               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 22.5.2017
            COM(2017) 514 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Litauens nationale reformprogram for 2017og med Rådets udtalelse om Litauens stabilitetsprogram for 2017

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Litauens nationale reformprogram for 2017

                  og med Rådets udtalelse om Litauens stabilitetsprogram for 2017

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  2
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  3
               ,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  4
               , som markerede starten på det europæiske semester 2017 om samordning af de økonomiske politikker. Den 9.-10. marts 2017 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  5
               , hvori Litauen ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dag vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet. Den 9.-10. marts 2017 tilsluttede Det Europæiske Råd sig denne henstilling, og den 21. marts blev den vedtaget af Rådet
                  6
               .

               (2)Da Litauen har euroen som valuta, og i betragtning af de nære indbyrdes forbindelser mellem økonomierne i Den Økonomiske og Monetære Union, bør Litauen sikre en fuldstændig og rettidig implementering af henstillingen vedrørende euroområdet, som er afspejlet i henstilling 2 nedenfor.

               (3)Den 22. februar 2017 blev landerapporten for Litauen
                  7
                2017 offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Litauens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 12. juli 2016, opfølgningen på de henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Litauens nationale Europa 2020-mål.

               (4)Den 27. april 2017 forelagde Litauen sit nationale reformprogram for 2017 og den 28. april 2017 forelagde Litauen sit stabilitetsprogram for 2017. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (5)Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i medlemsstaternes programmer under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) for 2014-2020. I henhold til lovgivningen vedrørende ESI-fondene
                  8
                kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante landespecifikke henstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og ændre sine relevante programmer under ESI-fondene. Kommissionen har udarbejdet nærmere retningslinjer for anvendelsen af disse bestemmelser
                  9
               .

               (6)Litauen er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I sit stabilitetsprogram for 2017 har regeringen planlagt en forbedring af den samlede saldo fra et underskud på 0,4 % af BNP i 2017 til et overskud på 1,3 % af BNP i 2020. Den mellemfristede budgetmålsætning, dvs. et strukturelt underskud på 1 % af BNP, forventes opfyldt med en margen for hele programperioden. Den tilladte tilpasningssti inkluderer den systemiske pensionsreform, der startede fra 2016. I 2017 afspejler den yderligere gennemgribende strukturelle arbejdsmarkeds- og pensionsreformer. Ifølge stabilitetsprogrammet ventes den offentlige gældskvote at falde fra 40,2 % af BNP i 2016 til 33,8 % i 2020. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. Samtidig er de foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte overskudsmål fra og med 2017, ikke tilstrækkeligt præciseret.

               (7)I sit stabilitetsprogram for 2017 har Litauen anmodet om at gøre brug af en midlertidig afvigelse på 0,5 % af BNP under den forebyggende del i henhold til "den fælles holdning til fleksibilitet i stabilitets- og vækstpagten", der blev godkendt af Økofinrådet i februar 2016 i lyset af den planlagte gennemførelse af store strukturreformer med positiv indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Dette vedrører navnlig en forbedring af pensionssystemets bæredygtighed gennem styrket indeksering og en gradvis forlængelse af pensionsopsparingsperioden. Reformerne kunne imidlertid ikke sikre en automatisk forbindelse mellem pensionsalder og forventet levetid. Desuden moderniserer reformerne arbejdsmarkedsrelationerne ved at indføre nye former for ansættelseskontrakter, kortere opsigelsesvarsler, lavere fratrædelsesgodtgørelser og mere fleksible arbejdstider. Reformerne styrker også arbejdsløshedsunderstøttelsens og de sociale ydelsers dækning og tilstrækkelighed, samtidig med at omfanget af aktive arbejdsmarkedspolitikker udvides, og omfanget af ulovlige og uforsikrede ansættelsesforhold mindskes. Myndighederne skønner, at reformerne har en positiv virkning på de offentlige finanser ved at skabe en årlig besparelse i pensionsudgifterne på gennemsnitlig op til 3,8 % af BNP på lang sigt, samtidig med at reformens arbejdsmarkedsdel muligvis kan øge det gennemsnitlige årlige antal beskæftigede med op til 10 %, hvilket synes at være en overvejende realistisk antagelse. Hvis denne reform gennemføres fuldt ud og rettidigt, vil den derfor have en positiv indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed. På dette grundlag kan Litauen på nuværende tidspunkt anses for at være berettiget til at anvende en midlertidig afvigelse i 2017, forudsat at landet på hensigtsmæssig vis gennemfører de aftalte reformer, som fortsat vil blive overvåget inden for rammerne af det europæiske semester. I betragtning af behovet for at sikre, at minimumsbenchmarket fortsat overholdes (dvs. et strukturelt underskud på 1,5 % af BNP), og under hensyntagen til det tidligere tilladte afvigelse inden for rammerne af klausulen om en systemisk pensionsreform (0,1 % af BNP) kan Litauen på nuværende tidspunkt anses for at være berettiget til at anvende en midlertidig afvigelse på 0,4 % af BNP i 2017, hvilket er lidt lavere end de 0,5 % af BNP, der er anmodet om.

               (8)Den 12. juli 2016 henstillede Rådet, at Litauen i 2017 sikrer, at afvigelsen fra den mellemfristede budgetmålsætning begrænses til den tilladte afvigelse i forbindelse med den systemiske pensionsreform
                  10
               . Under hensyntagen til de for 2016 tilladte afvigelser i forbindelse med pensionsreformen og den for 2017 midlertidige afvigelse i forbindelse med gennemførelsen af strukturreformer kan den strukturelle saldo forringes med 1,3 % af BNP i 2017. På baggrund af Kommissionens forårsprognose 2017 forventes Litauen at overholde dette krav i 2017. I 2018 burde Litauen nå sin mellemfristede målsætning under hensyntagen til de afvigelser, der blev tilladt for 2016 i forbindelse med gennemførelsen af den systemiske pensionsreform og for 2017 i forbindelse med strukturreformen, idet midlertidige afvigelser fremføres i en periode på tre år. På baggrund af Kommissionens forårsprognose 2017 svarer dette til en nominel vækstrate i de primære offentlige nettoudgifter på 6,4 % i 2018, hvilket svarer til en forringelse af den strukturelle saldo på -0,6 % af BNP. Med en uændret politik forventes Litauen at opfylde dette krav i 2018. Rådet er af den generelle opfattelse, at Litauen ventes at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten i 2017 og 2018.

               (9)Efter den seneste forhøjelse af den ikke-skattepligtige mindsteløn er skattebyrden for de lavtlønnede i de seneste år faldet betydeligt og er nu tæt på EU's gennemsnit. Samtidig har de kompenserende skatteforhøjelser været begrænsede, og derfor er skatteindtægterne målt som andel af BNP fortsat blandt de laveste i EU, hvilket begrænser Litauens evne til at løse sine sociale udfordringer. De lave skatteindtægter skyldes den sorte økonomis forholdsvis store andel og de relativt lave indtægter fra miljø- og kapitalbeskatning.

               (10)Selv om Litauen i de senere år har gjort fremskridt for at forbedre momsopkrævningen, er momsgabet blandt de højeste i EU. Problemet med lav skatteopkrævning forværres af underrapportering af lønninger. En bedre overholdelse af skattelovgivningen vil øge budgetindtægterne og forbedre skattesystemets rimelighed og økonomiens effektivitet.

               (11)Stigningen i ældrekvoten forventes at blive intensiveret, og inden for rammerne af de eksisterende pensionsregler forventes pensionsudgifter som en andel af BNP at stige med omkring 50 % i slutningen af 2030'erne. Det er væsentligt at knytte pensionsydelser sammen med forventet levetid for at begrænse det pres, som pensionsudgifterne vil lægge på de offentlige finanser.

               (12)Litauen har udsat ikrafttrædelsen af den nye arbejdslovgivning og anden lovgivning vedrørende den nye sociale model. Dette giver mulighed for at sikre en god balance mellem fleksibilitet og sikkerhed i arbejdsrelationerne. Den høje andel personer, der risikerer fattigdom eller social udstødelse, udgør sammen med den stadig mere ulige indkomstfordeling fortsat store udfordringer for Litauen. Forholdet mellem indkomsterne for de rigeste 20 % og de fattigste 20 % af husstandene steg fra 5,3 i 2012 til 7,5 i 2015, og er nu det næsthøjeste i EU. Dette hæmmer den økonomiske vækst, den makroøkonomiske stabilitet og udviklingen af et inklusivt samfund. I øjeblikket håndteres denne udfordring ikke effektivt af det sociale sikkerhedsnet, da udgifterne til social beskyttelse er lave. Desuden er forskellen i ulige indkomstfordeling før og efter beskatning og sociale overførsler en af de mindste i EU. Regeringen har imidlertid sat bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse højt på sin dagsorden. I lovgivningen vedrørende den nye sociale model påtænkes det at øge arbejdsløshedsunderstøttelsens dækning og tilstrækkelighed, og der føres drøftelser om at sikre en mere hensigtsmæssig social bistand. Disse vigtige beslutninger mangler endnu at blive vedtaget og gennemført. For at bekæmpe fattigdom blandt ældre supplerede Litauen i 2016 sin pensionslovgivning med en indekseringsmekanisme, der kan bruges til at forbedre pensionernes tilstrækkelighed.

               (13)Det er vigtigt, at Litauen imødegår sine udfordringer med hensyn til færdigheder og tackler de negative følger af faldet i befolkningen i den erhvervsaktive alder. Andelen af elever med utilstrækkelige grundlæggende færdigheder er fortsat høj. Til trods for de høje tal for gennemførelse af videregående uddannelse, er de videregående uddannelser præget af ringe kvalitet og finansielle incitamenter, der fremmer overdimensioner og ineffektivitet i stedet for resultater. Der bør fortsat gøres en indsats for at sikre undervisning af høj kvalitet på alle uddannelsesniveauer (bl.a. ved at reformere karriere- og arbejdsvilkår). Dette er afgørende for at håndtere dårlige resultater og uddannelsesmæssige mangler og sikre kvalitet i de videregående uddannelser (bl.a. ved at indføre resultatbaseret finansiering og ved at konsolidere videregående uddannelsesinstitutioner). Den vedvarende lave deltagelse i voksenuddannelse i Litauen gør det vanskeligt at opnå effektive arbejdsmarkedsreformer og en bedre kvalificeret arbejdsstyrke. Litauen har fokuseret sin indsats på at øge udbuddet og relevansen af de læringsmuligheder, der tilbydes i offentligt regi, men dette har indtil videre ikke ført til konkrete resultater. For at opnå højere og vedvarende deltagelse i voksenuddannelse vil Litauen også skulle tilskynde enkeltpersoner til at påbegynde uddannelse og skabe incitamenter for arbejdsgiverne til at tilbyde flere uddannelsesmuligheder for deres ansatte.

               (14)Arbejdsløsheden blandt lavtuddannede og personer med kvalifikationer på mellemhøjt niveau ligger fortsat over EU-gennemsnittet. Der er en høj fattigdomsrate blandt personer med handicap, bl.a. på grund af deres svage integration på arbejdsmarkedet. De aktive arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger spiller i øjeblikket en begrænset rolle i indsatsen for at hjælpe mennesker med at komme tilbage på arbejdsmarkedet i Litauen. Litauen har betydelige muligheder for at gøre arbejdsmarkedet mere rummeligt, bl.a. ved at tilbyde flere støtteforanstaltninger til personer med handicap. Det indebærer f.eks. en opskalering af støttet beskæftigelse og af det erhvervsmæssige revalideringsprogram samt større adgang til rehabiliteringsbudgetter. Den nyligt vedtagne lov om beskæftigelse vil kunne forbedre tilvejebringelsen af aktive arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger.

               (15)Litauen har i de senere år gjort fremskridt for at forbedre den sociale dialog. Arbejdsmarkedets parter deltager aktivt i drøftelserne om den nye arbejdsmarkedslov og den nye sociale model, og regeringen har iværksat en handlingsplan for at styrke den sociale dialog. Den tager sigte på at opbygge kapacitet hos arbejdsmarkedets parter, fremme kollektive forhandlinger og forbedre den sociale dialog på alle niveauer.

               (16)Sundhedsresultaterne i Litauen har fortsat en betydelig negativ indvirkning på den potentielle disponible arbejdskraft og arbejdsproduktiviteten. Selv om der arbejdes på at flytte patienter til mere omkostningseffektive sundhedsydelser, hæmmes sundhedssystemet fortsat af stor afhængighed af hospitalspleje og et lavt niveau af udgifter til forebyggende sundhedsarbejde og folkesundhed. Patienters egenbetaling er meget høj, navnlig hvad angår lægemidler.

               (17)Den negative demografiske udvikling betyder, at væksten i stigende grad vil afhænge arbejdsproduktiviteten. I perioden 2000-2015 har Litauen været en af de EU-medlemsstater, som har haft de højeste vækstrater for arbejdsproduktivitet, selv om vækstraterne på det seneste været faldende. Litauens offentlige investeringer lider under dårlig planlægning og utilstrækkelig sammenkædning med landets strategiske mål. Den offentlige FoU-intensitet voksede til en værdi, der lå lidt over EU-gennemsnittet i 2015, hvorimod den erhvervsmæssige FoU-intensitet stadig halter bagefter. De litauiske retningslinjer for politiske reformer inden for videnskab og innovation, der blev vedtaget i 2016, fokuserer på at tage fat om de vedvarende udfordringer inden for forskning og innovation. Dette skal ske gennem opfordring til reform af institutionel FoU-finansiering, konsolidering af forsknings- og højere uddannelsesinstitutioner samt videnskabs- og teknologiparker og bedre politikkoordination, overvågning og evaluering. Litauen har gjort visse fremskridt med hensyn til at støtte alternative finansieringsmidler. Det har bidraget til at etablere en række venturekapitalfonde og fonde for startkapital. Regeringen har også for nylig vedtaget en lov om crowd-investering.

               (18)Antallet af sager vedrørende bestikkelse, der er blevet indbragt for domstolene, har været en støt stigning i de seneste år, hvilket viser, at Litauen har optrappet bestræbelserne på at bekæmpe korruption. På visse vigtige områder som f.eks. sundhedsydelser og offentlige indkøb anvendes bestemmelserne mod småkorruption og korruption på højt niveau dog ikke altid i praksis. Sundhedssektoren lider under den udbredte praksis med uformelle betalinger til læger. Der er ikke tilstrækkelig gennemsigtighed i offentlige indkøb, navnlig på kommunalt plan. Desuden modvirker de svage whistleblower-ordninger, at der gives tip om potentielle uregelmæssigheder i den offentlige og private sektor. Regeringen har sat bekæmpelse af korruption i sundhedssektoren som en prioritet i sit program for bekæmpelse af korruption. For at mindske risikoen for korruption og interessekonflikter i forbindelse med offentlige indkøb af lav værdi, har regeringen pålagt de ordregivende myndigheder at offentliggøre information online om iværksatte udbud, de udvalgte tilbudsgivere og de tildelte kontrakter. Det er dog nødvendigt med fortsat overvågning for at sikre gennemførelsen af disse politikker.

               (19)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Litauens økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2017. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt opfølgningen på de henstillinger, der er blevet rettet til Litauen i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Litauen, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

               (20)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået stabilitetsprogrammet, og dets holdning
                  11
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               HENSTILLER, at Litauen i 2017 og 2018 iværksætter tiltag med henblik på at:

               1.Føre en finanspolitik, der er i overensstemmelse med bestemmelserne under den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten, hvilket indebærer fortsat opfyldelse af den mellemfristende budgetmålsætning i 2018 under hensyntagen til de midlertidige afvigelser, der er tilladt i forbindelse med gennemførelsen af den systemiske pensionsreform og strukturreformerne. Forbedre overholdelsen af skattereglerne og udvide skattegrundlaget til også at omfatte kilder, der er mindre skadelige for væksten. Tage skridt til at tackle udfordringen med hensyn til den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i relation til pensioner.

               2.Afhjælpe manglen på kvalificeret arbejdskraft ved hjælp af effektive aktive arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger og voksenuddannelse og forbedre de uddannelsesmæssige resultater ved at belønne høj kvalitet i undervisningen og på de videregående uddannelser. Forbedre sundhedssystemets effektivitet ved at styrke ambulant behandling, sygdomsforebyggelse og prismæssig overkommelighed. Forbedre det sociale sikkerhedsnets tilstrækkelighed.

               3.Træffe foranstaltninger til at styrke produktiviteten ved at gøre de offentlige investeringer mere effektive og sørge for, at de i højere grad sammenkædes med landets strategiske mål.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 514 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 og P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01

                     (7)
                  SWD(2017) 80 final.

                     (8)
                  Artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Litauen har lov til at afvige fra sin mellemfristede budgetmålsætning i 2017 og 2018 i kraft af den tilladelse inden for rammerne af klausulen om en systemisk pensionsreform, der blev givet for 2016, idet midlertidige afvigelser fremføres i en periode på tre år.

                     (11)
                  I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 13.5.2015
            COM(2015) 251 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om gennemførelsen af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik i de medlemsstater, der har euroen som valuta

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om gennemførelsen af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik i de medlemsstater, der har euroen som valuta

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 136 sammenholdt med artikel 121, stk. 2,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer
                  2
               , særlig artikel 6, stk. 1,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  3
               ,

               som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)En vedvarende og styrket udvikling af euroområdet kræver en fortsat politisk indsats, som kan støtte en afbalanceret tilpasning i den private og den offentlige sektor og forbedre økonomiens vækstpotentiale på mellemlang til lang sigt. Det økonomiske opsving i euroområdet er i gang, men hæmmes af eftervirkningerne af den seneste økonomiske og finansielle krise, bl.a. den igangværende tilpasning i forhold til udlandet, høje offentlige og private gældsniveauer og følgerne af at skulle nedbringe dem, vedvarende strukturelle stivheder på de nationale arbejds- og produktmarkeder, en høj arbejdsløshed og lav tillid samt et fortsat lavt investeringsniveau. Ambitionsniveauet for gennemførelsen af de reformer, der er blevet henstillet til i de landespecifikke henstillinger, har indtil videre ikke været tilstrækkelig højt.

               (2)Euroområdet er mere end blot summen af dets medlemmer. Økonomierne i euroområdet er nært forbundne, hvilket understreger nødvendigheden af at styrke samordningen af finanspolitikken, den økonomiske politik og strukturpolitikkerne. Euroområdets overordnede politiske kurs bør fremme væksten og samtidig sikre, at fremskridtene med at skabe balance ikke sættes over styr. Eurolandene har et særligt ansvar for at sikre en effektiv gennemførelse af den økonomiske styring, som er blevet styrket væsentligt i de seneste år. Det betyder, at de i højere grad skal yde pres på hinanden med henblik på at gennemføre nationale reformer og føre en forsigtig finanspolitik. Det kræver også, at de nationale reformer i højere grad betragtes ud fra euroområdets perspektiv, at eventuelle afsmittende virkninger internaliseres, og at der anspores til politiske tiltag, der er særligt vigtige for en velfungerende økonomisk og monetær union.

               (3)Der er endnu ikke gjort tilstrækkeligt i euroområdet for at gennemføre ambitiøse strukturreformer, som kan modernisere økonomierne og stimulere konkurrencen og vækstpotentialet.  Der er meget stor forskel medlemsstaterne imellem for så vidt angår størrelsen af deres ubalancer før krisen, hvor de befinder sig i konjunkturforløbet og deres finanspolitiske råderum. Til trods for, at der er sket forbedringer af arbejdsmarkederne og gjort visse fremskridt i retning af reformer for at gøre dem mere fleksible, er arbejdsløsheden stadig høj, og langtidsledigheden risikerer at bide sig fast, hvilket vil belaste den sociale situation endnu mere i de mest sårbare lande. Der foregår stadig en tilpasning i forhold til udlandet, men den skrider meget asymmetrisk frem, og der er ikke sket en tilpasning af de store overskud på de løbende poster. Ambitiøse strukturreformer af arbejds- og produktmarkederne ville bane vejen for den nødvendige økonomiske tilpasning i euroområdet og sætte gang i væksten i de lande, der gennemfører dem. Reformerne bidrager også til større social inklusion, idet de øger beskæftigelsen og reducerer forbrugerpriserne. Hvis de gennemføres i fællesskab på tværs af medlemsstater, vil strukturreformerne være til gavn for hele euroområdet som følge af deres positive afsmittende virkninger på handelen og det finansielle kredsløb. Det vil også anspore resten af euroområdet til at træffe de rette politiske valg. De tematiske drøftelser i Eurogruppen kan understøtte denne proces gennem en vurdering og benchmarking af reformerne og deres virkninger i hele euroområdet. Det kan ske ved, at der tages ved lære af bedste praksis, vedtages fælles principper for gode reformer, og ved at landene lægger et vist pres på hinanden. I betragtning af at der foregår en tilpasning på nationalt plan, som påvirker euroområdet som helhed, er det særlig vigtigt løbende at overvåge reformfremskridtene i de medlemsstater, der har uforholdsmæssigt store ubalancer eller ubalancer, der kræver afgørende tiltag.

               (4)En af de største politiske udfordringer i euroområdet er at nedbringe den offentlige gæld ved at føre en ansvarlig finanspolitik. Takket være de seneste års konsolideringsindsats er den finanspolitiske situation forbedret, men samordningen af finanspolitikken er stadig ikke optimal. En række eurolande er stadig nødt til at fortsætte den finanspolitiske tilpasning med henblik på at nedbringe den meget høje gæld. Andre lande har et større råderum, som de kunne udnytte til at stimulere den indenlandske efterspørgsel med et særligt fokus på investeringer. Det ville understøtte væksten på nationalt plan og i hele euroområdet. Fleksibiliteten i stabilitets- og vækstpagten giver medlemsstaterne mulighed for at gennemføre strukturreformer og investeringer, samtidig med at de stadig overholder de fælles regler. Budgetstrategierne er endnu ikke tilstrækkeligt vækstfremmende. Til trods for den øgede samordning i Eurogruppen er der på indtægtssiden stadig plads til at effektivisere skattesystemerne og reducere skattekilen på arbejde. På udgiftssiden skal fokus i højere grad rettes mod offentlige investeringer, som understøttes af solide cost-benefit-analyser, og andre offentlige udgifter, der har stærk og positiv indvirkning på væksten. Udgiftsanalyser har tydeligt vist, at der er behov for at hente besparelser i den offentlige administration. Det vil velfungerende nationale budgetrammer kunne bidrage til.

               (5)De finansielle markeder i euroområdet er i bedring, men långivningen til den private sektor er stadig svag, og markedet er stadig meget fragmenteret. Det hæmmer investeringerne i euroområdet. Til trods for nødvendigheden af både materielle og immaterielle investeringer er der derfor opstået et stort investeringsgab. Med EU's investeringsplan åbnes der mulighed for at mobilisere investeringer og kanalisere dem ud til produktive formål. Investeringsplanen og ECB's udvidede program for opkøb af aktiver vil dog få større gennemslagskraft, hvis de ledsages af foranstaltninger i den bredere finanssektor til at genoprette kreditstrømmene, uddybe kapitalmarkederne og sætte skub i den langsigtede finansiering af økonomien. Bankunionen er ved at være etableret, og den understøttes af et fælles regelsæt og en ensrettet reguleringstilgang. Hvis kapitalmarkederne var mere integrerede og velfungerende, ville der kunne mobiliseres flere midler til investering, den europæiske økonomi ville blive mindre afhængig af bankerne, og de finansielle strukturer ville være mere afbalancerede og stabile.

               (6)Til trods for de seneste fremskridt med hensyn til at styrke rammerne for ØMU'en viser de nuværende udfordringer tydeligt, at der er behov for at færdigudvikle dem. En yderligere udvikling af ØMU'en skal ske gradvist, hvor disciplin kombineres med solidaritet. Kommissionens formand vil sammen med formændene for Det Europæiske Råd, Europa-Parlamentet, Den Europæiske Centralbank og Eurogruppen forberede de næste skridt i retning af en bedre økonomisk styring i euroområdet,

               (7)

               HENSTILLER, at eurolandene i perioden 2015-2016 inden for Eurogruppen træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.Lægge indbyrdes pres på hinanden for at fremme strukturreformer, der bidrager til en korrektion af store interne og eksterne gældsniveauer og understøtter investeringer. Løbende vurdere resultaterne af reformerne i de medlemsstater, der har alvorlige ubalancer.  Fortsætte de regelmæssige tematiske vurderinger af strukturreformerne. Inden foråret 2016 træffe afgørelse om den videre samordning med henblik på at nedsætte den høje skattekile på arbejde og reformere markederne for tjenesteydelser.

               2.Samordne finanspolitikken for at sikre, at den samlede kurs i euroområdet stemmer overens med risiciene for den finanspolitiske holdbarhed og konjunkturforholdene. Inden foråret 2016 afholde tematiske drøftelser om at øge kvaliteten og holdbarheden af de offentlige finanser med særligt fokus på at prioritere materielle og immaterielle investeringer både nationalt og på EU-niveau og om at øge skattesystemernes vækstfremmende virkninger. Kontrollere, at de nyligt styrkede nationale budgetrammer fungerer effektivt.

               3.Sikre en rettidig afslutning på opfølgningen til Den Europæiske Centralbanks omfattende vurdering, gennemførelsen af direktivet om genopretning og afvikling af banker, afslutningen på ratificeringen af den mellemstatslige aftale om den fælles afviklingsfond og sikre, at den er fuldt operationel fra januar 2016. Fremme foranstaltninger til at øge den markedsbaserede finansiering, forbedre SMV'ernes adgang til finansiering og udvikle alternative finansieringskilder. Tilskynde til flere reformer af de nationale konkursregler.

               4.Videreføre arbejdet med at uddybe Den Økonomiske og Monetære Union og bidrage til at forbedre de økonomiske tilsynsrammer i lyset af rapporten om de næste skridt i retning af en bedre økonomisk styring i euroområdet, som vil blive udarbejdet af Kommissionens formand Jean-Claude Juncker i tæt samarbejde med de øvrige formænd, Donald Tusk, Martin Schulz, Mario Draghi og Jeroen Dijsselbloem, og opfølgninger hertil.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 251.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 13.5.2015
            COM(2015) 254 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Tjekkiets nationale reformprogram for 2015 og med Rådets udtalelse om Tjekkiets konvergensprogram for 2015

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Tjekkiets nationale reformprogram for 2015 og med Rådets udtalelse om Tjekkiets konvergensprogram for 2015

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 9, stk. 2,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  2
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  3
               ,

               som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker. Strategien fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker. Disse udgør tilsammen de "integrerede retningslinjer", som medlemsstaterne blev opfordret til at tage i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)Den 8. juli 2014 vedtog Rådet en henstilling om Tjekkiets nationale reformprogram for 2014 og afgav sin udtalelse om Tjekkiets opdaterede konvergensprogram for 2014.

               (4)Den 28. november 2014 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  4
               , som markerede starten på det europæiske semester om samordning af de økonomiske politikker for 2015. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  5
               , hvori Tjekkiet ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (5)Den 18. december 2014 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne om at sætte skub i investeringer, fremskynde strukturreformer og forfølge en ansvarlig vækstfremmende finanspolitisk konsolidering.

               (6)Den 26. februar 2015 offentliggjorde Kommissionen sin landerapport om Tjekkiet for 2015
                  6
               . Den analyserede Tjekkiets fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget den 8. juli 2014.

               (7)Den 30. april 2015 afleverede Tjekkiet sit nationale reformprogram for 2015 og sit konvergensprogram for 2015. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (8)Tjekkiet befinder sig for øjeblikket under den præventive del af stabilitets- og vækstpagten. Ifølge landets konvergensprogram for 2015 vil regeringen gradvist nedbringe det offentlige underskud til 1,9 % af BNP i 2015 og yderligere til 0,6 % af BNP i 2018. Regeringen har til hensigt at nå den mellemsigtede målsætning for det strukturelle underskud på 1 % af BNP i 2018, men ifølge den genberegnede strukturelle saldo
                  7
                forventes dette mål at blive nået i 2016. Ifølge konvergensprogrammet forventes den offentlige gældskvote at opnå næsten 41 % i 2015 for derefter gradvist at falde til 40,2 % i 2018. Det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for budgetfremskrivningerne i stabilitetsprogrammet, er realistisk, og de foranstaltninger, der skal støtte virkeliggørelsen af målene for de samlede underskud fra 2016 og fremefter er tilstrækkeligt specificeret. Der er imidlertid en risiko for, at virkningen af de planlagte foranstaltninger på indtægtssiden bliver mindre end anslået. Baseret på Kommissionens forårsprognose fra 2015 forventes udgiftsbenchmarket at blive overholdt i 2015. Der forventes en vis afvigelse i 2016, idet væksten i nettoudgifterne vil overstige benchmarket med 0,3 % af BNP. Der vil derfor være behov for yderligere foranstaltninger i 2016. På baggrund af sin vurdering af konvergensprogrammet for 2014 og Kommissionens forårsprognose fra 2015 finder Rådet, at Tjekkiet i store træk kan forventes at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Hovedelementerne i den finanspolitiske ramme er på plads. Rækkevidden af den mellemsigtede budgetplanlægning og budgetreglen er imidlertid begrænset, og håndhævelsen har været svag. Et udkast til reformpakke er adskillige gange blevet ændret og forsinket, og dets vedtagelse skal efter planen nu finde sted i 2015. Tjekkiet står stadig over for udfordringer hvad angår langsigtet finanspolitisk holdbarhed, hvilket i høj grad skyldes de forventede stigninger i udgifterne til pension og sundhedsvæsen. Mere gunstige demografiske fremskrivninger har medført visse forbedringer med hensyn til udsigterne for pensionssystemet. Den tjekkiske regering har planer om gradvist at hæve den gældende pensionsalder, men den planlagte ændring på mellemlang sigt er for langsom. Drøftelser vedrørende en ændring af den nuværende ordning for indeksering af pensioner er i gang, men der er endnu ikke vedtaget nogen foranstaltninger. Selvom der er truffet visse foranstaltninger til at forbedre omkostningseffektiviteten og forvaltningen af sundhedssektoren, har fremskridtene på området været begrænsede. De indikatorer, der bruges til at måle resultaterne i hospitalssektoren, viser, at medicinsk behandling ikke altid ydes på omkostningseffektiv vis, mens fordelingen af ressourcer hæmmes af vanskeligheder i forbindelse med indførelsen af et system for godtgørelse af hospitalernes omkostninger. Der er ligeledes tegn på, at de praktiserende læger ikke i tilstrækkelig grad screener patienterne, inden de sendes videre. Offentlige udbud i sundhedssektoren er desværre præget af mange uregelmæssigheder, hvilket tyder på utilstrækkelig vejledning og kontrol.

               (9)På beskatningsområdet er de største udfordringer at bekæmpe skatteunddragelse og gøre skatteopkrævningen mindre omkostnings- og tidskrævende for både skatteyderne og myndighederne. Tjekkiet har identificeret overholdelse af skattereglerne og bekæmpelse af skatteunddragelse som prioriteter og har taget en række skridt inden for disse områder. Der er indført adskillige foranstaltninger i 2015 vedrørende både direkte og indirekte skatter, ligesom der er planlagt yderligere foranstaltninger for 2016. Compliance-omkostningerne er dog stadigt for høje. Standardisering af beskatningsgrundlaget for den personlige indkomstskat, sygesikringsbidrag og sociale bidrag vil kunne medføre en forenkling af skattesystemet, men denne ændring er ikke blevet indført, og der foreligger p.t. ingen planer for, hvordan problemet skal løses. Arbejdet med at forenkle selvangivelsen og øge anvendelsen af forhåndsudfyldte formularer bliver ikke udført systematisk. Fremfor at forenkle momssystemet indførte Tjekkiet en tredje momssats i 2014. Der er kun sket begrænsede fremskridt med hensyn til at nedbringe forskellene i den skattemæssige behandling af lønmodtagere og selvstændige. Skatteindtægterne i Tjekkiet beror i høj grad stadig på beskatning af arbejdskraft, og lavtlønnede arbejdstagere, navnlig dem uden børn, er pålagt et relativt højt skattetryk på arbejde. Foranstaltninger, som træder i kraft i 2015, vil i nogen grad nedsætte skatten på arbejde for udvalgte grupper, men vil samlet set have en begrænset virkning. Ejendoms- og miljøskatterne (undtagen brændstof) er fortsat lave, hvilket viser, at det er muligt at flytte beskatningen væk fra arbejde.

               (10)Hvad angår reformer af de lovregulerede erhverv skete der begrænsede fremskridt i 2014, men den midlertidige nationale handlingsplan, som blev vedtaget i april 2015, indeholder en række konkrete tiltag, som skal forbedre lovgivningsrammerne og fjerne uforholdsmæssige og uberettigede krav.

               (11)De seneste års indsats for at tackle korruptionsproblemet har været præget af store forsinkelser. Den seneste handlingsplan for bekæmpelse af korruption dækker en række prioriterede områder. Den omfatter lovgivning om finanskontrol, den offentlige anklagemyndighed, finansiering af politiske partier, beskyttelse af whistleblowere og en ny politik for forvaltning af statsejede virksomheder samt en ændring af lovgivningen om fri adgang til oplysninger. Ikke desto mindre lader det til, at indsatsen for at få vedtaget denne lovgivning er begrænset. Vedtagelsen og gennemførelsen af loven om offentligt ansatte og de relaterede foranstaltninger har betydet, at Tjekkiet er begyndt at tackle problemerne med den offentlige administrations effektivitet og stabilitet. De offentlige investeringer bremses af administrative og lovgivningsmæssige hindringer i forbindelse med investeringsplanlægning, manglende gennemsigtighed og lang sagsbehandling ved indhentning af bygge- og arealanvendelsestilladelser. I de senere år har en række initiativer fokuseret på offentlige udbud, men der er fortsat problemer med gennemsigtigheden. Navnlig offentliggøres offentlige kontrakter stadig ikke i et centralt register. Effektiviteten i offentlige udbudsprocedurer hæmmes af den utilstrækkelige vejledning og oplæring af personalet i de ordregivende institutioner. Kontrollen med systemet er fortsat begrænset.

               (12)Samlet set er beskæftigelsen p.t. høj, men visse dårligt stillede befolkningsgrupper er stadig underrepræsenterede på arbejdsmarkedet, herunder forældre med små børn, lavt kvalificerede arbejdstagere, handicappede og romaer. Der er taget visse skridt mod en styrkelse af den offentlige arbejdsformidlings effektivitet. Beskæftigelsen blandt unge mennesker er stigende, og den offentlige arbejdsformidling forsøger at målrette sin indsats mod især de unge. Manglen på gode børnepasningstilbud til overkommelige priser og den begrænsede brug af fleksible arbejdsordninger gør det svært for kvinder med børn at deltage på arbejdsmarkedet. Der er sket en vis udvikling med hensyn til at øge adgangen til børnepasning, men de politikker, der støtter offentlig børnepasning af de yngste børn, er stadig utilstrækkelige.

               (13)De seneste år er uddannelsesresultaterne i Tjekkiet blevet forbedret, men der er fortsat strukturelle udfordringer. Der har været en stor stigning i antallet af studerende på de videregående uddannelser, men det faldende kvalifikationsniveau blandt unge med en videregående uddannelse vækker bekymring. Det er håbet, at der med den forsinkede reform af de videregående uddannelser, som efter planen skal vedtages i 2015, vil blive indført akkreditering af institutionerne, strengere intern kvalitetssikring og øget profilering af de studerende samt en forbedring af finansieringssystemerne. Der skal rekrutteres flere lærere til den obligatoriske undervisningssektor, men lave lønninger og en negativ opfattelse af erhvervet gør det vanskeligt at tiltrække egnede kandidater. Et nyt karrieresystem, som har til formål at dels forbedre rekrutteringen af lærere, dels forbedre deres faglige udvikling, ventes færdigudviklet i første halvdel af 2015, så det kan indføres i september 2016. Dets samlede virkning vil dog i høj grad afhænge af den tilgængelige finansiering. Der er imidlertid stadig behov for en samlet strategi for evaluering og støtte af de skoler og elever, der klarer sig dårligt. Iværksættelsen af en sådan strategi vil kunne bidrage til at øge effektiviteten og ligheden inden for uddannelsessektoren. Til trods for at regeringen har vedtaget en omfattende uddannelsesstrategi, er der gjort begrænsede fremskridt med hensyn til at gøre uddannelse mere inklusiv. Unge mennesker med en lavere socioøkonomisk baggrund, herunder romaer, har mindre succes i uddannelsessystemet og på arbejdsmarkedet end andre.

               (14)Som led i det europæiske semester har Kommissionen foretaget en omfattende analyse af Tjekkiets økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2015. Den har også vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, som Tjekkiet har truffet som opfølgning på de henstillinger, der blev rettet til landet de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Tjekkiet, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union ved på EU-plan at give input til kommende nationale beslutninger. De henstillinger, der afgives som led i det europæiske semester, afspejles i nedenstående henstilling 1-4.

               (15)På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået Tjekkiets konvergensprogram, og Rådets udtalelse afspejles især i henstilling 1) nedenfor
                  8
               ,

               HENSTILLER, at Tjekkiet i 2015 og 2016 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.Sikre en finanspolitisk tilpasning på 0,5 % af BNP i 2016. Yderligere forbedre sundhedssektorens omkostningseffektivitet og forvaltning.

               2.Bekæmpe skatteunddragelse, forenkle skattesystemet og gennemføre handlingsplanen for bekæmpelse af korruption. Træffe foranstaltninger, der øger gennemsigtigheden og effektiviteten af offentlige udbud, herunder ved at oprette et centralt register over offentlige kontrakter, yde mere vejledning og skærpe kontrollen.

               3.Mindske den høje skattebyrde på lavtlønnedes indkomst ved at flytte beskatningen over til andre områder. Yderligere forbedre mulighederne for børnepasning til en overkommelig pris.

               4.Vedtage reformen af de videregående uddannelser. Sikre passende efteruddannelse af lærere, støtte de skoler, der klarer sig dårligt, og træffe foranstaltninger for at fremme deltagelsen blandt dårligt stillede børn, herunder romaer.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 254.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904.

                     (6)
                  SWD(2015) 23 final.

                     (7)
                  Kommissionen genberegner den strukturelle saldo ud fra oplysningerne i konvergensprogrammet og på basis af den i fællesskab aftalte metode.

                     (8)
                  I henhold til artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 13.5.2015
            COM(2015) 253 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Bulgariens nationale reformprogram for 2015og med Rådets udtalelse om Bulgariens konvergensprogram for 2015

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Bulgariens nationale reformprogram for 2015

                  og med Rådets udtalelse om Bulgariens konvergensprogram for 2015

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 9, stk. 2,

               som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer
                  2
               , særlig artikel 6, stk. 1,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  3
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  4
               ,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget fra Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker. Strategien fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)Den 13. juli 2010 vedtog Rådet på grundlag af Kommissionens forslag en henstilling om de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker i medlemsstaterne og Unionen (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog det en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker. Disse udgør tilsammen de "integrerede retningslinjer", som medlemsstaterne blev opfordret til at tage i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)Den 8. juli 2014 vedtog Rådet en henstilling om Bulgariens nationale reformprogram for 2014 og afgav sin udtalelse om Bulgariens opdaterede konvergensprogram for 2014.

               (4)Den 28. november 2014 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  5
               , som markerede starten på det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker 2015. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  6
               , hvori Bulgarien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybtgående undersøgelse.

               (5)Den 18. december 2014 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med hensyn til at fremme investeringer, fremskynde strukturreformer og forfølge en ansvarlig vækstfremmende finanspolitisk konsolidering.

               (6)Den 26. februar 2015 offentliggjorde Kommissionen sin landerapport om Bulgarien for 2015
                  7
               . Den analyserede Bulgariens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget den 8. juli 2014. Landerapporten omfatter også resultaterne af den dybtgående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionens analyse førte til den konklusion, at Bulgarien oplever makroøkonomiske ubalancer. Især den finansielle sektors turbulens i 2014 har givet anledning til bekymring om bankpraksis i den indenlandsk ejede del, som kan have betydelige konsekvenser for finanssektoren og den overordnede makroøkonomiske stabilitet. Desuden er der fortsat makroøkonomiske risici i form af den fortsatte negative stilling over for udlandet (som ganske vist er i bedring), samt for stor låntagning i virksomhederne og svage arbejdsmarkedstilpasninger. Disse risici fortjener særlig opmærksomhed.

               (7)Den 30. april 2015 forelagde Bulgarien sit nationale reformprogram for 2015 og sit konvergensprogram for 2015. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (8)Bulgarien er i øjeblikket i den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I sit konvergensprogram for 2015 har regeringen til hensigt at holde det samlede underskud på 2,8 % af BNP i 2015. Derefter beskriver regeringen sine planer om gradvist at mindske underskuddet for at nå et niveau på 1,3 % af BNP i 2018. Ifølge konvergensprogrammet har regeringen til hensigt at overholde den mellemfristede målsætning - et strukturelt underskud på 1 % af BNP - i 2018. Den offentlige gældskvote forventes at stige i programperioden til næsten 31 % i 2018. Det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger, er plausibelt. Men foranstaltningerne til at støtte det planlagte mål for underskuddet fra 2016 og fremefter er ikke tilstrækkeligt specificerede. Med udgangspunkt i Kommissionens prognose fra foråret 2015 forventes nettovæksten i udgifterne at overholde benchmarket i 2015. Hvis forværringen af den strukturelle saldo (1,7 % af BNP i 2014) tages i betragtning, er der dog en risiko for en vis afvigelse fra kravet i perioden 2014-2015. I 2016 er der en risiko for en betydelig afvigelse, idet nettovæksten i udgifterne overstiger benchmarket på 0,9 % af BNP. Derfor vil der være behov for yderligere foranstaltninger begge år. På baggrund af vurderingen af stabilitetsprogrammet og Kommissionens prognose fra foråret 2015 er Rådet af den opfattelse, at der er risiko for, at Bulgarien ikke vil kunne overholde stabilitets- og vækstpagtens bestemmelser.

               (9)Overholdelse af skattereglerne er fortsat en stor udfordring i Bulgarien. Der er behov for en samlet strategi for håndhævelse af skattelovgivningen, der bygger på en grundig analyse af risici, systematisk konsekvensanalyse af foranstaltninger, der allerede er truffet og tæt koordinering mellem de forskellige opkrævningsmyndigheders agenturer.

               (10)Det bulgarske sundhedssystem står over for en række store udfordringer, herunder dårlige sundhedsresultater, små midler til rådighed og alvorlige svagheder i ressourceudnyttelsen. Den forventede levealder ligger væsentligt under EU-gennemsnittet, og den forventede levetid ved fødslen er blandt de laveste i EU. Systemet er fortsat baseret på en overdimensioneret hospitalssektor. Selv om midlerne til primær og ambulant behandling er øget lidt i nominelle tal de seneste år, er de stadig meget begrænsede. Fonden for sundhedsydelser er kontraktligt forpligtet til at betale hospitalerne en på forhånd fastlagt pris for behandlinger, hvilket tilskynder hospitalerne til at levere utilstrækkeligt målrettede sundhedsydelser. Der blev vedtaget en national sundhedsstrategi i 2014, men den mangler en klar gennemførelsesplan.

               (11)Uroen i banksektoren i sommeren 2014 afslørede institutionelle og tilsynsmæssige svagheder. Tilsynsorganets manglende opdagelse af væsentlige problemer i landets fjerdestørste bank, KTB, peger i retning af mangler ved tilsynet med finanssektoren og kontrollen af koncentrationsrisici. Det har undergravet banktilsynets troværdighed, hvilket så også giver anledning til tvivl om sundhedstilstanden i andre dele af finanssektoren. Likviditetskrisen i sommeren 2014 afdækkede et kapitalunderskud og førte til, at KTB’s banklicens blev trukket tilbage. De garanterede indskud, der beløber sig til ca. 5 % af BNP, blev først udbetalt efter en betydelig forsinkelse.

               (12)Aktive arbejdsmarkedspolitikker er utilstrækkeligt udviklede, både hvad angår omfang og målretning. Opsplitning af agenturer gør det til en større udfordring at levere ydelser og tjenester til arbejdsløse og inaktive. Koordineringen mellem arbejdsformidlinger og socialhjælpsdirektoratet er ikke rettet ind mod en effektiv og integreret gennemførelse af foranstaltninger for de mest sårbare. Bulgarien har en stor andel af unge, som hverken er i beskæftigelse eller under almen eller faglig uddannelse, og som ikke er i kontakt med arbejdsformidlingen, og de nås derfor ikke med standardaktiveringsforanstaltninger på arbejdsmarkedet. Størstedelen af Bulgariens arbejdsløshed er langfristet, og det tyder på, at den er strukturel snarere end konjunkturmæssig. Selv om den bulgarske mindsteløn er den laveste i EU i nominelle tal, er den steget væsentligt siden 2011, og regeringen planlægger yderligere væsentlige stigninger i de kommende år. Sådanne markante diskretionære ændringer i regeringens lønpolitik kan have negative konsekvenser for arbejdsmarkedet. Desuden er der ingen klare retningslinjer for fastsættelse af mindsteløn, således at systemet skaber usikkerhed om, hvorvidt der skabes den rette balance mellem at støtte beskæftigelsen og konkurrenceevnen på den ene side og at sikre arbejdsindkomsten på den anden. Fattigdom og social udstødelse er fortsat et problem, da landet har en af de højeste forekomster af materielle afsavn i Unionen. Navnlig romabefolkningen er ramt af fattigdom og social udstødelse. Flertallet af de unge romaer er hverken i beskæftigelse eller under faglig eller anden uddannelse. Førskoletilbud og børnehaveindskrivning af romabørn er lav, og næsten en fjerdedel af børnene i alderen 7-15 år er ikke i uddannelsessystemet.

               (13)Den ringe kvalitet af uddannelsessystemerne og deres begrænsede arbejdsmarkedsrelevans hæmmer udbuddet af behørigt kvalificeret arbejdskraft til erhvervslivet. Andelen af voksne, der deltager i livslang læring, er en af de laveste i EU. Efter års forsinkelse har Bulgarien stadig ikke vedtaget reformen af loven om skoleuddannelse og gennemførelsen af strategien vedrørende skolefrafald befinder sig stadig på et tidligt stadium. Den nationale strategi for erhvervsuddannelse blev ændret og en ny strategi for højere uddannelser blev vedtaget i 2014. Gennemførelsen af disse strategier burde bidrage til at forbedre uddannelsessystemet, gøre det mere relevant for økonomien og fremme innovation og jobskabelse.

               (14)I foråret 2015 fremlagde regeringen et forslag til reform af pensionssystemet. Pensionssystemets tilstrækkelighed og bæredygtighed afhænger af reformer, som tilskynder til og støtter et længere arbejdsliv med færre afbrydelser. I 2013 konstateredes det, at 1,2 mio. pensionister modtager en pension, som ligger under den nationale fattigdomsgrænse. De vigtigste årsager til lave pensionsrettigheder er tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet og korte bidragsperioder. Den hurtige aldring i det bulgarske samfund vil sandsynligvis forværre situationen fremover. Det er derfor hensigtsmæssigt, at Bulgarien begrænser væksten i aldersrelaterede udgifter yderligere for at bidrage til de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, herunder ved at gennemføre robuste pensionsreformer.

               (15)Et centralt element for et investeringsvenligt erhvervsklima er et uafhængigt og effektivt retssystem af høj kvalitet og effektive mekanismer til bekæmpelse af korruption. De vigtigste udfordringer på dette område er manglende overordnet koordinering, institutionelle mangler og svage resultater, når det gælder at sikre endelige domme i retten. Disse centrale politikområder vil blive dækket af mekanismen for samarbejde og kontrol.

               (16)Insolvenslovgivningen i Bulgarien har været ineffektiv, hvilket har øget usikkerheden blandt markedsaktører og gjort landet mindre attraktivt for investorer. Insolvensbehandling tager længere tid end i sammenlignelige lande, og inddrivelsesprocenten er lav. Behovet for en effektiv ramme for håndtering af insolvens bør også ses i lyset af den store gældsætning af ikkefinansielle virksomheder i Bulgarien og dens rolle, når det gælder at fremme nedgearingsprocessen.

               (17)Der blev i 2014 vedtaget strategier for reform af den offentlige administration og indførelse af e-forvaltning. Deres gennemførelse forudsætter en stærk politisk styring og koordinering. På trods af den hidtidige indsats er kvaliteten af offentlige tjenesteydelser fortsat lav. En utilstrækkelig udvikling af e-forvaltning hindrer bestræbelserne på at øge gennemsigtigheden og begrænse de administrative byrder. I forbindelse med offentlige udbudsprocedurer er der et særligt problem, idet de hæmmes af en hyppigt skiftende rammelovgivning og utilstrækkelig administrativ kapacitet. Den forudgående kontrol af udbudsprocedurer sker ofte på formalistisk måde. Samtidig er udbudsprocedurer genstand for overlappende efterfølgende kontrol, hvilket sommetider medfører divergerende resultater. Den manglende gennemsigtighed i udbudsproceduren skyldes også, at de forskellige platforme for e-udbud ikke er etableret i fuldt omfang. Uregelmæssigheder i forbindelse med offentlige indkøb har medført væsentlige forsinkelser i gennemførelsen af EU’s finansiering af programmer tidligere, har haft en negativ virkning på erhvervsklimaet og bremser de absolut påkrævede forbedringer af infrastruktur. En flerårig strategi, som blev vedtaget i juli 2014 med henblik på at afhjælpe de centrale svagheder i systemet for offentlige indkøb, indeholder en klar tidsplan for konkrete foranstaltninger, der skal træffes i 2015 og 2016. Denne strategi skal gennemføres.

               (18)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Bulgariens økonomiske politik og offentliggjort landerapporten for 2015. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram og opfølgningen af henstillinger, som er rettet til Bulgarien i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Bulgarien, men også til deres overensstemmelse med EU’s regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union gennem input fra EU-niveau til kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1-5 i det følgende.

               (19)På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået Bulgariens konvergensprogram, og Rådets udtalelse
                  8
                afspejles især i henstilling 1 i det følgende.

               (20)På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybtgående analyse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og konvergensprogrammet. Dets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 1-3 og 5 i det følgende,

               HENSTILLER, at Bulgarien træffer foranstaltninger i 2015 og 2016 med henblik på at:

               1.Undgå strukturel forværring af de offentlige finanser i 2015 og opnå en tilpasning på 0,5 % af BNP i 2016. Træffe afgørende foranstaltninger til at forbedre skatteopkrævningen og bekæmpe den sorte økonomi, med udgangspunkt i en omfattende risikoanalyse og evaluering af tidligere foranstaltninger. Forbedre omkostningseffektiviteten i sundhedssystemet, navnlig ved at gennemgå prissætningen af sundhedstjenester og styrke ambulant behandling og primære sundhedsydelser.

               2.Senest i december 2015 gennemføre en systemdækkende uafhængig vurdering af aktivers kvalitet og en bottom-up stresstest af banksektoren i tæt samarbejde med europæiske organer. Udføre en porteføljescreening for pensionsfonde og forsikringssektoren. Gennemgå og styrke tilsynet med banksektoren og resten af den finansielle sektor, herunder ved at styrke lovrammerne for bankafvikling og indskudsgarantier. Forbedre virksomhedsledelsen hos finansielle formidlere, herunder ved at tackle koncentrationsrisiko og eksponeringer i forbindelse med nærtstående parter.

               3.Udvikle en integreret strategi for grupper i periferien af arbejdsmarkedet, navnlig ældre arbejdstagere og unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse. I samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis oprette en gennemsigtig ordning for fastsættelse af mindsteløn og mindstebidrag til socialsikring i lyset af deres indvirkning på fattigdom, jobskabelse og konkurrenceevne.

               4.Vedtage reformen af loven om skoleuddannelse og øge deltagelsen i uddannelse for vanskeligt stillede børn, især romaer, ved at forbedre adgangen til skolegang af god kvalitet i de første skoleår.

               5.Med henblik på at forbedre investeringsklimaet forberede en omfattende reform af insolvenslovrammen baseret på international bedste praksis og ekspertise, navnlig for at forbedre mekanismerne for rekonstruktionsbehandlinger og udenretslig omstrukturering.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formanden

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM2015(253).

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD (2015) 22.

                     (8)
                  I henhold til artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 22.5.2017
            COM(2017) 524 final
            EMPTY
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Slovakiets nationale reformprogram for 2017og med Rådets udtalelse om Slovakiets stabilitetsprogram for 2017

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Slovakiets nationale reformprogram for 2017

                  og med Rådets udtalelse om Slovakiets stabilitetsprogram for 2017

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  2
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  3
               ,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  4
               , som markerede starten på det europæiske semester 2017 om samordning af de økonomiske politikker. Den 9.-10. marts 2017 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  5
               , hvori Slovakiet ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dag vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet. Den 9.-10. marts 2017 tilsluttede Det Europæiske Råd sig denne henstilling, og den 21. marts blev den vedtaget af Rådet
                  6
               .

               (2)Da Slovakiet har euroen som valuta, og i betragtning af de nære indbyrdes forbindelser mellem økonomierne i Den Økonomiske og Monetære Union, bør Slovakiet sikre en fuldstændig og rettidig implementering af henstillingen vedrørende euroområdet, som er afspejlet i henstilling 1 til 2 nedenfor.

               (3)Den 22. februar 2017 blev landerapporten for Slovakiet
                  7
                for 2017 offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Slovakiets fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 12. juli 2016, opfølgningen på de henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Slovakiets nationale Europa 2020-mål.

               (4)Den 26. april 2017 fremlagde Slovakiet sit nationale reformprogram for 2017 og sit stabilitetsprogram for 2017. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (5)Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i medlemsstaternes programmer under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) for 2014-2020. I henhold til lovgivningen vedrørende ESI-fondene
                  8
                kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante landespecifikke henstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og ændre sine relevante programmer under ESI-fondene. Kommissionen har udarbejdet nærmere retningslinjer for anvendelsen af disse bestemmelser
                  9
               .

               (6)Slovakiet er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2017 forventer regeringen en gradvis forbedring af det samlede underskud til 1,3 % af BNP i 2017 og 0 % af BNP i 2019 og 2020. Den mellemfristede budgetmålsætning, dvs. et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP, forventes opfyldt i 2018. Ifølge stabilitetsprogrammet ventes den offentlige gældskvote at falde gradvist til 46 % i 2020. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk.

               (7)Den 12. juli 2016 henstillede Rådet til Slovakiet at gennemføre en årlig finanspolitisk tilpasning på 0,5 % af BNP hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i 2017. På basis af Kommissionens forårsprognose 2017 er der risiko for en vis afvigelse fra dette krav i 2017.

               (8)I 2018 forventes Slovakiet i lyset af sin finanspolitiske situation at foretage yderligere tilpasninger med henblik på sin mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP. Ifølge den tilpasningsmatrix, der er fastlagt efter fælles aftale som led i stabilitets- og vækstpagten, medfører tilpasningen et krav om en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter
                  10
               , som ikke overstiger 2,9 %.  Det ville svare til en strukturel tilpasning på 0,5 % af BNP. Med en uændret politik er der risiko for en væsentlig afvigelse fra dette krav i perioden 2017-18 samlet set. Rådet er af den opfattelse, at Slovakiet skal være parat til at træffe yderligere foranstaltninger for a sikre overensstemmelse i 2017, og at der vil være behov for yderligere foranstaltninger fra 2018 for at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Som fastsat i forordning (EF) nr. 1466/97 bør der i vurderingen af budgetplanerne og resultaterne tages højde for medlemsstatens budgetbalance i lyset af konjunkturforholdene. Som anført i Kommissionens meddelelse, der ledsager disse landespecifikke henstillinger, skal der ved vurderingen af udkastet til budgetplan for 2018 og den efterfølgende vurdering af 2018-budgetresultaterne tages behørigt hensyn til målet om at opnå en finanspolitisk kurs, der bidrager til både at styrke den aktuelle genopretning og sikre, at Slovakiets offentlige finanser er bæredygtige. Kommissionen agter i den sammenhæng at gøre brug af den gældende skønsmargen i lyset af konjunkturforholdene i Slovakiet.

               (9)Slovakiets offentlige finanser er stadig ikke fri for risici på længere sigt. Sundhedsudgifterne truer fortsat de offentlige udgifters holdbarhed på lang sigt, da det stadig er lidt af en udfordring at forbedre sundhedsvæsenets omkostningseffektivitet i Slovakiet. Der er truffet visse foranstaltninger til at rationalisere hospitalsvæsenet og nedbringe omkostningerne, men endnu ses ingen konkrete resultater.  I udgiftsanalyserne for 2016 blev der peget på mulige besparelser. Ikke desto mindre har gennemførelsen af en omfattende reform af sundhedsvæsenet og sundhedsudgifterne trukket ud, og der er kun gjort begrænset fremskridt med indførelsen af systemet med diagnoserelaterede grupper, som skal ligge til grund for betalinger, og lanceringen af e-sundhedssystemer. Underskuddet i det offentlige pensionssystem forventes samtidig at blive dobbelt så stort på lang sigt, og pensionsalderen i Slovakiet er blandt de laveste i EU. De seneste justeringer af pensionssystemet er primært foretaget ad hoc og på kort sigt.

               (10)Skatteunddragelse og skatteundgåelse er blevet mindre udbredt, og der gøres en indsats for at anspore til frivillig efterlevelse af skattereglerne. Forbedringer i skatteinddrivelse har reduceret det store momsgab, der fandtes tidligere, betydeligt. Begrænsningen af momssvig ser også ud til at have haft en positiv virkning på opkrævningen af virksomheders indkomstskat. Den finansielle myndighed har sat fokus på at forbedre overholdelsen af momsreglerne, særlig ved revision. Samtidig undersøges mulighederne for, hvordan efterlevelsen af reglerne kan styrkes ved hjælp af andre foranstaltninger end revision.

               (11)På trods af forbedringer på arbejdsmarkedet som følge af god økonomisk genopretning og god jobskabelse, er langtidsledigheden fortsat en udfordring. Arbejdsløsheden blandt langtidsledige er fortsat blandt en af de højeste i EU. Det er især marginaliserede romaer, lavtuddannede og unge, der er ramt. Derudover er der fortsat regionale skævheder — arbejdsløsheden i Østslovakiet er stadig dobbelt så høj som i Bratislava. Deltagelsen i livslang læring og voksenuddannelse er fortsat lav. På trods af foranstaltninger, der ansporer lavtlønnede til at arbejde, og en igangværende reform af arbejdsformidlingen, er det stadig vanskeligt at få indført skræddersyet støtte til langtidsledige og udsatte grupper, bl.a. på grund af det høje antal sager. Slovakiets handlingsplan for integration af langtidsledige, som i vidt omfang finansieres af Den Europæiske Socialfond, har til formål at afhjælpe dette ved hjælp af en overordnet strategi for personaliserede tjenester.  Den vil blive gennemført ved specialiseret rådgivning, et nyt system til fastlæggelse af profiler, samarbejde med private ansættelseskontorer og gennemførelse af målrettede uddannelsesprogrammer, der er udformet af arbejdsgivere på basis af det regionale arbejdsmarkeds behov. Romaernes deltagelse i det slovakiske arbejdsmarked er fortsat meget lav, og der gøres kun langsomt fremskridt med at øge deres beskæftigelsesfrekvens. Lav uddannelse og få færdigheder samt diskrimination er faktorer, der bidrager til deres ringe resultater på arbejdsmarkedet. Den lave beskæftigelsesfrekvens blandt kvinder i den fødedygtige alder afspejler den lange forældreorlov (op til tre år), som sjældent tages af mænd, manglende børnepasningsmuligheder, især for børn under tre år, og begrænset brug af fleksible arbejdstidsordninger.

               (12)Uddannelsessystemet er ikke tilstrækkelig gearet til at øge Slovakiets økonomiske potentiale. Uddannelsesniveauet og de grundlæggende færdigheder er fortsat alt for lavt efter internationale standarder og er blevet ringere i 2012-15. Derudover er der stadig store regionale forskelle. De dårlige resultater skyldes primært, at de studerendes samfundsøkonomiske og etniske baggrund spiller en stor rolle, at der er problemer med ligestilling, adgang og inklusion, og det forhold, at arbejdet som lærer ikke er særlig attraktivt. På trods af en lønstigning på 6 % for lærere i 2016 og planer om yderligere stigninger i 2017-2020 er dårlige lønvilkår og begrænset efteruddannelse af lærere blandt de faktorer, der betyder, at professionen stadig ikke er speciel attraktivt, især ikke for nye unge lærere og de, der bor i de mere veludviklede områder i landet. Den nyligt vedtagne lovgivning til bekæmpelse af segregation af det marginaliserede romasamfund skal stadig gennemføres fuldt ud, hvis den skal skabe positive forandringer og øge romaernes deltagelse i en inklusiv almen uddannelse med særlig fokus på førskoleundervisning og pasning.

               (13)Slovakiets offentlige forvaltning er ved at blive moderniseret, men korruption er stadig et stort problem. Korruption opfattes stadig som et udbredt fænomen, hvilket er en stor hindring for erhvervslivet. Kontrolmekanismer og håndhævelse af reglerne til bekæmpelse af korruption forekommer stadig utilstrækkelige, og det er ikke givet, at de politiske initiativer vedrørende whistleblowing og skuffeselskaber er tilstrækkelige til at løse problemet. Derudover mangler der på en række områder god praksis i forbindelse med offentlige udbud. Der udvikles uddannelsestiltag, som skal sætte personalet i stand til at benytte et mere effektivt udbudssystem. Interessekonflikter, skræddersyede udbudsspecifikationer og overdreven brug af tildelingskriterier, som bygger på laveste pris, er stadig et problem og resulterer i en konkurrence, der kun i begrænset omfang er kvalitetsbaseret. Det anføres jævnligt, at svagheder i forbindelse med offentlige udbud betyder, at tildelingen af offentlige midler ikke er effektiv.

               (14)Hyppige lovgivningsændringer gør det vanskeligt og dyrt for virksomheder at overholde lovgivningen, og lovgivningsmæssige og reguleringsmæssige procedurer og insolvensordninger anses ofte for ikke i tilstrækkelig grad at fremme et erhvervsvenligt miljø. Der blev for nylig nedsat en tværministeriel arbejdsgruppe vedrørende erhvervslivet under ledelse af økonomiministeren, som senest i juni 2017 forventes af fremlægge forslag til foranstaltninger, der kan forbedre erhvervsklimaet. Der er stadig mange reguleringsmæssige hindringer for virksomhedsservicesektoren i Slovakiet. For at tackle dette problem blev der som led i en pakke af foranstaltninger, der havde til formål at opbløde hindringer på markedet for tjenesteydelser, i januar 2017 givet specifik vejledning pr. faggruppe i en meddelelse fra Kommissionen om anbefalinger til reformer af reguleringen af liberale erhverv
                  11
               .

               (15)Det er stadig en udfordring for Slovakiet at forbedre effektiviteten, herunder retsvæsenets uafhængighed, selv om der gøres en indsats for at rette op på manglerne. Domstolens manglende effektivitet og uafhængighed giver dog fortsat anledning til bekymring. Den offentlige forvaltning er derudover stadig plaget af ineffektivitet, utilstrækkelig kapacitet og opsplitning. Vedtagelsen af strategien for personaleforvaltning i oktober 2015 og den nylige vedtagelse af loven om offentlig tjeneste er positive skridt i den rigtige retning. Det nye politisk uafhængige råd for offentlig tjeneste skal overvåge gennemførelsen af lovens principper og den etiske kodeks for tjenestemænd. De komplekse og uigennemskuelige retsregler vanskeliggør forbindelserne mellem interesserede parter på energimarkedet. De seneste ændringer i fastsættelsen af distributionstariffer tyder på, at området fortsat er under politisk og erhvervsmæssig indflydelse.  Det forventes, at den prisregulerende instans uafhængighed vil falde efter vedtagelsen af lovgivning, som giver regeringen eneret til at udnævne instansens formand og økonomiministeriet og miljøministeriet ret til at deltage i prisfastsættelsesproceduren.

               (16)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Slovakiets økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2017. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt opfølgningen på de henstillinger, der er blevet rettet til Slovakiet i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Slovakiet, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og EU-retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

               (17)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået stabilitetsprogrammet, og dets holdning
                  12
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

               HENSTILLER, at Slovakiet i 2017 og 2018 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.Føre en finanspolitik, der stemmer overens med bestemmelserne under den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten, hvilket indebærer en betydelig finanspolitisk indsats i 2018. Når der træffes politiske foranstaltninger, bør der lægges vægt på at opnå en finanspolitisk kurs, der bidrager til både at styrke den aktuelle genopretning og sikre de offentlige finansers holdbarhed. Forbedre omkostningseffektiviteten i sundhedssystemet, bl.a. ved at gennemføre projektet om "værdi for pengene".

               2.Forbedre aktiveringsforanstaltningerne for dårligt stillede grupper, bl.a. ved at gennemføre handlingsplanen for langtidsledige og ved at tilbyde individualiserede ydelser og målrettet uddannelse. Forbedre beskæftigelsesmulighederne for kvinder, især ved at øge udbuddet af børnepasning af god kvalitet til en rimelig pris. Forbedre uddannelseskvaliteten og øge romaernes deltagelse i inklusiv almen uddannelse.

               3.Forbedre konkurrencen og gennemsigtigheden i forbindelse med udbud og øge bekæmpelsen af korruption ved en bedre håndhævelse af gældende lovgivning. Vedtage og gennemføre en omfattende plan for, hvordan administrative og forskriftsmæssige forhindringer for erhvervslivet kan reduceres. Gøre retssystemet mere effektivt, bl.a. ved at reducere længden af civilretlige og handelsretlige sager.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 524 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 og P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 90 final/2.

                     (8)
                  Artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  De offentlige nettoudgifter består af de samlede offentlige udgifter minus renteudgifter, udgifter til Unionens programmer, som fuldt ud modsvares af Unionsmidler, og ikke-diskretionære ændringer i udgifterne til arbejdsløshedsunderstøttelse. Nationalt finansierede faste bruttoinvesteringer udjævnes over en fireårsperiode. Diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden eller lovbestemte indtægtsforøgelser er medregnet. Engangsforanstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden er modregnet.

                     (11)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final og COM(2016) 824 final.

                     (12)
                  I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.