Vigtig juridisk meddelelse

|

52005SC0143

Henstilling med henblik på Rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2008  /* SEK/2005/0143 endelig udg. */

	Bruxelles, den 2.2.2005SEK(2005) 143 endeligHenstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSEi overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2008(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSERådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1] fastsætter, at deltagende medlemsstater, dvs. lande, der har indført den fælles valuta, skulle forelægge stabilitetsprogrammer for Rådet og Kommissionen senest den 1. marts 1999. I overensstemmelse med artikel 5 i forordningen skulle Rådet undersøge hvert enkelt stabilitetsprogram på grundlag af vurderinger foretaget af Kommissionen og det ved traktatens artikel 114 nedsatte udvalg, Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. På grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg afgav Rådet en udtalelse efter at have undersøgt programmet. Ifølge forordningen skal medlemsstaterne hvert år forelægge opdaterede stabilitetsprogrammer, der også kan undersøges af Rådet efter samme procedurer.Belgiens første stabilitetsprogram, der dækkede perioden 1999-2002, blev forelagt den 18. december 1998 og vurderet af Rådet den 15. marts 1999. Der er blevet forelagt opdateringer i hvert af de efterfølgende år. Belgien forelagde den seneste opdatering af sit stabilitetsprogram den 6. december 2004. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en teknisk evaluering af denne opdatering under hensyntagen til Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2004 samt til adfærdskodeksen[2], den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og konjunkturkorrigerede saldi, henstillingerne i de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik for 2003-2005 og principperne i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 27. november 2002 om bedre samordning af finanspolitikken[3]. Denne evaluering er som følger:-  Belgiens opdaterede stabilitetsprogram fra 2004 blev godkendt af den belgiske regering den 3. december 2004 og forelagt den 6. december 2004. Programmet dækker perioden 2004-2008. Det opfylder i store træk datakravene i "adfærdskodeksen om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form". Programmet indeholder ikke obligatoriske data om de kort- og langfristede rentesatser og en række valgfrie variable.-  Programmet er baseret på antagelsen om en økonomisk vækst på 2,5 % i 2005 og 2006 faldende til 2,0 % i 2008. Det makroøkonomiske scenario for 2005 og 2006 ligger meget tæt på prognosen fra efteråret 2004 fra Kommissionens tjenestegrene. De reale BNP-vækstrater, der forventes for 2007 og 2008, er marginalt lavere end Kommissionens skøn for den potentielle økonomiske vækst, som er opnået ved brug af den i fællesskab aftalte metode på tallene i programmet. Det makroøkonomiske scenario kan således anses for plausibelt.-  Budgetstrategien i opdateringen sigter mod at fastholde et budget i balance eller med et mindre overskud og holde gældskvoten på en nedadgående kurs som forberedelse på budgetvirkningen af den aldrende befolkning. Opdateringen sigter mod at opnå et budget i balance i 2005 og 2006 og et overskud på 0,3 % af BNP i 2007. Dette er det samme som i det foregående program på trods af lavere vækstantagelser for 2005 i den seneste opdatering. I 2008 forventes et overskud på 0,6 % af BNP. Overskuddet på primærsaldoen ventes at holde sig på omkring 4,5 % af BNP, hvilket er en smule lavere end det forventede 2004-resultat på 4,9 % af BNP. Dette skyldes den igangværende gennemførelse af reformen af de direkte skatter fra 2001 og højere offentlige investeringer op til lokalvalgene i 2006. Overskuddet på primærsaldoen skulle begynde at stige igen hen imod slutningen af programperioden. Programmet forventer en faldende rentebyrde, primært som følge af den løbende gældsreduktion. Indtægterne ventes at falde omkring 2006 for derefter at stabilisere sig, mens udgifterne på primærsaldoen falder en smule omkring 2008. Den konjunkturkorrigerede saldo forventes at forblive positiv gennem hele programperioden, faldende fra et overskud på 0,5 % af BNP i 2004 til 0,1 % i 2006 for derefter at stige igen til 0,9 % i 2008.-  Budgetstrategien i opdateringen synes i store træk at være velafbalanceret. Hidtil har den belgiske regering ikke bebudet, hvilke foranstaltninger den agter at tage for at holde 2006-budgettet i balance stillet over for faldet på 0,3 % af BNP som følge af den fortsatte gennemførelse af reformen af de direkte skatter fra 2001 og den omstændighed, at 2005-budgettet påvirkes positivt af en række mindre engangstransaktioner (på i alt omkring 0,2 % af BNP). Selv om det makroøkonomiske scenario er plausibelt, er den belgiske offentlige saldo desuden forholdsvis følsom over for ændringer i den økonomiske vækst (følsomhed på 0,6). Endelig er der visse risici i relation til kontrollen med udgifterne på primærsaldoen, hovedsagelig i socialsikringssystemet. De overskridelser, der indtraf i sundhedssystemet i 2004 (på trods af det i forvejen høje årlige realvækstmål på 4,5 %), tyder på en fortsat stærk dynamisk udvikling i disse udgifter. Selv om der er bebudet nye foranstaltninger hen imod udgangen af 2004 med henblik på at reducere sundhedsudgifterne (på i alt 0,2 % af BNP), er det stadig vanskeligt at vurdere, hvor effektive de vil være. Heroverfor står dog, at socialministeren for det meste af 2005 har fået mandat til at træffe de nødvendige foranstaltninger uden på forhånd at skulle rådføre sig med parlamentet (eller en anden instans), så der hurtigt kan reageres på eventuelle yderligere budgetoverskridelser. Mere generelt har den belgiske regering vundet troværdighed ved at overholde sit tilsagn om at træffe foranstaltninger til at fastholde et budget i balance. I lyset af denne risikovurdering synes risiciene i relation til budgetmålene i store træk at være velafbalancerede, og budgetstillingen i programmet er tilstrækkelig til at opfylde stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance eller i overskud. Desuden er der en tilstrækkelig margen mod risikoen for at overskride referenceværdien på 3 % af BNP for underskuddet med normale konjunkturudsving.-  Gældskvoten har været støt faldende siden 1993, men holder sig et godt stykke over referenceværdien på 60 % af BNP. I 2004 faldt den til 96,6 %, hvilket er mindre end forventet i den foregående opdatering af stabilitetsprogrammet. Fortsat store overskud på primærsaldoen og reducerede rentebetalinger er de vigtigste drivkræfter bag en yderligere nedbringelse af gældskvoten. Stock flow-justeringerne er generelt små, men i 2005 planlægger regeringen at overtage en gæld på 7,4 mia. EUR fra det nationale jernbaneselskab SNCB (2,5 % af BNP). Overtagelsen af SNCB-gælden medfører en opbremsning i gældsreduktionen i 2005, men ellers forløber den planlagte gældsreduktion hurtigere end fastsat i den foregående opdatering. Den forventede kurs for gælden påvirkes af de samme usikkerhedsmomenter som underskuddet, men alt i alt kan den betragtes som plausibel.-  Som nævnt ovenfor opstiller opdateringen en række planlagte foranstaltninger for at holde sundhedsudgifterne nede (f.eks. foranstaltninger til begrænsning af udgifterne til medicin og et sagsrelateret betalingssystem for de hyppigst forekommende typer af medicinsk behandling på sygehusene) inden for målet om en real vækst på 4,5 % pr. år. Hvad angår initiativer til at rette op på den lave beskæftigelsesgrad, bebuder programmet forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter og regeringen, som skulle munde ud i nye foranstaltninger til begrænsning af adgangen til førtidspensionering og yderligere forhøjelse af det reelle antal erhvervsaktive år på basis af arbejdsmarkedsaftaler. Udfaldet af disse forhandlinger er dog stadig usikkert. Alt i alt forløber processen i retning af at afskaffe incitamenterne til at gå på førtidspensionering langsomt, og der er kun bebudet få nye konkrete initiativer.-  Hvad angår holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt, synes Belgien at stå over for visse risici på grund af det nuværende bruttogældsniveau. Selv om gældskvoten er faldende, er den stadig høj, og en støt reduktion står og falder med, at der fastholdes store overskud på primærsaldoen over en længere periode. Den strategi for honorering af budgetudgifterne til en aldrende befolkning, der skitseres i programmet, bygger primært på at nedbringe bruttogælden gennem fastholdelse af en budgetstilling i balance eller med et mindre overskud (som på sin side hovedsagelig afhænger af tilbageholdenhed på primærsaldoens udgiftsside) og på en aldringsfond. At holde udgifterne på primærsaldoen nede kan vise sig vanskeligt, navnlig inden for sundhedssektoren, men er en vigtig bestanddel i regeringens strategi om at lette skattebyrden for at skabe beskæftigelse. Ud fra den forventede stigning i ældrebyrden (målt som antallet af personer over 60 år pr. 100 personer i alderen 20-59 år) er det altafgørende for opnåelse af holdbarhed på lang sigt, at denne brede strategi videreføres beslutsomt.-  Hvad angår de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, er den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, i store træk forenelig med de landespecifikke retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Bl.a. sikrer det opdaterede program, at gældskvoten holdes på en støt faldende kurs. I betragtning af den senere tids overskridelser i sundhedsudgifterne (hvor målvækstraten i reale termer er sat til en forholdsvis høj årlig stigning på 4,5 %) består der en vis risiko for, at retningslinjen om at begrænse den reale udgiftsvækst i enhed I (staten og socialsikringssystemet) til 1,5 % ikke overholdes. Af den grund er det vigtigt at fastholde store overskud på primærsaldoen og begrænse udgiftsvæksten i reale termer, ikke mindst i betragtning af de finansieringsbehov, som aldringen medfører.På grundlag af denne vurdering har Kommissionen vedtaget vedlagte henstilling med henblik på Rådets udtalelse om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram og fremsender den til Rådet.Henstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSEi overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2008RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[4], særlig artikel 5, stk. 3,under henvisning til henstilling fra Kommissionen,efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:1.  Den [17. februar 2005] gennemgik Rådet Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2004-2008. Programmet opfylder i store træk datakravene i "adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form". Programmet indeholder ikke visse obligatoriske data og ikke en række valgfrie variable. Belgien opfordres derfor til at opfylde datakravene.2.  Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventer en real BNP-vækst på 2,5 % i 2005 og 2006, som falder til 2,0 % hen imod slutningen af programperioden. Vurderet på basis af de foreliggende oplysninger hviler dette scenario på plausible vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske.3.  Budgetstrategien i opdateringen sigter mod at fastholde et budget i balance eller med et mindre overskud og holde gældskvoten på en nedadgående kurs som forberedelse på budgetvirkningen af den aldrende befolkning. Opdateringen sigter mod at opnå et budget i balance i 2005 og 2006 og et overskud på 0,3 % af BNP i 2007 og på 0,6 % af BNP i 2008. Samlet set bekræfter denne opdatering sammenlignet med den foregående opdatering (som sluttede i 2007) i store træk den planlagte justering i forhold til et stort set uændret makroøkonomisk scenario. På grund af virkningen af den igangværende gennemførelse af reformen af de direkte skatter fra 2001 og de højere investeringer op til lokalvalgene i 2006 ventes overskuddet på primærsaldoen at falde en smule hen imod 2006, men at stige igen derefter. Programmet forventer en faldende rentebyrde, primært som følge af den løbende gældsreduktion. Indtægterne ventes at falde frem til 2006 for derefter at stabilisere sig, mens udgifterne på primærsaldoen falder en smule omkring 2008. Den konjunkturkorrigerede saldo (baseret på oplysningerne i programmet ved brug af den i fællesskab aftalte metode) forventes at forblive positiv gennem hele programperioden, faldende fra et overskud på 0,5 % af BNP i 2004 til 0,1 % i 2006 for derefter at stige igen til 0,9 % i 2008.4.  Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være velafbalancerede. Dog har den belgiske regering hidtil ikke bebudet, hvilke foranstaltninger den agter at tage for at holde 2006-budgettet i balance stillet over for faldet på 0,3 % af BNP som følge af den fortsatte gennemførelse af reformen af de direkte skatter fra 2001 og den omstændighed, at 2005-budgettet påvirkes positivt af en række mindre engangstransaktioner (på i alt omkring 0,2 % af BNP). Selv om det makroøkonomiske scenario er plausibelt, er den belgiske offentlige saldo dog også forholdsvis følsom over for ændringer i den økonomiske vækst (følsomhed på 0,6). Endelig er der visse risici i relation til kontrollen med udgifterne på primærsaldoen, hovedsagelig i socialsikringssystemet. De overskridelser, der indtraf i sundhedssystemet i 2004 (på trods af det i forvejen høje årlige realvækstmål på 4,5 %), tyder på en fortsat stærk dynamisk udvikling i disse udgifter. Selv om der er bebudet nye foranstaltninger hen imod udgangen af 2004 med henblik på at reducere sundhedsudgifterne (på i alt 0,2 % af BNP), er det stadig vanskeligt at vurdere, hvor effektive de vil være. Heroverfor står dog, at socialministeren for det meste af 2005 har fået mandat til at træffe de nødvendige foranstaltninger uden på forhånd at skulle rådføre sig med parlamentet (eller en anden instans), så der hurtigt kan reageres på eventuelle yderligere budgetoverskridelser. Mere generelt har den belgiske regering vundet troværdighed ved at overholde sit tilsagn om at træffe foranstaltninger til at fastholde et budget i balance.5.  I lyset af denne risikovurdering synes risiciene i relation til budgetmålene i store træk at være velafbalancerede, og budgetstillingen i programmet synes tilstrækkelig til at opfylde stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance eller i overskud. Desuden er der en tilstrækkelig margen mod risikoen for at overskride referenceværdien på 3 % af BNP for underskuddet med normale konjunkturudsving i hvert af årene.6.  Gældskvoten forventes at stige til 96,6% af BNP i 2004, altså et godt stykke over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Programmet venter, at gældskvoten vil falde med 12,4 procentpoint igennem programperioden til 84,2 % af BNP i 2008. Heri er medregnet antagelsen om overtagelse af en gæld på 7,4 mia. EUR (2,5 % af BNP) fra det nationale jernbaneselskab SNCB i 2005. Overtagelsen af SNCB-gælden medfører en opbremsning i gældsreduktionen i 2005, men ellers forløber den planlagte gældsreduktion hurtigere end fastsat i den foregående opdatering.7.  Hvad angår holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt, synes Belgien at stå over for visse risici på grund af det nuværende bruttogældsniveau. Selv om gældskvoten er faldende, er den stadig høj, og en støt reduktion står og falder med, at der fastholdes store overskud på primærsaldoen over en længere periode. Den strategi for honorering af budgetudgifterne til en aldrende befolkning, der skitseres i programmet, bygger primært på at nedbringe bruttogælden gennem fastholdelse af en budgetstilling i balance eller med et mindre overskud (som på sin side hovedsagelig afhænger af tilbageholdenhed på primærsaldoens udgiftsside) og på en aldringsfond. At holde udgifterne på primærsaldoen nede kan vise sig vanskeligt, navnlig inden for sundhedssektoren, men er en vigtig bestanddel i regeringens strategi om at lette skattebyrden for at skabe beskæftigelse. I betragtning af den forventede forøgelse af ældrebyrden er det altafgørende for at fastholde holdbarheden på lang sigt, at denne brede strategi videreføres beslutsomt.8.  Den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, er i store træk forenelig med de landespecifikke overordnede retningslinjer for den økonomiske politik med hensyn til de offentlige finanser. Bl.a. sikrer det opdaterede program, at gældskvoten holdes på en støt faldende kurs. I betragtning af den senere tids overskridelser i sundhedsudgifterne (hvor målvækstraten i reale termer er sat til en forholdsvis høj årlig stigning på 4,5 %) består der en vis risiko for, at retningslinjen om at begrænse den reale udgiftsvækst i enhed I (staten og socialsikringssystemet) til 1,5 % ikke overholdes. Af den grund er det vigtigt at fastholde store overskud på primærsaldoen og begrænse udgiftsvæksten i reale termer, ikke mindst i betragtning af de finansieringsbehov, som aldringen medfører.Tabel: Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Real BNP-vækst (% ændring) | SP dec. 2004 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | 2,1 | 2,0 |KOM okt. 2004 | 2,5 | 2,5 | 2,6 | - | - |SP nov. 2003 | 1,8 | 2,8 | 2,5 | 2,1 | - |HICP-inflation (%) | SP dec. 2004 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |KOM okt. 2004 | 2,0 | 1,9 | 1,8 | - | - |SP nov. 2003 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | - |Offentlig saldo (% af BNP) | SP dec. 2004 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,6 |KOM okt. 2004 | -0,1 | -0,3 | -0,5 | - | - |SP nov. 2003 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | - |Primær saldo (% af BNP) | SP dec. 2004 | 4,9 | 4,5 | 4,4 | 4,5 | 4,7 |KOM okt. 2004 | 4,8 | 4,2 | 3,6 | - | - |SP nov. 2003 | 5,1 | 4,8 | 4,7 | 4,8 | - |Konjunkturkorrigeret saldo (% af BNP) | SP dec. 20041 | 0,5 | 0,3 | 0,1 | 0,5 | 0,9 |KOM okt. 2004 | 0,4 | 0,0 | -0,4 | - | - |SP nov. 20031 | 0,6 | 0,2 | 0,0 | 0,3 | - |Offentlig bruttogæld (% af BNP) | SP dec. 2004 | 96,6 | 95,5 | 91,7 | 88,0 | 84,2 |KOM okt. 2004 | 95,8 | 94,4 | 90,9 | - | - |SP nov. 2003 | 97,6 | 93,6 | 90,1 | 87,0 | - |Anm.: 1Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet. Kilder: Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004; beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |[1] EFT L 209 af 2.8.1997. De dokumenter, der refereres til i denne tekst, kan findes på følgende websted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Revideret udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668 af 27.11.2002.[4] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: Kommissionens henstilling af  7. december 2005  om frigivelse af minimumslagre af olie som følge af de forsyningsafbrydelser, orkanen Katrina har forårsaget  (meddelt under nummer K(2005) 4655)

text:
               13.12.2005

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 326/37

      KOMMISSIONENS HENSTILLING

   af 7. december 2005
   om frigivelse af minimumslagre af olie som følge af de forsyningsafbrydelser, orkanen Katrina har forårsaget
   (meddelt under nummer K(2005) 4655)
   (2005/885/EF)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, andet led, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Ved Rådets direktiv 68/414/EØF (1) forpligtes medlemsstaterne til at opretholde minimumslagre af mineralolie og/eller mineralolieprodukter.

               (2)

               Nedgangen i produktionen af mineralolie og mineralolieprodukter som følge af orkanen Katrina medførte afbrydelser i olieforsyningen på verdensplan og berørte dermed også Fællesskabets olieforsyninger.

               (3)

               Efter orkanen Katrina anmodede Det Internationale Energiagentur (IEA) en række medlemsstater om at deltage i et første internationalt kollektivt tiltag med henblik på at imødegå de forsyningsafbrydelser, orkanen havde forårsaget, og dække olieproduktionstabet i perioden fra den 2. september 2005 til den 2. oktober 2005, eventuelt opfulgt af yderligere tiltag i visse medlemsstater efter den 2. oktober 2005.

               (4)

               De medlemsstater, der ikke er medlemmer af IEA, har givet udtryk for, at de støtter de nødforanstaltninger, der træffes af medlemsstater, som deltager i frigivelsen af lagerbeholdninger.

               (5)

               Deltagelsen i det første kollektive tiltag vil kunne indebære, at nogle medlemsstater mindsker deres minimumslagre af olie til et niveau, der ligger under de obligatoriske minimumsniveauer i henhold til direktiv 68/414/EØF.

               (6)

               I henhold til artikel 7, stk. 2, i direktiv 68/414/EØF skal medlemsstaterne undlade at trække på lagrene med den følge, at de kommer under den fastsatte minimumsmængde, før de konsultationer, der er omhandlet i samme artikels stk. 1, har fundet sted.

               (7)

               De mængder af minimumslagrene af olie, de enkelte medlemsstater frigiver, forventes ikke at bringe det samlede niveau af minimumslagre af olie i Fællesskabet under de obligatoriske minimumsniveauer.

               (8)

               Det samlede niveau af minimumslagre af benzin (kategori I) i Fællesskabet ligger et godt stykke over det obligatoriske minimumsniveau og er med hensyn til antallet af dage af dagligt indenlandsk forbrug i Fællesskabet langt højere end gasolielagrenes niveau (kategori II).

               (9)

               Når medlemsstaterne har frigivet lagre, vil de skulle genopbygge deres minimumslagre af olie op til de obligatoriske minimumsniveauer. For at undgå et unødvendigt pres på oliemarkedet forventes en sådan genopbygning at finde sted over en længere periode, som indbefatter året 2006.

               (10)

               I artikel 1 i Rådets direktiv 73/238/EØF af 24. juli 1973 om foranstaltninger, der kan mindske vanskelighederne ved forsyning med mineralolie og mineralolieprodukter (2) fastsættes det, at de beføjelser, der tildeles de kompetente myndigheder, i tilfælde af vanskeligheder ved forsyning med mineralolie og mineralolieprodukter skal gøre det muligt for dem bl.a. at indføre specifikke eller generelle restriktioner for forbruget.

               (11)

               I artikel 3 i direktiv 73/238/EØF fastsættes det, at der skal finde konsultationer sted mellem medlemsstaterne og Kommissionen inden for rammerne af en gruppe (Olieforsyningsgruppen) for at sikre en samordning af de foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet eller vil træffe i henhold til artikel 1 i nævnte direktiv.

               (12)

               Foranstaltningerne i denne henstilling er i overensstemmelse med resultaterne af de konsultationer, der har fundet sted i henhold til artikel 7, stk. 1, i direktiv 68/414/EØF og artikel 3 i direktiv 73/238/EØF,

         HENSTILLER:

               1)

               Medlemsstaterne bør i deres planer for frigivelse af minimumslagre af olie til afhjælpning af de forsyningsafbrydelser, orkanen Katrina har forårsaget, snarere frigive lagre af benzin i kategori I end lagre af gasolie i kategori II.

               2)

               Medlemsstaterne bør gå videre med deres planer for frigivelse af minimumslagre af olie for at deltage i det internationale kollektive tiltag, der som følge af de forsyningsafbrydelser, orkanen Katrina har forårsaget, iværksættes med henblik på at dække olieproduktionstabet i perioden fra den 2. september 2005 til den 2. oktober 2005, også selv om det bevirker, at deres minimumslagre af olie midlertidigt bringes under de obligatoriske minimumsniveauer.

               3)

               Medlemsstaterne bør genopbygge deres minimumslagre af olie i samarbejde med Kommissionen, som vil tilstræbe, at de enkelte medlemsstater hver især kan vedtage fleksible ordninger under behørig hensyntagen til markedsvilkårene. Medlemsstaterne bør fremsende deres planer for lagergenopbygningen, når de har frigivet alle de mængder af minimumslagrene af olie, de agter at frigive.

               4)

               Medlemsstaterne bør i møder i Olieforsyningsudvalget, første gang på det møde, der holdes inden udgangen af 2005, undersøge mulighederne for at begrænse olieforbruget, herunder efterspørgselsbegrænsende foranstaltninger, i tilfælde af yderlige afbrydelser i olieforsyningen. Medlemsstaterne bør navnlig overveje to forskellige sæt efterspørgselsbegrænsende foranstaltninger: et sæt »bløde« og yderst omkostningseffektive foranstaltninger for mindre olieforsyningsafbrydelser og et andet sæt foranstaltninger for større afbrydelser. Medlemsstaterne bør forpligte sig til at koordinere gennemførelsen af sådanne foranstaltninger gennem Olieforsyningsgruppen.

               5)

               Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 7. december 2005.

            På Kommissionens vegne

         Andris PIEBALGS

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EFT L 308 af 23.12.1968, s.14. Senest ændret ved direktiv 98/93/EF (EFT L 358 af 31.12.1998, s. 10).

      (2)  EFT L 228 af 16.8.1973, s. 1.


Avis juridique important

|

31983H0419

83/419/EØF: Rådets henstilling af 25. juli 1983 om ratifikation af Den internationale konvention af 1979 om eftersøgnings- og redningsaktioner på Søen (SAR)

EF-Tidende nr. L 237 af 26/08/1983 s. 0034 - 0034 den spanske specialudgave: Kapitel 07 bind 3 s. 0165  den portugisiske specialudgave: Kapitel 07 bind 3 s. 0165

++++  RAADETS HENSTILLING  af 25 . juli 1983  om ratifikation af Den internationale konvention af 1979 om eftersoegnings - og redningsaktioner paa Soeen ( SAR )   ( 83/419/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER ,  som henviser til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ,  som tager i betragtning , at der den 27 . april 1979 i Hamburg under Den mellemstatslige raadgivende Soefartsorganisations ( IMCO's ) auspicier blev vedtaget en international konvention om eftersoegnings - og redningsaktioner paa soeen ;  som tager i betragtning , at naevnte konvention er af stor betydning for eftersoegning og redning af mennesker i havsnoed , og at den derfor boer traede i kraft snarest muligt , og  som tager i betragtning , at der ved samtlige medlemsstaters ratifikation eller tiltraedelse af konventionen ydes et bidrag ikke blot til dennes ikrafttraeden i overensstemmelse med de folkeretlige principper , men ogsaa til oprettelsen af en ensartet eftersoegnings - og redningstjeneste i Faellesskabets kystnaere vandomraader , hvorved konventionen bliver mere effektiv ,  HENSTILLER :  at medlemsstaterne , hvis de ikke allerede har gjort det , saa snart det er dem muligt , ratificerer eller tiltraeder Den internationale konvention af 1979 om eftersoegnings - og redningsaktioner paa Soeen .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 25 . juli 1983 .  Paa Raadets vegne  C . SIMITIS  Formand


title: RÅDETS HENSTILLING af 18. marts 1991 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1979) (femte EUF) for regnskabsåret 1989 (91/150/EØF) #

text:
Avis juridique important

|

31991H0150

RÅDETS HENSTILLING af 18. marts 1991 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1979) (femte EUF) for regnskabsåret 1989 (91/150/EØF)  -

EF-Tidende nr. L 075 af 21/03/1991 s. 0054 - 0054

RAADETS HENSTILLING  af 18. marts 1991  om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemfoerelsen af transaktionerne under Den Europaeiske Udviklingsfond (1979) (femte EUF) for regnskabsaaret 1989  (91/150/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER -  som henviser til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 206b,  som henviser til anden AVS/EOEF-konvention, undertegnet i Lomé den 31. oktober 1979,  som henviser til Raadets afgoerelse 80/1186/EOEF af 16. december 1980 om de oversoeiske landes og territoriers associering med Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab (1),  som henviser til den interne aftale af 1979 om finansiering og forvaltning af Faellesskabets bistand (2), undertegnet den 20. november 1979, saerlig artikel 29, stk. 3,  som henviser til finansforordningen af 17. marts 1981 vedroerende Den Femte Europaeiske Udviklingsfond (3), saerlig artikel 66-70,  som har gennemgaaet forvaltningsregnskabet og status pr. 31. december 1989 vedroerende transaktionerne under Den Europaeiske Udviklingsfond (1979) (femte EUF) samt Revisionsrettens beretning vedroerende regnskabsaaret 1989 med Kommissionens tilhoerende svar  (4),  som tager i betragtning, at der i henhold til artikel 29, stk. 3, i den interne aftale meddeles Kommissionen decharge for den finansielle forvaltning af Den Europaeiske Udviklingsfond (1979) (femte EUF) af Europa-Parlamentet efter henstilling fra Raadet,  og  som tager i betragtning, at Kommissionens gennemfoerelse af alle transaktioner under Den Europaeiske Udviklingsfond (1979) (femte EUF) i regnskabsaaret 1989 har vaeret tilfredsstillende -  HENSTILLER til Europa-Parlamentet, at det meddeler Kommissionen decharge for gennemfoerelsen af transaktionerne under Den Europaeiske Udviklingsfond (1979) (femte EUF) for regnskabsaaret 1989. Udfaerdiget i Bruxelles, den 18. marts 1991. Paa Raadets vegne  J.-C. JUNCKER  Formand  (1) EFT nr. L 361 af 31. 12. 1980, s. 1. (2) EFT nr. L 347 af 22. 12. 1980, s. 210. (3) EFT nr. L 101 af 11. 4. 1981, s. 12. (4) EFT nr. C 313 af 12. 12. 1990, s. 197-216 og 305-320.


title: Henstilling med henblik på rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om 2002-opdateringen af Irlands stabilitetsprogram, 2003-2005

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---


Kommissionens henstilling til medlemsstaterne om bedriftssundhedstjeneste


66/462/EØF: Kommissionens henstilling af 20. juli 1966 til medlemsstaterne om vilkårene for erstatning til ofrene for erhvervssygdomme


title: Henstilling med henblik på rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Spaniens opdaterede stabilitetsprogram, 2002-2006


Avis juridique important

|

32000Y1012(01)

Rådets henstilling af 28. september 2000 til medlemsstaterne vedrørende anmodninger fra Europol om at indlede efterforskninger i specifikke tilfælde

EF-Tidende nr. C 289 af 12/10/2000 s. 0008 - 0008

Rådets henstillingaf 28. september 2000til medlemsstaterne vedrørende anmodninger fra Europol om at indlede efterforskninger i specifikke tilfælde(2000/C 289/13)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION -Som henviser til traktaten om den Europæiske Union, særlig artikel 30, stk. 2, litra b),som tager følgende i betragtning:(1) I henstilling 45 i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Tammerfors den 15. og 16. oktober 1999 opfordres Rådet til at give Europol bemyndigelse til at anmode medlemsstaterne om at indlede, gennemføre eller samordne efterforskninger i specifikke tilfælde, uden at dette griber ind i de judicielle kontrolsystemer, der findes i medlemsstaterne.(2) Den pågældende medlemsstats myndigheder beslutter uafhængigt og i overensstemmelse med national lovgivning, hvordan anmodningen fra Europol behandles.(3) Anmodningen fra Europol foretages i overensstemmelse med Europol-konventionens artikel 4 -HENSTILLER FØLGENDE:Medlemsstaterne bør behandle enhver anmodning fra Europol om at indlede, gennemføre eller samordne efterforskninger i specifikke tilfælde og tage sådanne anmodninger op til velvillig overvejelse. Europol bør i princippet underrettes om, hvorvidt den anmodede efterforskning indledes og om resultaterne af en sådan efterforskning.Hvis en medlemsstat beslutter ikke at gennemføre en efterforskning, bør Europol underrettes om beslutningen og i princippet årsagerne hertil.Svar på anmodninger fra Europol om at gennemføre efterforskninger i specifikke tilfælde samt oplysninger til Europol om resultatet af efterforskningerne bør af de kompetente myndigheder i medlemsstaterne fremsendes i overensstemmelse med reglerne i Europol-konventionen og den relevante nationale lovgivning.Udfærdiget i Bruxelles, den 28. september 2000.På Rådets vegneD. VaillantFormand


title: 73/203/EØF: Henstilling fra Kommissionen af 23. maj 1973 til regeringen i kongeriget Danmark, angående et lovforslag om godstransport med motorkøretøjer

text:
 17 . 7 . 73                               De Europæiske Fællesskabers Tidende                            Nr . L 197/49
                                          HENSTILLING FRA KOMMISSIONEN
                                                    af 23 . maj 1973
              til regeringen i kongeriget Danmark, angående et lovforslag om godstransport med
                                                     motorkøretøjer
                                                      (73/203/EØF)
I overensstemmelse med artikel 1 i Rådets beslutning           at udøve transportvirksomhed afhængig af trans
af 21 . marts 1962 om indførelse af en fremgangsmåde           portørernes økonomiske midler og faglige kvalifika
til forudgående undersøgelse af og forhandling om              tioner, dels på at give bestemmelser for hele lande
visse administrativt eller ved lov fastsatte bestemmel        vejstransporten, dog med undtagelse af den transport,
ser, som medlemsstaterne påtænker at udstede på                 som udføres med køretøjer, hvis totalvægt ikke over
transportområdet ( 1 ), har den danske regering ved             stiger 6 tons .
brev af 21 . marts 1973 fra sin faste repræsentation
ved De europæiske Fællesskaber tilsendt Kommis
sionen et lovforslag, og de dertil hørende bemærknin
                                                               Gennemførelsen af en regulering af adgangen til mar
                                                                kedet for godstransport ad landevej tager i princippet
ger, om godstransport med motorkøretøjer.
                                                                sigte på målsætningen for den fælles transportpolitik .
Kommissionen modtog den faste repræsentations brev
den 25 . marts 1973 . Den danske regering har ligeledes         Imidlertid vil indførelsen af sådanne foranstaltninger
givet de andre medlemsstater meddelelse om lovfor             på visse medlemsstaters initiativ og inden for ram
 slaget.                                                       merne af deres egen nationale lovgivning ikke bidrage
                                                               til at fremme iværksættelsen af den fælles transport
                                                               politik. For at en sådan politik kan iværksættes, og
På Kommissionens foranledning fandt der et infor              for at målene med denne skal nås, er det vigtigt, at
mationsmøde sted med repræsentanterne for den                  de pågældende foranstaltninger træffes på fællesskabs
danske regering den 7. maj 1973 i Bruxelles .                  plan og inden for de rammer, som er fastlagt i trak
                                                               taten , og at de anvendes samtidigt og på ensartet
Den frist på en måned, inden for hvilken Kommis               måde af alle medlemsstaterne .
sionen ifølge Rådets beslutning af 21 . marts 1962
skal udtale sig, er i overensstemmelse med artikel 2,
stk. 4, i denne beslutning blevet forlænget til den            2. Som Kommissionen ved flere lejligheder har
25 . maj 1973 .                                                påpeget, udgør fællesskabsreguleringen af adgangen
                                                               til transportmarkedet sammen med reguleringen af
                                                               prisdannelsen det vigtigste element i en fælles ordning
Kommissionen har ikke anset det for nødvendigt at              på transportområdet, som skal gøre det muligt at
tage skridt til en forhandling med de andre med               egalisere konkurrencen , at fremme gennemførelsen
lemsstater, som omtalt i artikel 2, stk. 3 , i Rådets          af det fælles marked og at gennemføre den fri ud
beslutning af 21 . marts 1962 .                                veksling af tjenesteydelser samt retten til etablering
                                                                på transportområdet.
I medfør af artikel 2 i Rådets beslutning af 21 . marts
1962, afgiver Kommissionen på grundlag af de almin            I overensstemmelse med de af Kommissionen frem
delige retningslinier, som er udarbejdet af Fællesska         satte tanker gav Rådet på sit møde den 22 . juni 1965
bets institutioner med hensyn til adgang til markedet
for transport ad landevej , følgende henstilling :             sin tilslutning til indførelse af en ordning baseret på
                                                               en fælles markedsordning på transportområdet og på
                                                               tilnærmelse af funktionsvilkårene på de nationale
                                                               markeder. Især nævnes adgangen til markedet samt
                                I                              prisdannelsen som væsentlige elementer i denne
                                                               ordning.
1 . Kommissionen bemærker, at de påtænkte lovbe
stemmelser tager sigte på dels at gøre adgangen til            I resolution af 20 . oktober 1966 lagde Rådet desuden
                                                               især vægt på betydningen af, at fastsætte bestemmelser
                                                               vedrørende kontrol med kapaciteten samt med ad
                                                               gangen til udøvelse af transportvirksomhed, og den
f1) EFT nr. 23 af 3 . 4. 1962 , s . 720 .                      opfordrede samtidigt Kommissionen til så hurtigt
 ---pagebreak--- Nr. L 197/50                               De Europæiske Fællesskabers Tidende                                          17 . 7. 73
som muligt at fremsætte forslag herom for så vidt                     ville have virket fremmende på harmoniseringen
angår den nationale og internationale transport. Alle                og samtidig have undgået sådanne afvigende
rede i 1967 fremsatte Kommissionen et forslag                         fortolkninger;
herom ( 1 ), som fik en gunstig udtalelse fra Europa
Parlamentet og fra Det økonomiske og sociale                    — hvad angår transport for egen regning, adskiller
Udvalg.                                                               den påtænkte definition sig på flere punkter fra
                                                                     den afgrænsning, der anvendes på fællesskabsplan,
                              II
                                                                      og som findes i artikel 9 i Rådets forordning
                                                                     nr. 11 af 27. juni 1960 (2). Desuden indeholder
Kommissionen fremsætter følgende bemærkninger til                     lovforslaget ingen bestemmelser om ligestilling af
de forskellige kapitler i lovforslaget :                              transport med lejede køretøjer med transport for
                                                                      egen regning. I betragtning af princippet om, at
3 . Hvad angår de tilstræbte mål, opstilles i artikel 1               det bør undgås at indføre afvigende bestemmel
princippet om tilstæbelse af en ligevægt mellem udbud                 ser i medlemsstaterne, mener Kommissionen, at
og efterspørgsel, om en sund konkurrence mellem                       det ville være ønskeligt, at den danske regering
transportvirksomhederne samt om en rationel for                      optager den nævnte afgrænsning i sin definition.
deling af transportydelserne mellem de forskellige                    På grund af den økonomiske interesse, som leje
transportmidler. Kommissionen minder om, at ideen                     af køretøjer har i visse tilfælde, ville det desuden
i den fælles transportpolitik er baseret på, at den                   være hensigtsmæssigt, at lovforslaget optager de
bedst mulige fordeling af trafikken mellem de for                    bestemmelser, der er fastsat i artikel 32, stk. 2,
skellige transportformer og transportvirksomheder                     i Komissionens ovennævnte forslag af 15 . juni
skal sikres ved konkurrencens frie spil . Det er således               1967 ;
udelukket at tilstræbe en sådan fordeling ved hjælp            — hvad angår rutekørsel, adskiller definitionen sig
af foranstaltninger til aktiv koordinering, hvad enten                ligeledes fra den, som er fastsat af Kommissionen
disse foranstaltninger træffes ad lovgivningsmæssig                  i dens ovennævnte forslag af 15 . juni 1967, og
vej eller på anden måde.                                              der fastsættes desuden ikke indførelse af et drifts
Denne idé udelukker imidlertid ikke enhver form for                   reglement, som er godkendt af myndighederne,
intervention på markedet fra myndighedernes side.                     og som er nødvendigt for at sikre, at ordningen
Tværtimod indebærer den nødvendigheden af visse                      virker tilfredsstillende, og at brugernes interesser
interventioner med tre mål for øje :                                  varetages .
— at sikre, at markedet virker bedst muligt ved at              5 . I kapitel 3 vedrørende transport for fremmed
     stille de forskellige transportformer og transport        regning vil de kriterier, som er lagt til grund af den
     virksomheder på lige fod gennem en harmoni               danske regering ved fastsættelse af antallet af til
     sering af konkurrencevilkårene og en passende             ladelser, kunne medføre en vis koordinering og give
     påføring af udgifterne ved infrastrukturen ;               tilladelserne en handelsværdi . I denne forbindelse
— at hindre eller bøde på misbrug, som konkurren               minder Kommissionen om, at den i sine forskellige
     cens frie spil kan give lejlighed til, såsom misbrug       forslag vedrørende adgangen til transportmarkedet
     af en dominerende stilling samt ødelæggende kon           gentagne gange har argumenteret for, at tilladelserne
     kurrence, ved indførelse af permanente foranstalt         gøres uafhændelige. Denne uafhændelighed vil med
     ninger til overvågeise og kontrol af kapaciteten           føre, at tilladelserne ikke kan få nogen handelsværdi.
     samt, om nødvendigt, ved hjælp af midlertidige og
     selektive foranstaltninger;                                Rådet har antaget dette princip, idet det den 28 . feb
                                                               ruar 1972 ved vedtagelsen af forordning (EØF) nr.
— at bidrage til at nå målene for den regionale og             517/72 om indførelse af fælles regler for rutekørsel
     sociale politik i det omfang forholdene på mar            og særlige former for rutekørsel med omnibusser mel
     kedet ikke i sig selv gør det muligt at opnå dette        lem medlemsstaterne (3 ) erklærede, at » de kompetente
     resultat.
                                                                myndigheders billigelse af overdragelse af tilladelser
4. I kapitel 2 vedrørende definitionerne bemærker               må sikre, at de udstedte tilladelser ikke gøres til
Kommissionen, at :                                              genstand for handel «. Hvad angår betingelserne for
                                                                adgang til at udføre godstransport ad landevej , be
— hvad angår transport for fremmed regning, vil                 mærker Kommissionen i øvrigt, at de kun ufuld
    en positiv definition undgåeligt føre til afvigende         stændigt svarer til de betingelser, som er påtænkt på
     fortolkninger, især med hensyn til det begreb om           fællesskabsplan, og at der, i betragtning af de frem
     vederlag, som er lagt til grund, mens en negativ           skredne undersøgelser på dette felt desuden snart kan
     definition i forhold til begrebet » for egen regning«
                                                                (2 ) Forordning nr. 11 vedrørende afskaffelse af forskels
i1) Forslag til Rådets forordning om indførelsen af fælles           behandling med hensyn til transportpriser og transport
     regler om adgangen til udførelse af indenlandsk og              vilkår, udfærdiget i henhold til artikel 79 , stk. 3 , i trak
    international godtransport ad landevej og forskrifter om         taten om optettelse af Det europæiske økonomiske
    kapaciteten med hensyn til indenlandsk godstransport             Fællesskab (EFT nr. 52 af 16. 8 . 1960, s. 1121 /60).
    ad landevej (EFT nr. 254 af 20 . 10. 1967, s . 3 ).         (3) EFT nr. L 67 af 20. 3 . 1972 , s . 19.
 ---pagebreak--- 17. 7. 73                             De Europæiske Fællesskabers Tidende                             Nr. L 197/51
ventes vedtaget et direktiv om betingelserne for at       Under alle omstændigheder henstiller Kommissionen
udføre godstransport ad landevej .                        til den danske regering at ændre de påtænkte for
                                                          anstaltninger under hensyntagen til de i ovennævnte
I øvrigt vil indførelsen af afvigende subjektive be      afsnit II fremsatte bemærkninger med henblik på at
tingelser i medlemsstaterne udgøre en hindring for        bringe dem i overensstemmelse med retningslinierne
en snarlig gennemførelse af etableringsretten.            for den fælles transportpolitik.
                                                                                IV
                          III
                                                          7. Kommissionen giver de øvrige medlemsstater
                                                          meddelelse om henstillingen.
6. I betragtning af det foregående mener Kommis
sionen, at iværksættelsen af de påtænkte danske for      Udfærdiget i Bruxelles, den 23 . maj 1973 .
anstaltninger bør indpasses i en fælles ordning ved
vedtagelse af fælles foranstaltninger i overensstem                                  På Kommissionens vegne
melse med de principper, som Rådet har fastsat i sin
                                                                                Franfois-Xavier ORTOLI
godkendelse af 22. juni 1965, og i overensstemmelse
med dets beslutning af 20. oktober 1966.                                                       Formand


Avis juridique important

|

31996K2393

Kommissionens henstilling nr. 2393/96/EKSF af 16. december 1996 om ændring af henstilling 91/141/EKSF for så vidt angår spørgeskemaerne i bilaget

EF-Tidende nr. L 326 af 17/12/1996 s. 0031 - 0063

KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr. 88/96/EKSF af 16. december 1996 om ændring af henstilling 91/141/EKSF for så vidt angår spørgeskemaerne i bilaget KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, særlig artikel 47, ogud fra følgende betragtninger:Der er behov for sammen med internationale organer at harmonisere dataindsamlingen;det er nødvendigt at rationalisere og omarbejde spørgeskemaerne for at reducere og forenkle dataleverandørernes arbejde;der er behov for at tilpasse systemet til de faktiske økonomiske forhold på kulmarkedet;siden offentliggørelsen af Kommissionens beslutning nr. 612/91/EKSF af 31. januar 1991 om kulstatistikker (1) har det vist sig nødvendigt at foretage en række ændringer i spørgeskemaerne vedrørende produktion, lagre og arbejdsstyrkens struktur inden for kulminedrift (spørgeskema M10C, M20, A20, A20a, M21, A21, M22, A22, T60, A60);siden offentliggørelsen af Kommissionens henstilling 91/141/EKSF af 31. januar 1991 om kulstatistikker (2) har det vist sig nødvendigt at foretage en række ændringer i spørgeskemaerne vedrørende produktion, lagre, udenrigshandel og leverancer (spørgeskema M10L, M11, M30, M30a, A30, A30a, A30b, M40, A40, A40a, M50, A50, A50a, T61, A61, A62, M70, A70);behovet for en bedre strukturering af spørgeskemaerne indebærer, at de oplysninger, der indsamles i henhold til beslutning nr. 612/91/EKSF, henføres under henstillingens anvendelsesområde -VEDTAGET FØLGENDE HENSTILLING:Artikel 1 Spørgeskemaerne i bilaget til henstilling 91/141/EKSF erstattes af de statistiske spørgeskemaer, der er knyttet som bilag til denne henstilling.Artikel 2 Medlemsstaterne er forpligtet til med virkning fra januar 1997 at meddele Kommissionen de statistiske data, der er fastlagt i de spørgeskemaer, der er knyttet som bilag til denne henstilling, og på de deri fastsatte betingelser.Artikel 3 Denne henstilling træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 1996.På Kommissionens vegneYves-Thibault DE SILGUYMedlem af Kommissionen(1) EFT nr. L 74 af 20. 3. 1991, s. 1.(2) EFT nr. L 74 af 20. 3. 1991, s. 35.BILAG ÅRLIGT SPØRGESKEMA FAST BRÆNDSEL 1. IndsendelsesfristFristen for indsendelse af tabel 1, 2, 3, 4 og 5 er senest 9 måneder efter udløbet af referenceåret.Fristen for indsendelse af tabel AE1, AE2, AE3 og AE4 er senest 3 måneder efter udløbet af referenceåret.Eventuelle korrigeringer af data indsendes på et særskilt spørgeskema (evt. flere).2. IndsendelseSpørgeskemaet indsendes elektronisk.Myndigheder, der ikke råder over den nødvendige software, kan indsende spørgeskemaet med posten.3. AdresseElektronisk adresse: Pierluigi.CANEGALLO@eurostat.cec.bePostadresse:COMMISSION EUROPÉENNEOffice Statistique des Communautés Européennesà l'attention du Chef de l'Unité»Énergie et Matières Premières«Bâtiment Jean Monnetrue Alcide de GasperiL-2920 Luxembourg4. Spørgeskemaets indhold1. del: tabel 1, 2, 3, 4 og 5.2. del: tabel AE1, AE2, AE3 og AE4.ÅRLIGT SPØRGESKEMA FAST BRÆNDSEL 1. EnhederAlle mængder angives i 1 000 tons, medmindre andet er angivet.2. Definition af produkterStenkulFossil, organisk, fast, brændbar, sort aflejring, hvis øvre brændværdi ligger over 24 MJ/kg i askfri tilstand, og hvis vandindhold er det, som måles ved en temperatur på 30 °C og ved en relativ luftfugtighed på 96 %.Stenkul omfatter ligeledes ældre brunkul produceret i Spanien (lignito negro).Stenkul inddeles efter kvalitet og ikke efter faktisk anvendelse i følgende tre kategorier:2.1 Antracit og mager kulStenkul med et lavt indhold af flygtige bestanddele og vand.2.2 KokskulStenkul af en kvalitet, der kan bruges til at fremstille koks, som kan anvendes i højovne.2.3 DampkulStenkul, som kan anvendes til fremstilling af damp og varmt vand i industrivarmekedler (elektricitetsværker, varmeværker osv.).BrunkulFossil, organisk, brændbar, brunsort aflejring, hvis øvre brændværdi ligger under 24 MJ/kg i askfri tilstand, og hvis vandindhold er det, som måles ved en temperatur på 30 °C og ved en relativ luftfugtighed på 96 %.Man skelner mellem to slags brunkul:- Ældre brunkulmed et vandindhold på 20-25 % og et askeindhold på 9-13 %.Ældre brunkul dannedes i mesozoisk tid. I Fællesskabet produceres det kun i Frankrig (Provence).- Yngre brunkulmed et vandindhold på 40-70 % og et askeindhold på normalt 2-6 %. Visse steder kan askeindholdet være på op til 12 %. Yngre brunkul blev hovedsagelig dannet i tertiærtiden. Det produceres normalt i åbent brud.TørvEn mere eller mindre fast, muldagtig, lyse- eller mørkebrun substans af vegetabilsk oprindelse, med højt vandindhold (indtil 90 %) og brændbar efter tørring.StenkulsbriketterStenkulsbriketter er produkter af en fast størrelse, normalt fremstillet ved varmpresning under tryk af finkul, evt. med tilsætning af bindemiddel (beg).Brunkulsbriketter (herunder brunkulsstøv)Brunkulsbriketter fremstilles af brunkul, der brydes, tørres og derefter sammenpresses ved højt tryk til produkter af samme størrelse, uden bindemiddel. Brunkulsbriketter omfatter også tørret brunkul og brunkulsstøv.TørvebriketterTørvebriketter er produkter af samme størrelse, normalt fremstillet ved højtrykspresning af tørv, som først er findelt og tørret, uden tilsætning af bindemiddel.StenkulskoksStenkulskoks er et fast brændsel, der er kunstigt fremstillet ved tørdestillation af stenkul, uden eller med delvis tilstedeværelse af luft. Der skelnes alt efter fremstillingsproces mellem tre typer stenkulskoks:- Cinders: fremstillet ved forkoksning ved høj temperatur- Halvkoks: fremstillet ved forkoksning ved lav temperatur- Gasværkskoks: fremstillet af gasværkerne.BrunkulskoksBrunkulskoks er de faste restprodukter, der opstår ved tørdestillation af brunkul, uden tilstedeværelse af luft.KoksgrusKoksgrus er finkornet koks, som bl.a. fremkommer ved afslidning.JordoliekoksJordoliekoks er et sort, glinsende restprodukt, som almindeligvis fremkommer ved krakning og forkulning af svær brændselsolie, restbrændselsolie, tjære og beg. Det består primært af kulstof (90-95 %) og forbrænder uden at efterlade aske.3. Geografisk dækning- Belgien- Danmark (eksklusive Færøerne og Grønland)- Tyskland- Grækenland- Spanien (inklusive Balearerne, De Kanariske Øer, Ceuta og Melilla)- Frankrig (kun hovedlandet, eksklusive Monaco og oversøiske departementer og territorier)- Irland- Italien (eksklusive San Marino)- Luxembourg (Storhertugdømmet)- Nederlandene (eksklusive De Nederlandske Antiller)- Østrig- Portugal (inklusive Azorerne og Madeira)- Finland- Sverige- Det Forenede Kongerige (Storbritannien og Nordirland, undtagen de engelske kanaløer, øen Man og oversøiske territorier)4. Vejledning i udfyldelse af tabellerne1. del (tabel 1, 2, 3, 4 og 5) TABEL 1: FORSYNING OG OMFORMNING1. Produktion- Primærprodukter (stenkul, brunkul og tørv)Ved produktion (herunder produktion fra små miner og åbne brud) forstås nettoudvindingen i minen, dvs. efter at affaldsstoffer fra bruttoudvindingen (kul bragt op til jordoverfladen) er fjernet ved harpning og vaskning.I almindelighed medregnes produkter af ringere kvalitet (støv, mellemkvaliteter), men ikke genindvundne produkter.- Afledte produkter (stenkulsbriketter, stenkulskoks, brunkulskoks, brunkuls- og tørvebriketter)Her angives de mængder brændsel, der er fremstillet. I almindelighed omfatter produktion de mængder, som producenten selv forbruger i forbindelse med sin produktionsaktivitet.2. heraf under jordenHer angives den produktion, der foregår under jorden.3. GenindvindingHer angives slam, slagger, gråsten og andre produkter af ringere kvalitet, som indsamles og sælges af mineselskaberne.4./5. Import og eksportVed importerede eller eksporterede mængder forstås de mængder brændsel, som tilføres det nationale område, eller som fraføres dette, med undtagelse af transit.Direkte import til minerne indgår i import i alt.Eksport omfatter reeksporteret brændsel.6. BunkerkulHer angives de mængder brændsel, der er leveret til oceangående skibe.7. LagerændringerVed lagerændringer forstås forskellen imellem de mængder, der er oplagret ved slutningen og ved begyndelsen af referenceperioden, idet der tages hensyn til korrigering af lagre.Lagrene omfatter lagre hos producenter, importører samt forbrugere.8. Indenlandsk bruttoforbrug (beregnet)»Det indenlandske bruttoforbrug« er pr. definition lig med »produktion« + »genindvinding« + »import« - »eksport« - »bunkring« (international søtrafik) + »lagerændringer«.9. Omformningssektorens forbrugDenne rubrik omfatter de mængder brændsel, der omformes til afledte energiprodukter.TABEL 2: ENERGISEKTOREN OG ENDELIGT FORBRUG1. Energisektorens forbrugHer angives de mængder brændsel, der forbruges af energiproducenterne i forbindelse med deres udvindings- eller omformningsaktiviteter2. Endeligt forbrug i altIkke-energimæssigt forbrug og endeligt energiforbrug i alt.3. Ikke-energimæssigt forbrugHer angives mængden af energiprodukter, der anvendes som råstoffer i de forskellige sektorer, dvs. som ikke forbruges som brændsel eller omformes til et andet brændsel.4. Endeligt energiforbrugDet samlede forbrug i industrien, transportsektoren, servicesektoren, husholdningerne osv.5. IndustrienHer angives forbruget af brændsel i industrianlæg i forbindelse med disses hovedaktiviteter.1. Fremstilling af jern og metal: gruppe 27.1, 27.2, 27.3, 27.51 og undergruppe 27.52 i NACE Rev. 12. Fremstilling af kemiske produkter: hovedgruppe 24 i NACE Rev. 13. Ikke-jernholdige metaller: gruppe 24.4 og undergruppe 27.53 og 27.54 i NACE Rev. 14. Ikke-metalholdige mineralske produkter: hovedgruppe 26 i NACE Rev. 15. Metalfremstilling: hovedgruppe 28, 29, 30, 31, 32, 34 og 35 i NACE Rev. 16. Råstofudvinding (undtagen udvinding af brændsel): hovedgruppe 13 og 14 i NACE Rev. 17. Fremstilling af næringsmidler, drikkevarer og tobak: hovedgruppe 15 og 16 i NACE Rev. 18 Fremstilling af papirmasse og papir samt trykning: hovedgruppe 21 og 22 i NACE Rev. 19. Fremstilling af tekstiler, læder og beklædningsartikler: hovedgruppe 17, 18 og 19 i NACE Rev. 110. Ikke ovenfor nævnte sektorer6. TransportI denne rubrik angives forbrug af brændsel til transport, uanset hvilken økonomisk sektor transporten foretages for (hovedgruppe 60, 61 og 62) i NACE Rev. 1- Transport med jernbane: her angives alle de mængder, der forbruges ved jernbanetrafik, inklusive industriens egne jernbaner.7. Offentlige institutioner, handelsvirksomheder, husholdninger osv.1. Offentlige institutioner og handelsvirksomheder: her angives den mængde brændsel, der forbruges af handelsvirksomheder og administrative enheder inden for den offentlige og private sektor.2. Husholdninger: her angives forbruget af brændsel for samtlige husholdninger.3. Landbrug: her angives forbruget af brændsel for de forbrugere, der er klassificeret i rubrikkerne »Landbrug, jagt og skovbrug« (hovedgruppe 01, 02 og 05 i NACE Rev. 1).4. Ikke ovenfor nævnte sektorer: her angives aktivitetssektorer, som ikke er medtaget andre steder; de skal angives nærmere. Denne rubrik omfatter også forbrug til militære formål.TABEL 3 OG TABEL 4: IMPORT OG EKSPORTVed importerede eller eksporterede mængder forstås de mængder brændsel, som har passeret landets grænser, med undtagelse af transit.TABEL 5: GENNEMSNITLIG BRÆNDVÆRDIHer angives de nedre brændværdier.2. del (tabel AE1, AE2, AE3 og AE4) TABEL AE1: FORSYNING MED STENKUL, BRUNKUL OG TØRV1. ProduktionVed produktion (herunder produktion fra små miner og åbne brud) forstås nettoudvindingen i minen, dvs. efter at affaldsstoffer fra bruttoudvindingen (kul bragt op til jordoverfladen) er fjernet ved harpning og vaskning.I almindelighed medregnes produkter af ringere kvalitet (støv, mellemkvaliteter), men ikke genindvundne produkter.2. GenindvindingHer angives slam, slagger, gråsten og andre produkter af ringere kvalitet, som indsamles og sælges af mineselskaberne.3./4. Import i alt og eksport i altVed importerede eller eksporterede mængder forstås de mængder brændsel, som tilføres det nationale område, eller som fraføres dette, med undtagelse af transit.Direkte import til minerne indgår i den samlede import.Eksport omfatter reeksporteret brændsel.5. LagerændringerVed lagerændringer forstås forskellen imellem de mængder, der er oplagret ved slutningen og ved begyndelsen af referenceperioden, idet der tages hensyn til korrigering af lagre.Lagrene omfatter lagre hos producenter og importører. Forbrugernes lagre skal ikke anføres under denne rubrik bortset fra lagre hos forbrugere, som importerer direkte.6. Indenlandske leverancer i alt (beregnede)Produktion + genindvinding + import - eksport + lagerændringerIndenlandske leverancer svarer til de beregnede mængder, der er leveret til markedet.7. Leverancer til det indenlandske marked (observerede)Omfatter leverancer til det indenlandske marked og er lig med summen af leverancer til de forskellige typer forbrugere. Det kan forekomme, at der er forskel mellem de beregnede leverancer og de observerede leverancer.8. Producenternes eget forbrugOmfatter forbruget inden for produktionsenhederne (med undtagelse af mineelektricitetsværkernes, minebriketfabrikkernes og minekoksværkernes forbrug samt leverancer til personalet).9. Leverancer til offentlige elektricitetsværkerOmfatter leverancer af brændsel til de offentlige elektricitetsværker. Ved offentlige elektricitetsværker forstås virksomheder, hvis hovedaktivitet er produktion af elektricitet beregnet til salg til eksterne brugere fra såvel den private som den offentlige sektor. De offentlige elektricitetsværker omfatter elektricitetsværker, som kun producerer elektricitet, og elektricitetsværker, som både producerer varme og elektricitet.10. Leverancer til mineelektricitetsværkerOmfatter leverancer af brændsel til mineelektricitetsværkerne.11. Leverancer til koksværkerOmfatter leverancer til omformning i koksværker (minekoksværker, stålværkskoksværker og uafhængige koksværker).12. Leverancer til briketfabrikkerOmfatter leverancer til omformning i briketfabrikker (minebriketfabrikker og uafhængige briketfabrikker).13. Leverancer til den samlede industri (undtagen jern- og stålindustrien)Omfatter leverancer af brændsel til samtlige industrier, undtagen jern- og stålindustrien. Leverancer til industriens egne elektricitetsværker anføres i denne rubrik.14. Leverancer til jern- og stålindustrienOmfatter leverancer af brændsel til jern- og stålindustrien (hovedgruppe 27.1, 27.2, 27.3, 27.51, 27.52 i NACE Rev. 1).15. Diverse leverancerOmfatter leverancer af brændsel til husholdninger (herunder leverancer til personalet i miner og tilhørende anlæg), servicesektoren (administrative tjenester, handelsvirksomheder osv.) samt ikke andetsteds definerede sektorer (varmeværker, transport osv.).16. Lagre ultimo referenceperiodenSvarer til lagre ved miner og hos importører.Aktivitet i minerne1. Personale under jorden (antal personer i tusinder)Arbejdstagere under jorden (inklusive underentreprenørspersonale), som er direkte ansat til at udføre arbejde under jorden. Arbejdstagere, som både arbejder over og under jorden, klassificeres i overensstemmelse med det sted, hvor de udfører den største del af deres arbejde.2. Nettoproduktion under jorden, som anvendes til beregning af produktionen (i tusind tons)Begrebet »nettoproduktion« svarer til bruttoproduktionen minus den mængde, der frasorteres og fravaskes. Den omfatter produktion af støv, mellemkvaliteter og slam. I nettoproduktionen, som anvendes som målestok for produktionen, er der ikke taget hensyn til den mængde stenkul, der udvindes i små miner og i åbne brud, og heller ikke til den mængde, der genindvindes fra slaggebjerge og udvindes i forbindelse med investeringsarbejder.3. Produktion under jorden pr. mand/time (i kg pr. mand og pr. time)Produktion pr. mand/time beregnes som følger:>NUM>nettoproduktion>DEN>antal præsterede arbejdstimerOpgørelse af produktion under jorden omfatter kun kulbrydning i egentlig forstand. Derfor skal produktion og arbejdspladser, som vedrører følgende områder, ikke medregnes: små miner, produktion i åbent brud, genindvinding fra slaggebjerge, investeringsarbejder (harmoniseret begreb).TABEL AE2: FORSYNING MED KOKS OG BRIKETTER- ProduktionHer angives de mængder brændsel, der er fremstillet. I almindelighed omfatter produktion de mængder, som producenten selv forbruger i forbindelse med sin produktionsaktivitet.- Import og eksportVed importerede eller eksporterede mængder forstås de mængder brændsel, som til- eller fraføres det nationale område, med undtagelse af transit.Eksport omfatter reeksporteret brændsel.- LagerændringerVed lagerændringer forstås forskellen mellem de mængder, der er oplagret ved slutningen og ved begyndelsen af referenceperioden, idet der er taget hensyn til korrigering af lagre.Lagre er de mængder, som findes ved koksværkerne (koks) eller briketfabrikkerne (briketter) samt hos importørerne. Forbrugernes lagre medregnes ikke i denne rubrik, bortset fra lagre hos forbrugere, som importerer direkte.- Indenlandske leverancer (beregnede)Er pr. definition lig med:Produktion + import - eksport + lagerændringer.- Leverancer til det indenlandske marked (observerede)Omfatter leverancer til på det indenlandske marked og er lig med summen af leverancer til de forskellige typer forbrugere. Det kan forekomme, at der er forskel mellem de beregnede leverancer og de observerede leverancer.- Leverancer til industrien (undtagen jern- og stålindustrien)Omfatter leverancer af brændsel til samtlige industrier, undtagen jern- og stålindustrien.- Leverancer til jern- og stålindustrienOmfatter leverancer af brændsel til jern- og stålindustrien (hovedgruppe 27.1, 27.2, 27.3, 27.51, 27.52 i NACE Rev. 1).- Lagre ultimo referenceperiodenSvarer til lagrene hos koksværkerne, briketfabrikkerne og importørerne.TABEL AE3: FORSYNING AF KOKSVÆRKERSpørgeskemaet skal udfyldes for alle typer koksværker (koksværker ved miner, ved stålværker og uafhængige koksværker).- Modtaget i altDækker både de mængder, der er modtaget fra producenter (dvs. af indenlandsk oprindelse) eller importører, og dem, der er modtaget via mellemhandlere. Oprindelseslandet er det land, hvor brændslet faktisk er blevet produceret.TABEL AE4: FORSYNING AF OFFENTLIGE ELEKTRICITETSVÆRKERDækker både de mængder, der er modtaget fra producenter (dvs. af indenlandsk oprindelse) eller importører, og dem, der er modtaget via mellemhandlere. Oprindelseslandet er det land, hvor brændslet er produceret.ÅRLIGT SPØRGESKEMA FAST BRÆNDSEL >START GRAFIK>Tabel 1>SLUT GRAFIK>ÅRLIGT SPØRGESKEMA FAST BRÆNDSEL >START GRAFIK>Tabel 2>SLUT GRAFIK>ÅRLIGT SPØRGESKEMA FAST BRÆNDSEL >START GRAFIK>Tabel 3>SLUT GRAFIK>ÅRLIGT SPØRGESKEMA FAST BRÆNDSEL >START GRAFIK>Tabel 4>SLUT GRAFIK>ÅRLIGT SPØRGESKEMA FAST BRÆNDSEL >START GRAFIK>Tabel 5>SLUT GRAFIK>ÅRLIGT SPØRGESKEMA FAST BRÆNDSEL >START GRAFIK>Tabel A E1>SLUT GRAFIK>ÅRLIGT SPØRGESKEMA FAST BRÆNDSEL >START GRAFIK>Tabel A E2>SLUT GRAFIK>ÅRLIGT SPØRGESKEMA FAST BRÆNDSEL >START GRAFIK>Tabel A E3>SLUT GRAFIK>ÅRLIGT SPØRGESKEMA FAST BRÆNDSEL >START GRAFIK>Tabel A E4>SLUT GRAFIK>MÅNEDLIGT SPØRGESKEMA FAST BRÆNDSEL 1. IndsendelsesfristFristen for indsendelse af spørgeskemaet er senest 3 måneder efter udløbet af referencemåneden.Eventuelle korrigeringer af data vedrørende andre perioder end referencemåneden indsendes på et særskilt spørgeskema (evt. flere).2. IndsendelseSpørgeskemaet indsendes elektronisk.Myndigheder, der ikke råder over den nødvendige software, kan indsende spørgeskemaet med posten.3. AdresseElektronisk adresse: Pierluigi.CANEGALLO@eurostat.cec.bePostadresse:COMMISSION EUROPÉENNEOffice Statistique des Communautés Européennesà l'attention du Chef de l'Unité»Énergie et Matières Premières«Bâtiment Jean Monnetrue Alcide de GasperiL-2920 Luxembourg4. Spørgeskemaets indholdTabel ME1, ME2, ME3MÅNEDLIGT SPØRGESKEMA FAST BRÆNDSEL 1. EnhederAlle mængder angives i 1 000 tons, medmindre andet er angivet.2. Definition af produkterStenkulFossil, organisk, fast, brændbar, sort aflejring, hvis øvre brændværdi ligger over 24 MJ/kg i askfri tilstand, og hvis vandindhold er det, som måles ved en temperatur på 30 °C og ved en relativ luftfugtighed på 96 %.Stenkul omfatter ligeledes ældre brunkul produceret i Spanien (lignito negro).BrunkulFossil, organisk, brændbar, brunsort aflejring, hvis øvre brændværdi ligger under 24 MJ/kg i askfri tilstand, og hvis vandindhold er det, som måles ved en temperatur på 30 °C og ved en relativ luftfugtighed på 96 %.Man skelner mellem to slags brunkul:- Ældre brunkulmed et vandindhold på 20-25 % og et askeindhold på 9-13 %. Ældre brunkul blev til i mesozoisk tid. I Fællesskabet produceres det kun i Frankrig (Provence).- Yngre brunkulmed et vandindhold på 40-70 % og et askeindhold på normalt 2-6 %. Visse steder kan askeindholdet være på op til 12 %. Yngre brunkul blev hovedsagelig dannet i tertiærtiden. Dette brændsel produceres normalt i åbne brud.TørvEn mere eller mindre fast, muldagtig, lyse- eller mørkebrun substans af vegetabilsk oprindelse med højt vandindhold (indtil 90 %) og brændbar efter tørring.StenkulsbriketterStenkulsbriketter er produkter af en fast størrelse, normalt fremstillet ved varmpresning under tryk af finkul, eventuelt med tilsætning af bindemiddel (beg).Brunkulsbriketter (herunder brunkulsstøv)Brunkulsbriketter fremstilles af brunkul, der brydes, tørres og derefter sammenpresses ved højt tryk til produkter af samme størrelse, uden bindemiddel. Brunkulsbriketter omfatter også tørret brunkul og brunkulsstøv.StenkulskoksStenkulskoks er et fast brændsel, der er kunstigt fremstillet ved tørdestillation af stenkul, uden eller med delvis tilstedeværelse af luft. Der skelnes alt efter fremstillingsproces mellem tre typer stenkulskoks:- Cinders: fremstillet ved forkoksning ved høj temperatur- Halvkoks: fremstillet ved forkoksning ved lav temperatur- Gasværkskoks: fremstillet af gasværkerne.BrunkulskoksBrunkulskoks er de faste restprodukter, der opstår ved tørdestillation af brunkul, uden tilstedeværelse af luft.3. Geografisk dækning- Belgien- Danmark (eksklusive Færøerne og Grønland)- Tyskland- Grækenland- Spanien (inklusive Balearerne, De Kanariske Øer, Ceuta og Melilla)- Frankrig (kun hovedlandet, eksklusive Monaco og oversøiske departementer og territorier)- Irland- Italien (eksklusive San Marino)- Luxembourg (Storhertugdømmet)- Nederlandene (eksklusive De Nederlandske Antiller)- Østrig- Portugal (inklusive Azorerne og Madeira)- Finland- Sverige- Det Forenede Kongerige (Storbritannien og Nordirland, undtagen de engelske kanaløer, øen Man og oversøiske territorier)4. Vejledning i udfyldelse af tabellerneTABEL ME1: FORSYNING MED STENKUL, BRUNKUL OG TØRV- ProduktionVed produktion (herunder produktion fra små miner og åbne brud) forstås nettoudvindingen i minen, dvs. efter at affaldsstoffer fra bruttoudvindingen (kul bragt op til jordoverfladen) er fjernet ved harpning og vaskning. I almindelighed medregnes produkter af ringere kvalitet (støv, mellemkvaliteter), men ikke genindvundne produkter.- GenindvindingGenindvinding omfatter slam, slagger, gråsten og andre produkter af ringere kvalitet, som indsamles og sælges af mineselskaberne.- Import i alt og eksport i altVed importerede eller eksporterede mængder forstås de mængder brændsel, som tilføres det nationale område, eller som fraføres dette, med undtagelse af transit.Direkte import til minerne indgår i den samlede import.Eksport omfatter reeksporteret brændsel.- LagerændringerVed lagerændringer forstås forskellen imellem de mængder, der er oplagret ved slutningen og ved begyndelsen af referenceperioden, idet der tages hensyn til korrigering af lagre.Ved lagre forstås de mængder, som findes ved minerne og hos importørerne.Forbrugernes lagre (herunder de offentlige elektricitetsværkers og koksværkernes lagre) medregnes ikke i denne rubrik, bortset fra lagre hos forbrugere, som importerer direkte.- Indenlandske leverancer (beregnede)Produktion + genindvinding + import - eksport + lagerændringer.Indenlandske leverancer svarer til de beregnede mængder, der er leveret til markedet.- Leverancer til det indenlandske marked (observerede)Omfatter leverancer til det indenlandske marked og er lig med summen af leverancer til de forskellige typer forbrugere. Det kan forekomme, at der er forskel mellem de beregnede leverancer og de observerede leverancer.- Producenternes eget forbrugOmfatter forbruget inden for produktionsenhederne (med undtagelse af forbruget i mineelektricitetsværkerne, minebriketfabrikkerne og minekoksværkerne samt leverancer til personalet).- Leverancer til offentlige elektricitetsværkerOmfatter leverancer af brændsel til de offentlige elektricitetsværker. Ved offentlige elektricitetsværker forstås virksomheder, hvis hovedaktivitet er produktion af elektricitet beregnet til salg til eksterne brugere fra såvel den private som den offentlige sektor. De offentlige elektricitetsværker omfatter elektricitetsværker, som kun producerer elektricitet, og elektricitetsværker, som både producerer varme og elektricitet.- Leverancer til mineelektricitetsværkerOmfatter leverancer (forbrug) af brændsel i mineelektricitetsværkerne.- Leverancer til koksværkerOmfatter leverancer til omformning i koksværker (minekoksværker, stålværkskoksværker og uafhængige koksværker).- Leverancer til briketfabrikkerOmfatter leverancer til omformning i briketfabrikker (minebriketfabrikker og uafhængige briketfabrikker).- Leverancer til den samlede industri (undtagen jern- og stålindustrien)Omfatter leverancer af brændsel til samtlige industrier, undtagen jern- og stålindustrien. Leverancer til industriens egne elektricitetsværker anføres i denne rubrik.- Leverancer til jern- og stålindustrienOmfatter leverancer af brændsel til jern- og stålindustrien (hovedgruppe 27.1, 27.2, 27.3, 27.51, 27.52) i NACE Rev. 1.- Diverse leverancerOmfatter leverancer af brændsel til husholdninger (herunder de mængder, der leveres til personalet i miner og tilhørende anlæg), servicesektoren (administrative enheder, handelsvirksomheder osv.) samt ikke andetsteds definerede sektorer (varmeværker, transport osv.).- Lagre ultimo referenceperiodenSvarer til lagre ved miner, hos importører og ved koksværkerne.TABEL ME2: FORSYNING MED KOKS OG BRIKETTER- ProduktionHer angives de mængder brændsel, der er fremstillet. I almindelighed omfatter produktion de mængder, som producenten selv forbruger i forbindelse med sin produktionsaktivitet.- Import og eksportVed importerede eller eksporterede mængder forstås de mængder brændsel, som til- eller fraføres det nationale område, med undtagelse af transit.Eksport omfatter reeksporteret brændsel.- LagerændringerVed lagerændringer forstås forskellen mellem de mængder, der er oplagret ved slutningen og ved begyndelsen af referenceperioden, idet der er taget hensyn til korrigering af lagre.Lagre er de mængder, som findes ved koksværkerne (koks) eller briketfabrikkerne (briketter) samt hos importørerne. Forbrugernes lagre medregnes ikke i denne rubrik, bortset fra lagre hos forbrugere, som importerer direkte.- Indenlandske leverancer (beregnede)Er pr. definition lig med:Produktion + import - eksport + lagerændringer.- Leverancer til det indenlandske marked (observerede)Omfatter leverancer til det indenlandske marked og er lig med summen af leverancer til de forskellige typer forbrugere. Det kan forekomme, at der er forskel mellem de beregnede leverancer og de observerede leverancer.- Leverancer til industrien (undtagen stålindustrien)Omfatter leverancer af brændsel til samtlige industrier, undtagen jern- og stålindustrien.- Leverancer til jern- og stålindustrienOmfatter leverancer af brændsel til jern- og stålindustrien (hovedgruppe 27.1, 27.2, 27.3, 27.51, 27.52 i NACE Rev. 1).- Diverse leverancer (til offentlige institutioner, handelsvirksomheder, husholdninger osv.)Omfatter leverancer af brændsel til husholdninger (herunder de mængder, der leveres til personalet i miner og tilhørende anlæg) og servicesektoren (administrative enheder, handelsvirksomheder osv.).- Lagre ultimo referenceperiodenSvarer til lagrene hos koksværkerne, briketfabrikkerne og importørerne.TABEL ME3: IMPORTVed import forstås de mængder brændsel, som tilføres det nationale område, med undtagelse af transit.Oprindelseslandet er det land, hvor brændslet rent faktisk er produceret.Hvis oprindelseslandet ikke findes i landelisten, eller hvis det ikke er angivet, anvendes kategorien »Andre«.MÅNEDLIGT SPØRGESKEMA FAST BRÆNDSEL >START GRAFIK>Tabel M E1>SLUT GRAFIK>MÅNEDLIGT SPØRGESKEMA FASTE BRÆNDSTOFFER >START GRAFIK>Tabel M E2>SLUT GRAFIK>MÅNEDLIGT SPØRGESKEMA FAST BRÆNDSEL >START GRAFIK>Tabel M E3>SLUT GRAFIK>SPØRGESKEMA ARBEJDSSTYRKEN INDEN FOR KULMINEDRIFT (EKSF) 1. IndsendelsesfristFristen for indsendelse af kvartalsspørgeskema C-1 og C-2 er senest 45 dage efter udløbet af referencekvartalet.Fristen for indsendelse af det årlige spørgeskema C-3 er senest 3 måneder efter udløbet af referenceåret.Eventuelle korrigeringer af data vedrørende andre perioder end referencemåneden indsendes på et særskilt spørgeskema (evt. flere).2. IndsendelseSpørgeskemaet indsendes elektronisk.Myndigheder, der ikke råder over den nødvendige software, kan indsende spørgeskemaet med posten.3. AdresseElektronisk adresse: Pierluigi.CANEGALLO@eurostat.cec.bePostadresse:COMMISSION EUROPÉENNEOffice Statistique des Communautés Européennesà l'attention du Chef de l'Unité»Énergie et Matières Premières«Bâtiment Jean Monnetrue Alcide de GasperiL-2920 Luxembourg4. Spørgeskemaets indholdSpørgeskema C-1, C-2 og C-3>START GRAFIK>Spørgeskema C-1ARBEJDSSTYRKENS STRUKTUR INDEN FOR KULMINEDRIFT (EKSF)>SLUT GRAFIK>FORKLARENDE BEMÆRKNINGER1. UndersøgelsesområdeUndersøgelsen omfatter alle kulminer med undtagelse af de miner, der i de forskellige kulproducerende lande er klassificeret som små virksomheder (f.eks. »Kleinzechen« i Saarland i Forbundsrepublikken Tyskland og »licensed mines« i Det Forenede Kongerige), og åbne brud.Undersøgelsen omfatter alle arbejdstagere, som er beskæftiget med minedrift under eller over jorden (inkl. hjælpevirksomheder), og arbejdstagere, som er beskæftiget i tilknyttede virksomheder og inden for administration (»beslægtede virksomheder«).1.1. Til arbejdstagere under jorden medregnes alle arbejdstagere, som er direkte ansat til at udføre arbejde under jorden. Arbejdstagere, som både arbejder over og under jorden, klassificeres i overensstemmelse med det sted, hvor de udfører den største del af deres arbejde.1.2. Til arbejdstagere over jorden medregnes alle arbejdstagere, som er beskæftiget med minedrift over jorden (inkl. hjælpevirksomheder) eller i »beslægtede virksomheder«.2. Afgrænsning af arbejdsområdeArbejdsområdet defineres på følgende måde:A. Minevirksomhed, inkl. hjælpevirksomheder (mine)1. Minevirksomhed under jorden2. Minevirksomhed over jorden3. HjælpevirksomhederVed hjælpevirksomheder forstås virksomheder, som direkte leverer tjenesteydelser til minevirksomheden over og under jorden.B. Beslægtede virksomheder1. Koksværker, inkl. anlæg til udnyttelse af biprodukter2. Briketfabrikker3. Teglværker4. Kraftværker, hvis energiproduktion overvejende er beregnet til forbrugere uden for minevirksomheden5. Værksteder, som leverer ydelser til flere virksomheder (centralværksteder)6. Faciliteter til transport af renset kul til centrale lagre eller havne7. Jernbane-, havne- og skibsfartsvirksomheder8. Administrative enheder, hvor der hovedsagelig bliver udført almindeligt kontorarbejde, f.eks. videnskabeligt personale (herunder laboratorievirksomhed), teknikere, handelsuddannet personale (revision, handel osv.), administrativt personale (f.eks. personaleafdeling), kontorpersonale (sagsbehandlere, personale beskæftiget med tidsstudier og sekretærer) og edb-personale9. Fælles faciliteter (f.eks. køkkener, kantiner osv.), lægetjenester, sportsanlæg og rekreative anlæg10. Boliger.3. Arbejdsstyrkens strukturTil den samlede arbejdsstyrke medregnes alle ansatte, som er opført på minevirksomhedens lønningsliste, uanset om der er tale om fuldtids- eller deltidsansatte. Arbejdsstyrken omfatter arbejdere, funktionærer og lærlinge.Arbejdstagere fra eksterne firmaer, som er beskæftiget i minevirksomheden, medregnes ikke til arbejdsstyrken.Skelnen mellem arbejdere og funktionærerDer er traditionelt blevet skelnet mellem arbejdere og funktionærer ved at henvise til deres hovedbeskæftigelse eller funktion:Arbejdere er ansatte, som overvejende udfører manuelt arbejde, og som sædvanligvis arbejder på akkord eller er time- eller daglønnede. Arbejdere på månedsløn skal også registreres i denne gruppe, forudsat at de overvejende udfører manuelt arbejde.Funktionærer er arbejdstagere, hvis hovedbeskæftigelse ikke er manuelt arbejde, og som er månedslønnede. Til denne kategori medregnes også arbejdstagere, der arbejder på akkord, eller som aflønnes pr. time eller dag, og som overvejende er beskæftiget med ikke-manuelt arbejde. Funktionærer omfatter bl.a. virksomhedsledere, videnskabeligt, teknisk og handelsuddannet personale samt andet administrativt personale.De karakteristiske træk ved hovedbeskæftigelsen, som tidligere blev brugt til at skelne mellem arbejdere og funktionærer, er som følge af den tekniske udvikling ikke længere helt så klare. De har imidlertid stadig betydning for overenskomstmæssige, sociale og andre bestemmelser, hvor der skelnes mellem arbejdere og funktionærer. Der er dog en række forskelle mellem de forskellige EF-lande med minedrift.LærlingeLærlinge er personer, som beskæftiges inden for rammerne af et særligt uddannelsesprogram, og som aflønnes efter en særlig sats for lærlinge (arbejdstagere i et kontraktligt uddannelsesforhold).TilsynspersonaleTilsynspersonalet består af personer, der er ansvarlige for, at de ansatte udfører deres opgaver i overensstemmelse med de gældende faglige bestemmelser, og at de vigtigste forordninger, bestemmelser, påbud og anvisninger vedrørende tilsyn med minedrift og den enkelte virksomhed overholdes.>START GRAFIK>Spørgeskema C-2ÆNDRINGER I ARBEJDSSTYRKEN INDEN FOR KULMINEDRIFT (EKSF)>SLUT GRAFIK>FORKLARENDE BEMÆRKNINGER1. Undersøgelsesområde og generelle definitioner, se spørgeskema C-1.2. Ændringer i arbejdsstyrkenMed hensyn til ændringer i arbejdsstyrken skal der kun registreres egentlig tilgang til og afgang fra kulminer, men ikke interne arbejdsskift.Tilgang dækker over samtlige ansatte, der er begyndt at arbejde i kulminen i referenceperioden.Afgang dækker over alle ansatte, der er holdt op med at arbejde i kulminen i referenceperioden.Den samlede afgang fordeler sig efter følgende vigtige socialpolitiske faktorer:2.1. AfskedigelseDer er tale om afskedigelse, når arbejdsgiveren opsiger arbejdskontrakten inden for den fastsatte frist. Her skal kun medtages tilfælde, hvor arbejdstageren forlader arbejdsmarkedet endeligt.2.1.1. Afskedigelse af økonomiske grundeAfskedigelser af økonomiske grunde forekommer i forbindelse med afsætningsproblemer, (delvis) stilstand i virksomheden og omstruktureringsforanstaltninger.Afskedigelser, der medfører tildeling af en førtidspension, skal ikke registreres her, men under førtidspensionering.2.2. Opsigelse ved arbejdstagerenUnder denne kategori registreres de tilfælde, hvor arbejdstageren i overensstemmelse med kontrakten (rettidigt) opsiger sin stilling, samt kontraktbrud.Opsigelser, hvis umiddelbare formål er en anden ordning, medtages ikke her.2.3. PensioneringNår arbejdstageren forlader virksomheden i forbindelse med pensionering, opnår han ret til pension eller en tilsvarende ydelse fra det offentlige. Almindeligvis medfører pensionering, at arbejdstageren endegyldigt forlader arbejdsmarkedet, hvilket sker, når arbejdstageren når den normale aldersgrænse for pensionering eller aldersgrænsen for førtidspensionering eller pensioneres på grund af invaliditet.2.3.1. Førtidspensionering af økonomiske grundeVed denne form for pensionering forlader arbejdstageren virksomheden, før aldersgrænsen for pensionering er nået, og uden at være erklæret uarbejdsdygtig, fordi beskæftigelse er ikke længere mulig af økonomiske grunde eller som følge af omstruktureringsforanstaltninger. Herved opnår arbejdstageren ret til pension eller en midlertidig godtgørelse.2.3.2. Førtidspensionering på grund af invaliditetTil denne gruppe medregnes afgang, som skyldes, at arbejdstageren opnår ret til pension på grund af uarbejdsdygtighed.2.4. Dødsfald2.5. Andre grundeTil denne gruppe medregnes afgang, som skyldes manglende egnethed til at arbejde i minen, aftjening af militær eller civil værnepligt og anden form for afgang (udløb af tidsbestemte kontrakter, f.eks. praktikanter og studerende, der arbejder for at finansiere deres studier; afskedigelse/opsigelse uden varsel; afgang, hvorved ansættelsesforholdet efter aftale mellem arbejdsledelsen og arbejdstageren afsluttes uden overholdelse af den foreskrevne opsigelsesfrist; afgang i forbindelse med deltagelse i skoleundervisning og kurser under forudsætning af, at ansættelsesforholdet stilles i bero under fraværet).>START GRAFIK>Spørgeskema C-3ARBEJDSSTYRKENS ALDERSFORDELING INDEN FOR KULMINEDRIFT>SLUT GRAFIK>FORKLARENDE BEMÆRKNINGER1. Undersøgelsesområde og generelle definitioner, se spørgeskema C-1.2. Arbejdsstyrken efter alderGrundlaget for beregningerne er den enkelte arbejdstagers alder udtrykt i hele år. Som skæringsdag anvendes den 31. december i det pågældende undersøgelsesår.


title: Kommissionens henstilling af 16. august 2005 om de foranstaltninger, tilladelsesindehavere skal træffe for at forebygge eventuelle skader på sundhed og miljø i tilfælde af utilsigtet spredning af en rapssort (Brassica napus L., linje GT73 — MON-00073-7), der er genetisk modificeret med henblik på tolerance over for herbicidet glyphosat (meddelt under nummer K(2005) 3073)

text:
               3.9.2005

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 228/19

         KOMMISSIONENS HENSTILLING
   af 16. august 2005
   om de foranstaltninger, tilladelsesindehavere skal træffe for at forebygge eventuelle skader på sundhed og miljø i tilfælde af utilsigtet spredning af en rapssort (Brassica napus L., linje GT73 — MON-00073-7), der er genetisk modificeret med henblik på tolerance over for herbicidet glyphosat
   (meddelt under nummer K(2005) 3073)
   (Kun den nederlandske tekst er autentisk)
   (2005/637/EF)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER —
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, andet led, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Kommissionen modtog den 16. januar 2003, i overensstemmelse med artikel 13, stk. 1, tredje afsnit, og artikel 14, stk. 2, andet led, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer og om ophævelse af Rådets direktiv 90/220/EØF (1) en ansøgning om markedsføring af et produkt baseret på en genetisk modificeret rapssort (Brassica napus L., GT73 line — MON-00073-7), ledsaget af en positiv vurderingsrapport fra Nederlandenes myndigheder.

               (2)

               Kommissionen videresendte vurderingsrapporten til alle de øvrige medlemsstater, hvoraf nogle fremsatte og opretholdt indvendinger mod rapporten for så vidt angår molekylær karakterisering, allergenicitet, overvågning, mærkning og detektion af produktet. I sådanne tilfælde skal Kommissionen i henhold til artikel 18, stk. 1, første afsnit, i direktiv 2001/18/EF træffe afgørelse efter proceduren i direktivets artikel 30, stk. 2, i hvilken forbindelse artikel 5 og 7 i Rådets afgørelse 1999/468/EF (2) finder anvendelse under hensyntagen til samme afgørelses artikel 8.

               (3)

               I februar 2005 offentliggjorde det japanske miljøforskningsinstitut en rapport, ifølge hvilken der i nærheden af fem af de seks havneanlæg, hvor der var foretaget prøvetagning, var observeret utilsigtet tilstedeværelse af raps, der er genetisk modificeret for øget tolerance over for et herbicid.

               (4)

               Det er nødvendigt at undgå lignende situationer i EU, navnlig eventuelle skader på sundhed og miljø i tilfælde af utilsigtet spredning af raps MON-00073-7 i forbindelse med transport, oplagring, håndtering i miljøet og forarbejdning til produkter.

               (5)

               Under disse omstændigheder er tilladelsesindehaveren bedst i stand til direkte at informere operatører og brugere om produktets sikkerhedsmæssige og generelle egenskaber og om betingelserne for overvågning, herunder om de forvaltningsforanstaltninger, der skal træffes i tilfælde af utilsigtet spredning af frø.

               (6)

               Kommissionen vil derfor anbefale, at beslutningen om markedsføring af rapssorten MON-00073-7 suppleres med særlige tekniske retningslinjer til forebyggelse af eventuelle skader på sundhed og miljø i tilfælde af utilsigtet spredning af produktet —

         HENSTILLER:
   Artikel 1
   Bestemmelserne i artikel 4, stk. 2, i beslutningen om markedsføring af en rapssort (Brassica napus L., linje GT73 — MON-00073-7), der er genetisk modificeret med henblik på øget tolerance over for herbicidet glyphosat, bør anvendes under hensyntagen til foranstaltningerne i bilaget.
   Artikel 2
   Denne henstilling er rettet til Kongeriget Nederlandene.

      Udfærdiget i Bruxelles, 16. august 2005.

            På Kommissionens vegne

         Stavros DIMAS

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EFT L 106 af 17.4.2001, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1830/2003 (EUT L 268 af 18.10.2003, s. 24).

      (2)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23

   BILAG

               1.

               Tilladelsesindehaveren bør meddele operatører i Fællesskabet, der håndterer og forarbejder importerede partier af blandede rapsfrø, hvori der kan forekomme MON-00073-7-raps:

                           a)

                           at der er givet tilladelse til import og anvendelse i Fællesskabet af MON-00073-7-raps, som defineret i beslutningens artikel 3, og

                           b)

                           at der som betingelse for tilladelsen skal etableres en generel plan for overvågning af uforudsete skadelige virkninger som følge af markedsføringen af MON-00073-7-raps til de anvendelsesformål, der er henvist til ovenfor.

               2.

               Tilladelsesindehaveren bør udpege en national kontaktperson, hvortil operatørerne indberetter eventuelle uforudsete skadelige virkninger.

               3.

               Tilladelsesindehaveren bør underrette operatørerne om, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) har vurderet risikoen for og følgerne af utilsigtet spredning af MON-00073-7-raps under hensyntagen til de påtænkte anvendelsesformål. Tilladelsesindehaveren bør opretholde regelmæssig kontakt med operatørerne for at sikre sig, at de informeres om eventuelle ændringer af den gældende praksis, der kan få konsekvenser for konklusionerne af miljørisikovurderingen.

               4.

               Tilladelsesindehaveren bør informere operatørerne om, at utilsigtet spredning af importerede rapsfrø i havne og i formalingsanlæg kan resultere i spiring og selvsåning af planter, herunder MON-00073-7-rasp.

               5.

               Hvis selvsåede rapsplanter omfatter MON-00073-7-raps, bør tilladelsesindehaveren:

                           a)

                           informere operatørerne om, at disse planter skal udryddes for at mindske risikoen for uforudsete skadelige virkninger som følge af tilstedeværelsen af MON-00073-7-raps, og

                           b)

                           tilsende operatørerne relevante planer for udryddelse af selvsåede rapsplanter, der omfatter MON-00073-7-raps.

               6.

               Medlemsstaterne kan, jf. artikel 4, stk. 5, i direktiv 2001/18/EF og afsnit C, punkt 1.6, i bilaget til Rådets beslutning 2002/811/EF (1), foretage kontroller og/eller supplerende overvågning i forbindelse med utilsigtet spredning af MON-00073-7-raps og identificering af potentielle skadelige virkninger af sådan spredning.

      (1)  EFT L 280 af 18.10.2002, s. 27.


Avis juridique important

|

31975H0004

75/4/EØF: Kommissionens Henstilling af 27. november 1974 til Danmarks regering angående forslag til bekendtgørelser om gennemførelsesforanstaltninger vedrørende Rådets forordninger (EØF) nr. 2829/72, nr. 117/66/EØF, (EØF) nr. 516/72, (EØF) nr. 517/72 og Kommissionens forordninger (EØF) nr. 1016/68 og (EØF) nr. 1172/72

EF-Tidende nr. L 002 af 04/01/1975 s. 0025 - 0026

++++  KOMMISSIONENS HENSTILLING  af 27 . november 1974  til Danmarks regering angaaende forslag til bekendtgoerelser om gennemfoerelsesforanstaltninger vedroerende Raadets forordninger ( EOEF ) nr . 2829/72 nr . 117/66/EOEF , ( EOEF ) nr . 516/72 , ( EOEF ) nr . 517/72 og Kommissionens forordninger ( EOEF ) nr . 1016/68 og ( EOEF ) nr . 1172/72   ( 75/4/EOEF )  1 . Danmarks faste repraesentation ved De europaeiske Faellesskaber har ved brev af 16 . juli 1974 givet Kommissionen meddelelse om ordlyden af tre forslag til bekendtgoerelser , som den danske regering paataenker at udstede , og som vedroerer gennemfoerelsesforanstaltninger i forbindelse med foelgende forordninger :   - Raadets forordning ( EOEF ) nr . 2829/72 af 28 . december 1972 om faellesskabskontingentet for godstransport ad landevej mellem medlemsstaterne ( 1 ) ;   - Raadets forordning nr . 117/66/EOEF af 28 . juli 1966 om indfoerelse af faelles regler for den internationale personbefordring ad landevej med ( omnibusser ( 2 ) og Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 1016/68 af 9 . juli 1968 vedroerende fastlaeggelse af modeller for kontroldokumenter i henhold til artikel 6 og 9 i Raadets forordning nr . 117/66/EOEF ( 3 ) ;   - Raadets forordning ( EOEF ) nr . 516/72 af 28 . februar 1972 om indfoerelse af faelles regler for pendulkoersel med omnibusser mellem medlemsstaterne ( 4 ) , Raadets forordning ( EOEF ) nr . 517/72 af 28 . februar 1972 om indfoerelse af faelles regler for rutekoersel og saerlige former for rutekoersel med omnibusser mellem medlemsstaterne ( 5 ) , samt Kommissionens forordning ( EOEF ) 1172/72 af 26 . maj 1972 om fastlaeggelse af de dokumenter , der er omhandlet i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 516/72 og Raadets forordning ( EOEF ) nr . 517/72 ( 6 ) .  Denne meddelelse udgoer en hoering af Kommissionen i medfoer af foelgende artikler :   - Artikel 7 i forordning ( EOEF ) nr . 2829/72 ,   - artikel 10 i forordning nr . 117/66/EOEF ,   - artikel 6 i forordning ( EOEF ) nr . 1016/68 ,   - artikel 24 i forordning ( EOEF ) nr . 516/72 ,   - artikel 22 i forordning ( EOEF ) nr . 517/72 .  Meddelelsen fra den danske regering udgoer ligeledes i medfoer af artikel 6 i forordning ( EOEF ) nr . 1172/72 underretning af Kommissionen om de bestemmelser , som den danske regering paataenker at udrede paa dette omraade .  2 . Inden Kommissionen udtaler sig om indholdet af de til hoering forelagte bestemmelser , maa den udtrykke sin beklaegelse over , at den danske regering ikke paa et tidligere har kunnet vedtage foranstaltninger til gennemfoerelse af forordning ( EOEF ) nr . 2829/72 , som traadte i kraft den 1 . januar 1973 , og at den ikke har overholdt tidsfristen den 1 . april 1973 , inden hvis udloeb foranstaltninger til gennemfoerelse af forordningerne ( EOEF ) nr . 516/72 og ( EOEF ) nr . 517/72 burde have vaeret vedtaget i medfoer af bestemmelserne henholdsvis i artikel 25 b ) og 23 b ) i naevnte forordning .  3 . For saa vidt angaar bestemmelserne i forslaget til bekendtgoerelse om gennemfoerelse af forordning  ( EOEF ) nr . 2829/72 , maa Kommissionen konstatere , at de i aand og generelt indhold svarer til kravene i naevnte forordning . Den beklager dog , at den danske regering ikke har taget den anmodning til foelge , som Kommissionen formulerede i sin henstilling af 29 . juni 1973 med henblik paa at supplere gennemfoerelsesbestemmelserne saerlig for saa vidt angaar sanktioner , ved at tage udgangspunkt i den henstilling , som Kommissionen rettede til medlemsstaterne den 9 . juni 1969 , og som omhandler ivaerksaettelsen af reglerne vedroerende faellesskabskontingentet .  Derfor henstiller Kommissionen til den danske regering at supplere sit forslag til bekendtgoerelse i overensstemmelse hermed .  4 . For saa vidt angaar de bestemmelser i forslaget til bekendtgoerelse , der vedroerer gennemfoerelsen af forordningerne nr . 117/66/EOEF og ( EOEF ) nr . 1016/68 , kan Kommissionen konstatere , at de opfyldet de forpligtelser , som er paalagt medlemsstaterne i medfoer af naevnte faellesskabsordninger .  5 . Med hensyn til det forslag til bekendtgoerelse , der vedroerer gennemfoerelse af forordningerne ( EOEF ) 516/72 , ( EOEF ) 517/72 og ( EOEF ) 1172/72 , goer Kommissionen opmaerksom paa , at artikel 5 , stk . 1 , i naevnte forslag fastsaetter den betingelse , som overdragelse af er tilladelse til rutekoersel eller en saerlig form for rutekoersel er undergivet , men at den undlader at omtale en eventuel overdragelse af driften af de paagaeldende koerselsformer , hvilket der ogsaa tages hoejde for i bestemmelserne i artikel 22 i forordning ( EOEF ) 517/72 .  Derfor henstiller Kommissionen til den danske regering at rette op paa denne udeladelse ved naermere at angive , hvorvidt og under hvilke betingelser adgangen til rutekoersel eller en saerlig form for rutekoersel kan overdrages .  Kommissionen har noteret sig , at de oevrige bestemmelser , der er fastsat i det danske forslag til bekendtgoerelse , svarer til de forpligtelser , som medlemsstaterne er blevet paalagt ved naevnte faellesskabsforordninger .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 27 . november 1974 .  Paa Kommissionens vegne  François-Xavier ORTOLI  Formand  ( 1 ) EFT nr . L 298 af 31 . 12 . 1972 , s . 16 .  ( 2 ) EFT nr . 147 af 9 . 8 . 1966 , s . 2688 .  ( 3 ) EFT nr . L 173 af 22 . 7 . 1968 , s . 8 .  ( 4 ) EFT nr . L 67 af 20 . 3 . 1972 , s . 13 .  ( 5 ) EFT nr . L 67 af 20 . 3 . 1972 , s . 19 .  ( 6 ) EFT nr . L 134 af 12 . 6 . 1972 , s . 1 .