udkastet til budgetplan for 2018 og den kommende vurdering af budgetplanerne og -resultaterne for 2018 skulle tages behørigt hensyn til målet om at opnå en finanspolitisk kurs, der bidrager til både at styrke det igangværende opsving og til at sikre holdbarheden af Irlands offentlige finanser. Rådet noterer sig i den sammenhæng, at Kommissionen agter at foretage en samlet vurdering i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97, navnlig i lyset af konjunkturforholdene i Irland.

               (10)

               Selv om den økonomiske genopretning er robust, og der forventes en stærk stigning i outputtet i de kommende år, er udsigterne blevet mere usikre, hvilket indebærer risici for de stadig sårbare offentlige finanser. Der bør derfor gøres en større indsats for at gøre indtægterne mere modstandsdygtige over for økonomiske udsving og negative chok. Vedtagelsen af forslaget om etablering af en bufferfond- bør derfor fremskyndes, og Irland bør gøre sig mindre afhængig af meget koncentrerede og usikre indtægtskilder. En afbalanceret sammensætning af de forskellige skattekilder og et bredere skattegrundlag øger indtægtsstabiliteten i en situation med økonomisk usikkerhed. Der er dog kun gjort en begrænset indsats for at udvide skattegrundlaget i de seneste år, og de seneste skatteforanstaltninger har bestået af reduktioner og lettelser. Den bebudede systematiske evaluering af omkostningerne og fordelene ved reducerede momssatser, som gælder for en lang række transaktioner, er endnu ikke afsluttet. Løbende ejendomsbeskatning anses for at være den mest vækstfremmende- indtægtskilde. Irlands indtægter fra fast ejendom udgjorde imidlertid kun 1,0 % af BNP i 2014 sammenlignet med EU-gennemsnittet på 1,6 %. En trinvis indeksregulering af ejendomsværdierne vil kunne bidrage til at udjævne den lokale ejendomsskatteprofil og hindre en pludselig stigning i den skyldige skat, når der foretages en ny ejendomsvurdering i 2019. Differencerne i afgifterne på diesel og benzin for trafikanter kan ikke begrundes i miljøhensyn.

               (11)

               Tidligere har de omfattende udgiftsrevisioner primært haft til formål at reducere de offentlige udgifter med henblik på at opfylde overordnede finanspolitiske mål. Der er sjældent foretaget en evaluering af, hvor effektive og virkningsfulde udgiftsprogrammerne er, hvilket i sidste ende bevirker, at de flerårige udgiftsplaner er mindre pålidelige. En hensigtsmæssig udgiftsanalyse, som er i overensstemmelse med Eurogruppens fælles principper, vil kunne øge udgiftskontrollen og eventuelt frigøre ressourcer til hårdt tiltrængte offentlige investeringer, der sætter skub i væksten. Udgiftsanalysen bør navnlig være rettet mod omkostningseffektiviteten i sundhedssektoren. Irland har indført nogle vigtige effektiviseringsforanstaltninger, bl.a. en omkostningsbesparende aftale med medicinalindustrien, et finansielt forvaltningssystem, e-sundhed og aktivitetsbaseret finansiering. Der kan dog godt gøres en yderligere indsats ved f.eks. at styrke den primære sundhedsplejes rolle som »dørvogter« for Irlands overbelastede hospitaler. Indsatsen for at indføre en enkeltstrenget sygesikringsordning for alle er fragmenteret og mangler en overordnet vision.

               (12)

               Det er fortsat en udfordring at fremme bæredygtig og inklusiv vækst, som kommer alle samfundsgrupper til gode. Arbejdsløsheden lå i april 2017 på 6,4 %, hvilket er under EU-gennemsnittet. Den meget lave arbejdsintensitet i mange husholdninger giver anledning til bekymring over, at nogle ikke får gavn af det økonomiske opsving. I perioden 2013-2015 faldt den andel af befolkningen, der bor i en husstand med lav eller meget lav arbejdsintensitet, med 15 %; den samlede arbejdsløshed faldt med 28 % i samme periode. Velfærdssystemet har generelt virket godt, idet det har begrænset fattigdom og ulighed, og Irland har truffet foranstaltninger til at fremme beskæftigelsen ved gradvis at nedtrappe de sociale ydelser og supplerende betalinger. Der er dog stadig hindringer i vejen for en inklusiv vækst. Forskellene i beskæftigelsesfrekvensen hos lavtuddannede og folk med mellemlange og lange uddannelser er blandt de mest markante i Unionen. Der er på visse områder opstået et misforhold mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer, og der er mangel på kvalificeret arbejdskraft, samtidig med at mulighederne for opkvalificering og omskoling er utilstrækkelige. De arbejdsmarkedsrelaterede og sociale udfordringer viser, hvor vigtigt det er med en integreret tilgang til uddannelse og aktivering for dem, der er længst væk fra arbejdsmarkedet. Der er desuden stadig visse betænkeligheder vedrørende kvaliteten af børnepasningen og mulighederne for fuldtidsbørnepasning. Nettoudgifterne til børnepasning i procent af lønnen i Irland er blandt de højeste i Unionen. De manglende muligheder for og de høje udgifter til fuldtidsbørnepasning af høj kvalitet er en hindring for kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet og en hindring for indsatsen for at reducere fattigdommen blandt børn, som er faldet en smule, om end den stadig er højere end EU-gennemsnittet.

               (13)

               Der bør arbejdes på at dække infrastrukturbehovene for at fremme varig og afbalanceret vækst i fremtiden. Krisen har desuden medført en ændring af de offentlige udgifters sammensætning, idet der nu afsættes mere til løbende udgifter end til investeringer. Flere år med kraftigt reducerede offentlige investeringer har haft negative følger for infrastrukturens kvalitet og beskaffenhed. Ændringen i det offentlige forbrug har ligeledes haft en indvirkning på den offentlige sektors støtte til forskning og udvikling med potentielle konsekvenser for de små og mellemstore virksomheders konkurrenceevne. Irland ligger på en 25. plads i Unionen, hvad angår offentlige udgifter til forskning og udvikling i procent af BNP. De alvorligste infrastrukturmangler er at finde inden for transport, vandforsyning og boligmarkedet. Efterspørgslen efter nye boliger ligger i øjeblikket langt over udbuddet i landets største byområder. Priserne på ejer- og lejeboliger stiger derfor fortsat markant, hvilket har ført til den betydelige stigning i antallet af hjemløse og mennesker, der er udelukket fra boligmarkedet, der er observeret på det seneste. Der er i øjeblikket ingen tegn på overvurdering, men de hindringer, der begrænser udbuddet af boliger, kan føre til makrofinansielle risici, hvis de ikke fjernes. Sammenhængende og rettidig fysisk planlægning vil kunne medvirke til, at der stilles nye boliger til rådighed i de rette områder.

               (14)

               Den irske økonomi er stærkt opdelt på de for størstedelens vedkommende små og mellemstore irskejede virksomheder og de store multinationale selskaber, der opererer i Irland. Der er kun knyttet begrænsede forbindelser mellem de multinationale selskaber og de irskejede virksomheder. Deres eksportresultater og -profiler er meget forskellige, og produktivitetsforskellen bliver stadig større. Irskejede virksomheder har en svagere eksportprofil end de multinationale selskaber, der er etableret i Irland. Deres eksport er stærkt koncentreret på bestemte sektorer og markeder, hvilket gør dem mere sårbare over for chok. Investering i innovation vil kunne øge irske virksomheders produktivitet og eksportpotentiale, og diversificering af eksporten og eksportmarkederne vil kunne bidrage til at stabilisere disse virksomheders resultater. De offentlige udgifter til forskning og udvikling er fortsat lave. Hvis foranstaltningerne til fremme af offentlig forskning og udvikling, navnlig foranstaltningerne til støtte for små og mellemstore virksomheders innovationskapacitet, skal kunne gennemføres fuldt ud, forudsætter det, at Irland vender tilbage til en situation med vedvarende investeringer. Innovationspolitikken kunne omlægges til mere direkte former for finansiering med det formål at stimulere små og mellemstore virksomheders innovationskapacitet. Den offentlige støtte til erhvervsmæssig forskning og udvikling har i stigende grad været ydet i form af skattefradrag for forskning og udvikling. En mere målrettet sammensætning af politiske tiltag med mere direkte finansiering vil formodentlig skabe bedre forudsætninger for at opfylde unge, innovative irske virksomheders behov og samtidig udnytte de multinationale selskabers store investeringsformåen. Derved lettes adgangen til de globale værdikæder, og videnoverførslen vil blive fremskyndet.

               (15)

               I en situation med stor ekstern usikkerhed er det vigtigt at gøre yderligere fremskridt med at reducere beholdningen af misligholdte lån for at sikre den finansielle sektors stabilitet. Selv om der er gjort fremskridt, er den store beholdning af misligholdte lån fortsat en hæmsko for bankernes rentabilitet og en hindring for en fuld økonomisk genopretning i husholdnings- og virksomhedssektoren. Konsolideringen af husholdningernes og de indenlandske virksomheders gæld fortsætter, men deres gæld er med 276,8 % af BNP blandt de højeste gældsrater i Unionen (september 2016). Høj gæld hos virksomhederne kan være en hindring for, at de kan optage lån til investeringer, hvilket igen begrænser bankernes muligheder for at forbedre deres egen rentabilitet.

               (16)

               Ifølge den irske centralbank udgjorde de irske bankers gennemsnitlige beholdning af misligholdte lån 14,2 % i 2016. Dette er væsentligt højere end EU-gennemsnittet på 5,3 %. De indenlandske irske bankers andel af misligholdte lån var faldet med 12,7 mia. EUR eller 32,7 % i september 2016 i forhold til samme tidspunkt året før. Tempoet for afviklingen af lån er faldet noget, eftersom de endnu ikke afviklede langsigtede lån også er dem, der er vanskeligst at omlægge. Der må ikke mistes fremdrift; omlægningen af lån bør være holdbar på langt sigt, og der bør overvejes forskellige former for gældsreduktion. Ved udgangen af september 2016 var der restancer på 14 % af realkreditlånene, mens andelen af kunder, der var mere end to år bagud med betalingen, tegnede sig for ca. 70 % af de samlede realkreditlån med restancer på over 90 dage. Der er også visse betænkeligheder relateret til de indenlandske bankers lån til erhvervsejendomme og virksomhedslån, eftersom henholdsvis 32,6 % og 11,8 % af disse typer lån var misligholdt i september 2016. Der gøres stadig ikke tilstrækkeligt brug af procedurer for personlig insolvens, konkurs, rekonstruktion (»examinership«) eller andre udenretslige procedurer til delvis gældssanering for at sikre husholdningernes eller virksomhedernes overlevelse, og der bør derfor tilskyndes til anvendelsen af sådanne tiltag. Efter en del forsinkelser forventes det centrale kreditregisters implementering at nå den endelige fase. Det bør prioriteres at få etableret registret, eftersom det vil tjene som grundlag for en dækkende risikovurdering af låntagere og sikre forsigtig långivning i fremtiden.

               (17)

               Implementeringen af loven fra 2015 om regulering af de juridiske tjenester (Legal Services Regulation Act 2015) blev påbegyndt sent i 2016. Fuld implementering af denne lov fra 2015 er afgørende for Irlands bestræbelser på at øge konkurrencen i sektoren, eftersom det vil betyde, at advokater kan få direkte adgang til advokatstanden, at der kan etableres tværfaglige praksisser, og at alternative forretningsmodeller, som anvendes i andre medlemsstater, kan operere i Irland. Uafhængig advokatbistand er til gavn for alle sektorer i økonomien, og udgifterne hertil har indflydelse på Irlands konkurrenceevne. Det er derfor yderst vigtigt, at der med implementeringen af loven fra 2015 indføres konkurrencefremmende og omkostningsreducerende bestemmelser baseret på en offentlig høring, eller at der indarbejdes sådanne bestemmelser i de forskrifter, som udstedes af Legal Services Regulatory Authority med henblik på at fremme konkurrencen og reducere omkostningerne.

               (18)

               Som led i det europæiske semester 2017 har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Irlands økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2017. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet for 2017 og det nationale reformprogram for 2017 samt opfølgningen på de henstillinger, der er blevet rettet til Irland i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Irland, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Unionen ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

               (19)

               Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået stabilitetsprogrammet for 2017, og dets holdning (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (20)

               På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram for 2017 og stabilitetsprogrammet for 2017. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 1 til 3 nedenfor,

         HENSTILLER, at Irland i 2017 og 2018 iværksætter tiltag med henblik på at:

               1.

               Gøre en betydelig finanspolitisk indsats i 2018 i overensstemmelse med kravene i den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. Anvende eventuelle ekstraordinære indtægter som følge af de gunstige økonomiske og finansielle forhold til at fremskynde nedbringelsen af den offentlige gældskvote. Begrænse antallet og omfanget af skatteudgifter og udvide skattegrundlaget.

               2.

               I højere grad målrette de offentlige udgifter ved at prioritere offentlige investeringer i transport, vandforsyning og innovation, navnlig til støtte for små og mellemstore virksomheder. Forbedre den sociale infrastruktur, herunder adgangen til sociale boliger og børnepasning af god kvalitet; gennemføre en integreret pakke af aktiveringspolitikker med henblik på at fremme beskæftigelsesmulighederne for lavtuddannede og løse udfordringen med den lave arbejdsintensitet i mange husholdninger.

               3.

               Tilskynde til en fortsat og mere holdbar reduktion af beholdningen af misligholdte lån ved hjælp af strategier for afviklingen af disse lån, herunder afskrivning af lån for økonomisk levedygtige virksomheder og husholdninger med særlig fokus på at løse udfordringen med restancer på langsigtede lån.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juli 2017.

            På Rådets vegne

         T. TÕNISTE

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

      (3)  EUT C 92 af 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

      (5)  De offentlige nettoudgifter består af de samlede offentlige udgifter minus renteudgifter, udgifter til Unionens programmer, som fuldt ud modsvares af Unionsmidler, og ikkediskretionære ændringer i udgifterne til arbejdsløshedsunderstøttelse. Nationalt finansierede faste bruttoinvesteringer udjævnes over en fireårsperiode. Diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden eller lovbestemte indtægtsforøgelser er medregnet. Engangsforanstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden er modregnet.

      (6)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.


title: Rådets henstilling af 14. juli 2015 om Letlands nationale reformprogram for 2015 og med Rådets udtalelse om Letlands stabilitetsprogram for 2015

text:
               18.8.2015

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 272/66

         RÅDETS HENSTILLING
   af 14. juli 2015
   om Letlands nationale reformprogram for 2015 og med Rådets udtalelse om Letlands stabilitetsprogram for 2015
   (2015/C 272/17)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker. Strategien fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 14. juli 2015 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker, og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2). Disse udgør tilsammen de »integrerede retningslinjer«, som medlemsstaterne blev opfordret til at tage i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 8. juli 2014 vedtog Rådet en henstilling (3) om Letlands nationale reformprogram for 2014 og afgav sin udtalelse om Letlands opdaterede stabilitetsprogram for 2014.

               (4)

               Den 28. november 2014 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester om samordning af de økonomiske politikker for 2015. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Letland ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (5)

               Den 18. december 2014 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne om at stimulere investeringer, intensivere strukturreformer og forfølge en ansvarlig vækstfremmende finanspolitisk konsolidering.

               (6)

               Den 26. februar 2015 offentliggjorde Kommissionen sin landerapport om Letland for 2015. Den analyserede Letlands fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget den 8. juli 2014.

               (7)

               Den 15. april 2015 afleverede Letland sit nationale reformprogram for 2015 og sit stabilitetsprogram for 2015. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (8)

               Letland er for øjeblikket underlagt den præventive del af stabilitets- og vækstpagten og anvender klausulen om en systemisk pensionsreform som bekræftet af Eurostat. Letland har i sit stabilitetsprogram for 2015 anmodet om en midlertidig afvigelse fra den påkrævede tilpasningssti i retning af den mellemfristede målsætning, fordi landet stadig er ved at gennemføre store strukturreformer i sundhedssektoren. Budgetudgifterne til reformen af sundhedssektoren beløber sig til 0,2 % af BNP i 2016. Reformen forventes at øge beskæftigelsen med 0,6 % og BNP-niveauet med 2,2 % inden 2023. Den positive virkning på væksten og de offentlige finansers langsigtede holdbarhed vurderes som realistisk. Baseret på Kommissionens forårsprognose fra 2015 overskrider det forventede strukturelle underskud på 2,2 % af BNP i 2016 den passende sikkerhedsmargen i forhold til traktatens referenceværdi på 3 % af BNP, som skal overholdes for at kunne anvende klausulen om strukturreformer. Selvom Rådet anerkender, at den igangværende reform af sundhedssektoren er berettiget, finder det følgelig, at Letland ikke opfylder betingelserne for den midlertidige afvigelse i 2016, der anmodes om.

               (9)

               I sit stabilitetsprogram for 2015 regner regeringen med et stort set stabilt samlet underskud på 1,4 % af BNP i 2016 og 1,3 % i 2017, som vil stige til 1,7 % i 2018. For at nå disse mål er det regeringens hensigt at nå ned på et strukturelt underskud på 1,8 % af BNP i 2016 og 1,4 % af BNP fra 2017 og fremefter. Den tilpasningskurs, der er lagt i stabilitetsprogrammet, omfatter en afvigelse baseret på klausulen om strukturreformer, som Letland ikke synes at være berettiget til, ligesom yderligere forsvarsudgifter for perioden 2016-2019 kategoriseres som en engangsforanstaltning. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes den offentlige gæld i forhold til BNP at falde fra 37 % af BNP i 2015 til 34 % af BNP i 2018 med visse årlige variationer i den mellemliggende periode grundet akkumuleringen af likvide aktiver med henblik på en bedre gældshåndtering. Det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for budgetfremskrivningerne, er realistisk. Foranstaltningerne for 2015 er i vid udstrækning blevet gennemført som budgetteret. De foranstaltninger, der skal støtte målene for de samlede underskud fra 2016 og fremefter er dog ikke tilstrækkeligt specificeret. Baseret på Kommissionens forårsprognose fra 2015 opfylder Letland kravet i 2015, når anvendelse af klausulen om den systemiske pensionsreform tages i betragtning. Der er risiko for en betydelig afvigelse i 2016. Den strukturelle saldo skal forbedres med 0,3 % af BNP, når der tages hensyn til den tilladte afvigelse for den systemiske pensionsreform. Baseret på Kommissionens prognose vil den blive forværret med 0,3 % af BNP, hvilket bl.a. skyldes, at forsvarsudgifterne ikke kan betragtes som en engangsforanstaltning. På baggrund af sin vurdering af stabilitetsprogrammet for 2014 og Kommissionens forårsprognose fra 2015 finder Rådet, at der er risiko for, at Letland ikke vil overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.

               (10)

               Et uafhængigt akkrediteringsorgan er ved at blive oprettet, ligesom man er i færd med at udvikle en ny kvalitetsorienteret finansieringsmodel for Letlands videregående uddannelser. Selvom der i tråd med den intelligente specialiseringsstrategi er sket visse fremskridt med hensyn til en reform af forsknings- og innovationssystemet, medfører utilstrækkelig offentlig finansiering i et fragmenteret forsknings- og innovationssystem dårlige videnskabelige resultater. I 2013 investerede Letland kun omkring 0,6 % af BNP i FoU, hvilket er det tredjelaveste niveau i Unionen. Den offentlige FoU-intensitet nåede blot 0,43 % af BNP i 2013. Mangel på innovation og private investeringer i vidensintensive sektorer med højere merværdi skader konkurrenceevnen.

               (11)

               Til trods for de fremskridt, der er gjort med hensyn til at løse arbejdsløshedsproblemet, er der — den faldende arbejdsstyrke taget i betragtning — stadig behov for at forebygge ungdomsarbejdsløshed og dens negative langsigtede konsekvenser. Letland har gjort visse fremskridt med hensyn til at reformere erhvervsuddannelser og de tilknyttede praktikforløb. Det er dog fortsat en udfordring, at de ikke er attraktive, hvilket skyldes SMV'ernes begrænsede engagement.

               (12)

               Selvom der er udført et betydeligt analyse- og planlægningsarbejde, er der ikke sket de store fremskridt hvad angår reformerne af den sociale bistand, som heller ikke understøttes af tilstrækkelige budgetplaner. Den lave og utilstrækkelige dækning af arbejdsløshedsunderstøttelsen og de sociale bistandsydelser forhindrer en effektiv bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse og medfører stor ulighed. Således har de sociale udgifter kun en ringe virkning med hensyn til fattigdomsbekæmpelse. I 2014 var ca. 32,7 % af Letlands befolkning i risiko for fattigdom eller social udstødelse, og indkomstforskellene er fortsat blandt de største i Unionen. Finansieringen og rækkeviden af aktive arbejdsmarkedspolitikker er stadig på et lavt niveau sammenlignet med andre medlemsstater. Den høje skattekile for lavtlønnede er stadig en hæmsko for formel beskæftigelse og mindsker efterspørgslen efter lavt kvalificerede arbejdstagere. Der er imidlertid et betydeligt uudnyttet potentiale i miljø- og ejendomsbeskatning. Det lave niveau af offentlig finansiering af sundhedsvæsenet og den høje egenbetaling, det utilstrækkelige fokus på konkurrenceincitamenter og effektivitet samt manglende plejekoordinering resulterer i, at en stor andel af befolkningen har begrænset adgang til sundhedssystemet. Det er nødvendigt fortsat at gøre en indsats for at forbedre tilgængeligheden, omkostningseffektiviteten og kvaliteten af sundhedssystemet og knytte finansieringen af hospitaler sammen med resultatbaserede mekanismer.

               (13)

               Letland har gjort betydelige fremskridt med hensyn til en reform af retsvæsenet. Sagsbehandlingstiden for civile og handelsretlige sager er dog fortsat lang, hvilket pålægger virksomhederne en yderligere byrde. Der er behov for at styrke den rolle, som domstolsstyrelsen og retsformændene spiller i gennemførelsen af reformen af retsvæsenet. Bekæmpelsen af skatteunddragelse, hvis omfang stadig er stort, er utilstrækkelig, ligesom skatteopkrævningen ikke er tilstrækkeligt effektiv. Selv om der er vedtaget en konkurslov, er der stadig udfordringer med hensyn til en passende insolvenspolitik og et effektivt overvågningssystem for kuratorerne. Erhvervsklimaet og kvaliteten af den offentlige service kunne have gavn af styrkede foranstaltninger mod interessekonflikter og korruption, navnlig i sårbare sektorer såsom offentlige udbud, byggesektoren og sundhedssektoren. Der er ikke sket fremskridt med hensyn til konkurrencerådets forslag om ændring af konkurrencelovgivningen; en ændring, som vil give det større institutionel og finansiel uafhængighed og gøre det muligt at gribe effektivt ind over for offentlige virksomheder. Loven om offentlig forvaltning er ikke blevet vedtaget af det lettiske parlament. Det er vigtigt, at den lokale forvaltning inddrages.

               (14)

               Som led i det europæiske semester har Kommissionen foretaget en omfattende analyse af Letlands økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2015. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, som Letland har truffet som opfølgning på de henstillinger, der blev rettet til landet de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Letland, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Unionen ved på EU-plan at give input til kommende nationale beslutninger. De henstillinger, der afgives som led i det europæiske semester, afspejles i nedenstående henstilling 1-4.

               (15)

               På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet og Rådets udtalelse (5) afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

               (16)

               Inden for rammerne af det europæiske semester har Kommissionen også foretaget en analyse af den økonomiske politik i euroområdet som helhed. På dette grundlag har Rådet udstedt særlige henstillinger rettet til de medlemsstater, der har euroen som valuta (6). Som et land, der har euroen som valuta, bør Letland også sikre fuld og rettidig gennemførelse af disse henstillinger —

         HENSTILLER, at Letland i 2015 og 2016 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1)

               Sikre, at afvigelsen fra den mellemfristede budgetmålsætning for 2015 og 2016 begrænses til den tilladte afvigelse i forbindelse med den systemiske pensionsreform.

               2)

               Forbedre erhvervsuddannelserne, fremskynde reformen af læseplanerne og øge udbuddet af arbejdsbaseret læring. Sikre, at den nye finansieringsmodel for de videregående uddannelser belønner kvalitet. Bedre målrette finansieringen af forskning og tilskynde til private investeringer i innovation på grundlag af den intelligente specialiseringsstrategi.

               3)

               Tage konkrete skridt mod en reform af den sociale bistand, sikre at ydelserne dækker tilstrækkeligt og træffe foranstaltninger, der kan øge beskæftigelsesegentheden. Mindske den høje skattekile for lavtlønnede ved at flytte skattebyrden over på andre områder, som er mindre skadelige for væksten. Gøre en indsats for at forbedre tilgængeligheden, omkostningseffektiviteten og kvaliteten af sundhedssystemet og knytte finansieringen af hospitaler sammen med resultatorienterede mekanismer.

               4)

               Forbedre retssystemets effektivitet ved at øge ansvarligheden blandt alle parter (herunder kuratorerne), sørge for passende metoder til bekæmpelse af skatteunddragelse og styrke domstolsstyrelsens rolle. Forbedre lovgivningen om offentlig forvaltning med henblik på at styrke systemet til håndtering af interessekonflikter og skabe sammenhæng mellem aflønning og ansvar.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juli 2015.

            På Rådets vegne

         P. GRAMEGNA

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Opretholdt ved Rådets afgørelse 2014/322/EU af 6. maj 2014 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker for 2014 (EUT L 165 af 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Rådets henstilling af 8. juli 2014 om Letlands nationale reformprogram for 2014 og med Rådets udtalelse om Letlands stabilitetsprogram for 2014 (EUT C 247 af 29.7.2014, s. 63).

      (4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25).

      (5)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

      (6)  EUT C 272 af 18.8.2015, s. 98.