Avis juridique important

|

31982K2975

Kommissionens henstilling nr. 2975/82/EKSF af 8. november 1982 om indførelse af en endelig antidumpingtold på visse plader af jern og stål, med oprindelse i Brasilien

EF-Tidende nr. L 312 af 09/11/1982 s. 0010 - 0013 den spanske specialudgave: Kapitel 11 bind 28 s. 0094  den portugisiske specialudgave: Kapitel 11 bind 28 s. 0097

*****  KOMMISSIONENS  HENSTILLING Nr. 2975/82/EKSF  af 8. november 1982  om indfoerelse af en endelig antidumpingtold paa visse plader af jern og staal, med oprindelse i Brasilien  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab,  under henvisning til Kommissionens henstilling nr. 3018/79/EKSF af 21. december 1979 om beskyttelse mod dumpet eller subsidieret import fra lande, der ikke tilhoerer Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab (1), aendret ved henstilling nr. 1995/82/EKSF (2), saerlig artikel 12,  efter hoering i det raadgivende udvalg, der er nedsat i henhold til naevnte henstilling, og  ud fra foelgende betragtninger:  Kommissionen modtog i marts 1982 en klage indgivet af Walzstahl-Vereinigung, Duesseldorf, paa vegne af naesten alle faellesskabsproducenter af plader af jern og staal, varmt- eller koldtvalsede, af tykkelse under 3 mm; klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted med hensyn til samme varer med oprindelse i Brasilien, og at der som foelge heraf forvoldtes vaesentlig skade, navnlig i Forbundsrepublikken Tyskland;  de fremlagte oplysninger var tilstraekkelige til at begrunde ivaerksaettelsen af en procedure; Kommissionen offentliggjorde derfor en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende (3) om indledning af en procedure vedroerende import af visse plader af jern og staal med oprindelse i Brasilien og indledte en undersoegelse af sagen paa faellesskabsplan;  med henblik paa den foreloebige bestemmelse af dumpingmargen sammenlignede Kommissionen importpriserne ved indfoersel i Faellesskabet af koldtvalsede plader, ogsaa i ruller, med oprindelse i Brasilien, med de af Kommissionen for disse produkter offentliggjorte basispriser; paa grundlag af de bevisligheder, der blev fremlagt for Kommissionen under den foreloebige undersoegelse, naaede den endvidere til den konklusion, at denne dumpingimport skadede eller truede med at skade en erhverrvsgren i Faellesskabet; Kommissionen indfoerte derfor ved henstilling nr. 1104/82/EKSF (4) en midlertidig antidumpingtold paa importen af plader af jern og staal, kun koldtvalsede, af tykkelse under 3 mm, med oprindelse i Brasilien;  denne told var lig med forskellen mellem importpriserne paa de paagaeldende varer og de af Kommissionen offentliggjorte basispriser; Kommissionen konstaterede senere, at selv om samtlige de paagaeldende varer med oprindelse i Brasilien afsendtes direkte til Faellesskabet, blev en betydelig del af dem solgt til Faellesskabet gennem handelsselskaber i tredjelande, som staar i forbindelse med de paagaeldende importoerer i Faellesskabet; for at forhindre en omgaaelse af de gaeldende midlertidige foranstaltninger, fandt Kommissionen det paakraevet at supplere den variable told med en specifik told, hvorfor ovennaevnte henstilling aendredes ved henstilling nr. 2086/82/EKSF (5); samtidig forlaengedes glydighedsperioden for den midlertidige told med hoejst to maaneder;  under den efterfoelgende undersoegelse indhentede Kommissionen hos faellesskabsproducenter, eksportoerer, importoerer og forhandlere, som den vidste var beroert af sagen, alle de oplysninger, som den ansaa for noedvendige for en endelig fastlaeggelse af dumpingmargenen og skadens omfang; Kommissionen aflagde kontrolbesoeg hos de tre brasilianske eksportoerer, COSIPA, São Paulo, CSN, Rio de Janeiro og USIMINAS, Belo Horizonte; Kommissionen aflagde endvidere kontrolbesoeg hos Thyssen AG, Duisburg, Estel Huettenwerke Dortmund AG, Dortmund, og Krupp Stahl AG, Bochum, samt hos foelgende importoerer: Thyssen Stahl Union, Duesseldorf, SEM GmbH & Co KG, Hamburg, Coutinho, Caro & Co KG a. A., Duesseldorf, og Steelpartners GmbH & Co KG, Duesseldorf;  som grundlag for dumpingundersoegelsen valgte Kommissionen perioden fra den 1. juni 1981 til den 31. maj 1982;  med henblik paa endeligt af fastslaa, om der fandt dumping sted, sammenlignede Kommissionen de brasilianske eksportpriser med den normale vaerdi for varer af foerste kvalitet solgt i undersoegelsesperioden;  for saa vidt angaar koldtvalsede plader, ogsaa i ruller, for hvilke Kommissionen har offentliggjort basispriser, der er baseret paa de laveste normale priser eller produktionsomkostningerne i leverandoerlande, hvor der er normale konkurrencevilkaar, inklusive transportomkostninger, forsikring og told, bestemte Kommissionen den normale vaerdi paa grundlag af den saaledes konstaterede laveste faktiske pris (basispris + tillaeg) paa importerede varer af samme kvalitet i de foerste fem maaneder af 1982;  eksportpriserne beregnedes paa grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales for varer solgt til eksport til Faellesskabet i undersoegelsesperioden, men justeret til cif Faellesskabets graense, fortoldet, idet der  blev taget hensyn til godtgoerelse af importafgifter paa kul indfoert af CSN;  af denne sammenligning fremgik det, at der var tale om en vejet gennemsnitlig dumpingmargen paa henholdsvis 22,41 % for COSIPA, 32,43 % for CSN og 27,37 % for USIMINAS; det var rimeligt at beregne en samlet margen for disse tre eksportselskaber, da de er medlemmer af den statsejde SIDERBRAS-gruppe; den vejede gennemsnitlige margen baseret paa de paagaeldende tre selskabers eksport beregnedes til 26,3 %, svarende til 82,77 ECU pr. ton;  hvad angaar varmtvalsede plader svarende til DIN 17100, for hvilke der ikke offentliggoeres basispriser, bestemte Kommissionen den normale vaerdi paa grundlag af salgspriserne paa hjemmemarkedet i Brasilien; for at efterproeve, om det var rimeligt at anvende de offentliggjorte basispriser for saa vidt angaar importen af brasilianske koldtvalsede plader, ogsaa i ruller, fastsatte Kommissionen endvidere den normale vaerdi paa grundlag af priserne paa hjemmemarkedet for disse varer; salgspriserne paa hjemmemarkedet var baseret paa kvartalsvis udsendte listepriser ab fabrik, som er ens for alle tre eksportselskaber, idet der i paakommende tilfaelde tages hensyn til tillaeg for kvalitet og dimensioner, saerlige overflade- og tolerancekrav, klippede kanter og ikke-standarddimensioner for partier paa under 200 tons; for at naa frem til et rimeligt sammenligningsgrundlag for den normale vaerdi og eksportprisen justerede Kommissionen alle tre eksportselskabers normale vaerdi for saa vidt angaar omkostningerne ved at yde 60 dages kredit til kunderne paa hjemmemarkedet; hertil benyttedes Banco do Brasil's diskontosats; endvidere blev der taget hensyn til 0,75 % PIS-skat, som var indregnet i hjemmemarkedsprisen;  Kommissionen tog ligeledes i paakommende tilfaelde hensyn til maengderabat, der ydedes paa hjemmemarkedet, samt variable distributionsomkostninger, hvor det paa tilfredsstillende maade kunne godtgoeres, at krav herom var berettigede; krav om en yderligere justering for indenlandske salgsomkostninger til et beloeb svarende til den provision, der betaltes ved eksportsalg, afvistes, da der ikke kunne foretages en sondring mellem salgsomkostninger direkte knyttet til salg paa hjemmemarkedet og generelle salgsomkostninger;  eksportpriserne baseredes paa de priser, der var betalt eller skulle betales for varer, der var solgt til eksport til Faellesskabet i undersoegelsesperioden; ved bestemmelsen af eksportpriserne af fabrik tog Kommissionen i paakommende tilfaelde hensyn til indenlandske transportomkostninger og omkostninger ved soetransporten, haandteringsomkostninger og havneafgifter, forhandlerprovision, emballeringsomkostninger, omkostninger ved at yde kredit til oversoeiske kunder samt ovennaevnte PIS-skat paa 0,75 %, der var indregnet i fakturaprisen; endvidere tog Kommissionen hensyn til godtgoerelse af importafgifter paa kul indfoert af CSN;  eksportpriser og normale vaerdier sammenlignedes for den enkelte transaktion paa basis af levering ab fabrik, idet der blev taget hensyn til de noejagtige dimensioner og kvaliteten af de eksporterede varer; ved omregning af priserne benyttedes gennemsnitskursen for den maaned, i hvilken eksportvarerne afskibedes;  med hensyn til varmtvalsede plader svarende til SAE 1008, for hvilke der heller ikke offentliggoeres basispriser, fastsattes den normale vaerdi paa grundlag af den beregnede vaerdi, eftersom det af de omkostningsdata, der blev fremlagt af det paagaeldende eksportselskab, fremgik, at produktionsomkostningerne var hoejere end listepriserne for salg paa hjemmemarkedet af denne vare; den beregnede vaerdi fastsattes paa grundlag af selskabets materiale- og fremstillingsomkostninger med tillaeg af en passende andel af de generalomkostninger, der fremgik af selskabets regnskaber, samt en fortjenstmargen paa 5 %, som ansaas for rimelig, og som ikke anfaegtedes af selskabet; med henblik paa en rimelig sammenligning mellem eksportprisen og den beregnede vaerdi justeredes sidstnaevnte med hensyn til omkostningerne ved at yde 60 dages kredit paa hjemmemarkedet; da der kun var fremlagt oplysninger om produktionsomkostningerne i oktober og november 1981, kunne Kommissionen ikke godtage det argument, at priserne faktisk gav daekning for alle omkostninger inden for en rimelig periode i normal handel;  de saaledes bestemte vejede gennemsnitlige margener for koldtvalsede plader, ogsaa i ruller, andrager 42,65 % for COSIPA, 36,73 % for CSN og 38,86 % for USIMINAS, svarende til en samlet margen paa 40 %; da sammenligningen af eksportpriserne med salgspriserne paa hjemmemarkedet resulterede i margener, der er hoejere end de dumpingmargener, der konstateredes ved fastlaeggelse af den normale vaerdi paa grundlag af de offentliggjorte basispriser, konkluderede Kommissionen, at det i det foreliggende tilfaelde er rimeligt at benytte disse basispriser, som hjemlet i artikel 2, stk. 6, litra b), i henstilling nr. 3018/79/EKSF;  hvad angaar varmtvalsede plader, som i den af undersoegelsen omfattede periode kun eksporteredes af COSIPA, er den vejede gennemsnitlige dumpingmargen 64,8 %;  med hensyn til den skade, der er paafoert den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet, skelnede Kommissionen mellem koldtvalsede plader, ogsaa i ruller, og varmtvalsede plader;  Kommissionen konstaterede, at importen af koldtvalsede plader, ogsaa i ruller, med oprindelse i Brasilien, steg meget kraftigt fra 1 813 tons i 1981 til 100 748 tons i de foerste fem maaneder af 1982, hvoraf 70 700 tons afskibedes til Forbundsrepublikken Tyskland; diesse importvarer blev ikke solgt til automobilindustrien; Kommissionen maatte tage hensyn til det forhold, at forsyningerne til automobilindustrien er sikret ved langtidskontrakter mellem producenter i Faellesskabet og automobilindustrien, hvori der tages hensyn til denne sektors saerlige krav, og der er derfor tale om en udvikling, der afviger fra udviklingen paa det almindelige marked for koldtvalsede plader, ogsaa i ruller; da hovedparten af importen fra Brasilien blev udbudt til salg paa det almindelige marked i Forbundsrepublikken Tyskland, der tegner sig for en vaesentlig del af den samlede produktion i Faellesskabet af de paagaeldende varer, koncentrerede Kommissionen sin undersoegelse om de importerede brasilianske varers indvirkning paa det almindelige marked i denne medlemsstat; paa grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det, at disse importvarers andel af det almindelige marked i Tyskland var steget fra 0 til 8 % i de foerste fem maaneder af 1982;  priserne paa de paagaeldende importvarer var meget lave; Kommissionen konstaterede, at en raekke importoerer solgte disse importvarer i Faellesskabet til priser, der var vaesentligt lavere end faellesskabsproducenternes paa leveringstidspunktet gaeldende listepriser;  Kommissionen har ogsaa undersoegt, hvorledes importen fra Brasilien har indvirket paa det paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet; Kommissionen konstaterede, at der var tale om en alvorlig tilbagegang i salget; af de oplysninger, som er efterproevet af Kommissionen, fremgaar det, at den gennemsnitlige maanedlige maengde, som i foerste kvartal 1982 blev solgt af tyske producenter paa det almindelige marked i Tyskland, var 19 % lavere end det tilsvarende salg i foerste kvartal 1981; salget i april 1982 var 44 % lavere end det maanedlige gennemsnit i andet kvartal 1981; endvidere faldt den maanedlige gennemsnitlige indfoersel i Tyskland af koldtvalsede plader, ogsaa i ruller, fra andre medlemsstater med mere end 17 000 tons i en periode, der daekker 1981 samt de foerste fem maaneder af 1982;  Kommissionen tog ogsaa i betragtning, af Faellesskabets staalindustri befinder sig i en krisesituation; fra 1974 til 1980 faldt produktionen af de paagaeldende varer med mere end 21 %, medens antallet af beskaeftigede faldt med 244 700 eller 30,8 % fra 1974 til 1981; faellesskabsproducenterne er fortsat i en situation med meget lav kapacitetsudnyttelse og staerkt nedsat fortjeneste eller tab;  for at afhjaelpe denne situation tilstraebes det gennem Faellesskabets staalpolitik ved hjaelp af interne og eksterne foranstaltninger at sikre et tilstraekkelig hoejt prisniveau for de paagaeldende varer ved salg inden for Faellesskabet; de interne foranstaltninger omfatter produktionskvoter for EKSF-selskaber og en forpligtelse til at overholde visse priser; for at holde importen inden for rimelige graenser har Faellesskabet indgaaet staalarrangementer med en lang raekke leverandoerlande; disse arrangementer indeholder bestemmelser om kvantitative lofter for eksporten til Faellesskabet og overholdelse af de i arrangementerne fastsatte priser, som er snaevert knyttet til prisudviklingen i Faellesskabet;  de for faellesskabsproducenterne gaeldende produktionskvoter tilpasses periodisk paa grundlag af en prognose over udviklingen i udbud og efterspoergsel for de paagaeldende varer, idet der tages hensyn til udviklingen i importen fra tredjelande, indbefattet lande, hvis eksport ikke er omfattet af et bilateralt arrangement med Faellesskabet; enhver kraftig foroegelse af importen fra saadanne tredjelande, som f.eks. Brasilien, noedvendiggoer en saenkning af faellesskabsproducenternes kvoter, hvorved deres indirekte omkostninger foroeges, og deres fortjeneste mindskes yderligere;  indfoerselen i Faellesskabet af betydelige maengder dumpingvarer indebaerer endvidere, at formaalet med de eksterne foranstaltninger, der er vedtaget inden for rammerne af Faellesskabets staalpolitik, kan drages i tvivl; tredjelande, der har indgaaet staalarrangementer med Faellesskabet, vil kun overholde og forny disse arrangementer, hvis de ser en rimelig chance for at saelge de fastsatte maengder til de aftalte priser; en betydelig import af dumpingvarer fra lande, der ikke er omfattet af et arrangement, oedelaegger ligevaegten ikke alene i det i Faellesskabet gaeldende system for fastsaettelse af maengder og priser, men ogsaa for saa vidt angaar de maengder og priser, der er aftalt med de fleste af leverandoerlandene;  Kommissionen har undersoegt, om der er forvoldt skade som foelge af andre faktorer, som hver for sig eller samlet kan have negative virkninger for den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet, saasom maengden af og priserne paa anden import eller nedgang i efterspoergselen; medens forbruget i Faellesskabet er faldet, er importen fra andre kilder imidlertid faldet endnu mere, nemlig fra 1 440 000 tons i 1977 til 740 204 tons i 1981; i samme periode er indfoerselen i Forbundsrepublikken Tyskland af saadanne varer faldet fra 660 000 tons til 281 751 tons, og niveauet har ligget forholdvis stabilt i en periode, der daekker 1981 samt de foerste fem maaneder af 1982; i perioden fra januar til maj 1982 havde naesten hele denne import oprindelse i lande, som har indgaaet et arrangement med Faellesskabet, og som maa overholde de fastsatte mindstepriser; de virkninger, der skyldes dumpingimporten fra Brasilien, som tegnede sig for over 85 % af importen fra lande, der ikke har indgaaet et arrangement med Faellesskabet, er blevet udskilt fra disse andre faktorer;  af den endelige konstatering af de faktiske forhold fremgaar det, at i betragtning af den i forvejen yderst vanskelige situation, som den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet befinder sig i, samt de strukturomlaegningsforanstaltninger, der i oejeblikket soeges gennemfoert, har dumpingimporten fra Brasilien forvoldt vaesentlig skade, og at der ville vaere blevet forvoldt yderligere skade, saafremt der ikke var blevet truffet midlertidige foranstaltninger;  i betragtning af den alvorlige situation, som Faellesskabets staalindustri befinder sig i, er det af hensyn til Faellesskabets interesser paakraevet at indfoere en endelig antidumpingtold og endeligt at opkraeve de beloeb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told; Kommissionen har ogsaa undersoegt muligheden for en konstruktiv loesning, som hjemlet i antidumpingkodens artikel 13; efter hoering af medlemsstaterne har den imidlertid fastslaaet, at det vil vaere uhensigtsmaessigt paa nuvaerende tidspunkt at soege en saadan loesning af problemet i betragtning af, at eksporten af de paagaeldende varer fandt sted til priser, der var lavere end de offentliggjorte basispriser, som den brasilianske regering havde forpligtet sig til at overholde; under hensyntagen til omfanget af den forvoldte skade boer den endelige antidumpingtold vaere lig med den vejede gennemsnitlige dumpingmargen paa 82,77 ECU pr. ton;  med hensyn til varmtvalsede plader af tykkelse under 3 mm konstaterede Kommissionen, at den brasilianske eksport i undersoegelsesperioden androg 4 572 tons; endvidere modtog Kommissionen utilstraekkelige oplysninger fra industrivirksomhederne i Faellesskabet til at kunne vurdere virkningen af denne eksport; i betragtning af de smaa maengder, der er eksporteret, har Kommissionen fastslaaet, at det ikke er paakraevet paa nuvaerende tidspunkt at traeffe beskyttelsesforanstaltninger over for importen af varmtvalsede plader -  VEDTAGET FOELGENDE HENSTILLING:  Artikel 1  1. Der indfoeres en endelig antidumpingtold paa plader af jern og staal, kun koldtvalsede, at tykkelse under 3 mm, henhoerende under pos. 73.13 B II b) og c) i den faelles toldtarif, svarende til NIMEXE-nummer 73.13-43, 45, 47 og 49, med oprindelse i Brasilien.  2. Tolden fastsaettes til 82,77 ECU pr. 1 000 kg netto.  3. Denne told skal imidlertid nedsaettes, for saa vidt importoeren over for de kompetente nationale myndigheder paa tilfredsstillende maade godtgoer, at kvaliteten af de paagaeldende varer er ringere end den ringeste kvalitet, der er anfoert i den seneste af Kommissionen offentliggjorte meddelelse om basispriser.  4. Gaeldende bestemmelser for toldafgifter finder anvendelse paa denne told.  Artikel 2  De beloeb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til henstilling nr. 1104/82/EKSF, aendret ved henstilling nr. 2086/82/EKSF, opkraeves endeligt, dog hoejst med 82,77 ECU pr. 1 000 kg netto.  Artikel 3  Antidumpingproceduren vedroerende plader af jern og staal, kun varmtvalsede, af tykkelse under 3 mm, afsluttes herved.  Artikel 4  Denne henstilling traeder i kraft dagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 8. november 1982.  Paa Kommissionens vegne  Étienne DAVIGNON  Naestformand  (1) EFT nr. L 339 af 31. 12. 1979, s. 15.  (2) EFT nr. L 215 af 23. 7. 1982, s. 28.  (3) EFT nr. C 70 af 19. 3. 1982, s. 3.  (4) EFT nr. L 128 af 11. 5. 1982, s. 9.  (5) EFT nr. L 221 af 30. 7. 1982, s. 17.


Avis juridique important

|

31969H0014

69/14/CEE: Recommandation de la Commission du 11 décembre 1968, en ce qui concerne le projet de loi viticole allemand / Den danske udgave er ikke til rådighed

EF-Tidende nr. L 018 af 24/01/1969 s. 0003 - 0004

 /* Der findes ingen dansk version af dette dokument, da det ikke er indeholdt i den danske Specialudgave. Kriterierne for at udelade retsakter var foelgende:  - akter, som ikke laengere havde virkning paa tidspunktet for Danmarks indtraeden i Faellesskabet (1. jan. 1973)  - akter, hvis virkning automatisk ophoerte paa indtraedelsestidspunktet (f.eks. visse aftaler mellem Faellesskabet og Det Forenede Kongerige, Irland eller Danmark)  - akter, som kun er bindende for dem, de er rettet til, og som derfor kun er autentiske paa originalsproget  - ikke-bindende akter  - akter, som ikke skoennedes tilstraekkeligt betydningsfulde til at blive medtaget  - visse akter, som tilbagekaldtes under udarbejdelsen af specialudgaven.  oknoda73 */


title: RÅDETS HENSTILLING af 16. marts 1992 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1984) (sjette EUF) for regnskabsåret 1990 (92/173/EØF) #

text:
Avis juridique important

|

31992H0173

RÅDETS HENSTILLING af 16. marts 1992 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1984) (sjette EUF) for regnskabsåret 1990 (92/173/EØF)  -

EF-Tidende nr. L 075 af 21/03/1992 s. 0055 - 0055

RAADETS HENSTILLING  af 16. marts 1992  om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemfoerelsen af transaktionerne under Den Europaeiske Udviklingsfond (1984) (sjette EUF) for  regnskabsaaret 1990  (92/173/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER -  som henviser til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 206b,  som henviser til tredje AVS/EOEF-konvention, undertegnet i Lomé den 8. december 1984,  som henviser til Raadets afgoerelse 86/283/EOEF af 30. juni 1986 om de oversoeiske landes og territoriers associering med Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab (1),  som henviser til den interne aftale om finansiering og forvaltning af Faellesskabets bistand (2), undertegnet i Bruxelles den 19. februar 1985, aendret ved afgoerelse 86/281/EOEF (3), saerlig artikel 29, stk. 3,  som henviser til finansforordningen af 11. november 1986 vedroerende Den Sjette Europaeiske Udviklingsfond (4), saerlig artikel 66 til 73,  som har gennemgaaet forvaltningsregnskabet og status pr. 31. december 1989 vedroerende transaktionerne under Den Europaeiske Udviklingsfond (1984) (sjette EUF) samt Revisionsrettens beretning vedroerende regnskabsaaret 1990 med Kommissionens tilhoerende svar  (5),  som tager i betragtning, at der i henhold til artikel 29, stk. 3, i den interne aftale meddeles Kommissionen decharge for den finansielle forvaltning af Den Europaeiske Udviklingsfond (1984) (sjette EUF) af Europa-Parlamentet efter henstilling fra Raadet,   som tager i betragtning, at Kommissionens gennemfoerelse af alle transaktioner under Den Europaeiske Udviklingsfond (1984) (sjette EUF) i regnskabsaaret 1990 har vaeret tilfredsstillende -  HENSTILLER til Europa-Parlamentet, at det meddeler Kommissionen decharge for gennemfoerelsen af transaktionerne under Den Europaeiske Udviklingsfond (1984) (sjette EUF) for regnskabsaaret 1990. Udfaerdiget i Bruxelles, den 16. marts 1992. Paa Raadets vegne  Jorge BRAGA DE MACEDO  Formand   (1) EFT nr. L 175 af 1. 7. 1986, s. 1. (2) EFT nr. L 86 af 31. 3. 1986, s. 210. (3) EFT nr. L 178 af 2. 7. 1986, s. 13. (4) EFT nr. L 325 af 20. 11. 1986, s. 42. (5) EFT nr. C 324 af 13. 12. 1991, s. 194 til 209 og 305 til 316.


Vigtig juridisk meddelelse

|

E2002C0912(01)

EFTA-Tilsynsmyndighedens henstilling af 5. marts 2002 om et koordineret program for offentlig levnedsmiddelkontrol i 2002

EF-Tidende nr. C 216 af 12/09/2002 s. 0004 - 0008

EFTA-Tilsynsmyndighedens henstillingaf 5. marts 2002om et koordineret program for offentlig levnedsmiddelkontrol i 2002(2002/C 216/05)EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN,som henviser til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), særlig artikel 109 og protokol 1,som henviser til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol, særlig artikel 5, stk. 2, litra b), og protokol 1,som henviser til den retsakt, der er omhandlet i punkt 50 i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Rådets direktiv 89/397/EØF af 14. juni 1989 om offentlig kontrol med levnedsmidler)(1), særlig artikel 14, stk. 3,som har hørt EFTA-Levnedsmiddeludvalget, der bistår EFTA-Tilsynsmyndigheden, ogsom tager følgende i betragtning:(1) Med henblik på at sikre Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområdes funktion er det nødvendigt at tilrettelægge koordinerede levnedsmiddelkontrolprogrammer i EØS for at forbedre EØS-staternes offentlige kontrol.(2) I sådanne programmer lægges der vægt på overensstemmelse med EØS-aftalens levnedsmiddellovgivning, beskyttelse af folkesundheden, forbrugerinteresser og fair handelspraksis.(3) Ifølge artikel 3 i den retsakt, der er omhandlet i punkt 54n i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Rådets direktiv 93/99/EØF af 29. oktober 1993 om supplerende bestemmelser vedrørende offentlig kontrol med levnedsmidler)(2), skal de laboratorier, som der henvises til i artikel 7 i direktiv 89/397/EØF, opfylde kriterierne i EN 45000-standarderne, som nu er erstattet af EN ISO 17025:2000.(4) Resultaterne af den samtidige gennemførelse af nationale programmer og koordinerede programmer kan give oplysninger og erfaring, som kan danne grundlaget for fremtidige kontrolaktiviteter.(5) I sin henstilling om et koordineret program for offentlig levnedsmiddelkontrol i 2002 henstillede Europa-Kommissionen til EF-medlemsstaterne, at de anvender et tilsvarende program. Fællesskabets kontrolprogram omfatter imidlertid også overvågning af, om Fællesskabets bestemmelser om mærkning af visse fødevarer, der eventuelt indeholder ingredienser, som måske indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificerede organismer (GMO'er), overholdes. Denne del af fællesskabsprogrammet indgår ikke i henstillingen til EFTA-staterne, idet de pågældende regler om mærkning endnu ikke er indarbejdet i EØS-aftalen,HENSTILLER TIL EFTA-STATERNE:1. at de i 2002 gennemfører tilsyn og kontrol, bl.a. prøvetagning og analysering af disse prøver på laboratorier, når dette er påkrævet, med henblik på:- at vurdere udskårne friske frugter og grøntsagers og spirers bakteriologiske sikkerhed- at vurdere frugt- og grøntsagssafters bakteriologiske sikkerhed2. at de, selv om det i denne henstilling ikke er fastsat, hvor mange prøvetagninger og/eller tilsyn der skal foretages, sikrer, at der foretages tilstrækkeligt mange til at give et overblik over det pågældende emne3. at de tilvejebringer de krævede oplysninger og følger udformningen af registreringsskemaerne i bilagene til denne henstilling for derved i højere grad at gøre resultaterne sammenlignelige. Oplysningerne skal sendes til EFTA-Tilsynsmyndigheden senest den 1. maj 2003 ledsaget af uddybende forklaringer4. fødevarer, der skal analyseres i medfør af dette program, skal forelægges laboratorier, der opfylder bestemmelserne i artikel 3 i direktiv 93/99/EØF.ANVENDELSESOMRÅDE OG METODERA. Udskårne friske frugters og grøntsagers og spirers bakteriologiske sikkerhed1. Programmets anvendelsesområdeDer findes ingen EØS-bestemmelser, hvori der specifikt fastsættes mikrobiologiske kriterier for friske frugter og grøntsager. Erfaringerne har vist, at der er mulighed for, at en lang række af disse produkter kan kontamineres med mikroorganismer, bl.a. humane patogener. De fleste af de indberettede tilfælde vedrører bakteriekontamination, navnlig af enterobakterier (Salmonella spp., Escherichia coli O157:H7).Visse faktorer bidrager til den mikrobiologiske patogenkontamination, især når frugter og grøntsager spises rå. Disse patogener kan hidrøre fra landbrugspraksis eller fra andre processer i produktionskæden. En anden faktor, der bidrager til den mikrobiologiske risiko for forbrugerne, er det stigende forbrug af nye produkter (f.eks. spirer) eller frugter og spiselige planter, der importeres som led i globaliseringen af handelen med disse varer. Dertil kommer, at brugen af metoder, hvorved varerne skæres i stykker eller skiver, skrælles og rives, fjerner den intakte plantes naturlige beskyttelse og giver mulighed for at danne passende grobund for forurenende stoffer.God landbrugspraksis og god fremstillingspraksis kan medvirke til at bekæmpe mikrobielle farer i alle led af produktionen af friske frugter og grøntsager fra primærproduktionen til pakning og handel. Effektiv gennemførelse af HACCP-principperne (hazard analysis and critical control points), når det er relevant, jf. Rådets direktiv 93/43/EØF(3) om levnedsmiddelhygiejne, er et andet vigtigt element i indsatsen for at garantere sikre frugter og grøntsager.Formålet med denne del af programmet er at vurdere udskårne friske frugters og grøntsagers og spirers mikrobiologiske sikkerhed og at overvåge mulige risici for menneskers sundhed. I den forbindelse henstilles det, at man kontrollerer fødevarevirksomhedernes anvendelse af HACCP-principperne og gennemfører undersøgelser for visse patogener, såsom Salmonella spp., toksigen E. coli (især E. Coli O157:H7) og Listeria monocytogenes.2. Prøveudtagnings- og analysemetoderKontrollen bør omfatte spiseklare friske frugter og grøntsager, som er blevet skrællet, skåret i stykker eller på anden måde fysisk ændret i forhold til deres oprindelige form, og som er bestemt til at blive indtaget rå, samt spirer.EFTA-statens kompetente myndigheder bør gennemføre kontrolbesøg på produktionsvirksomhederne og/eller i detailleddet for at kontrollere anvendelsen af HACCP-principperne, eventuelt med udtagelse af stikprøver til analyse. Stikprøverne skal hver være på mindst 100 g, og produktet skal forblive i den oprindelige emballage. Stikprøverne bør anbringes i kølebeholdere og straks sendes til laboratoriet med henblik på analyse.Det er op til EFTA-staternes kompetente myndigheder at vurdere, på hvilket niveau prøverne generelt skal tages.Laboratorierne har lov til selv at vælge, hvilken metode de vil anvende, under forudsætning af at resultaternes kvalitet svarer til de mål, der skal nås. Med hensyn til påvisning af Salmonella henstilles det, at man anvender den seneste udgave af ISO 6579-standarden, med hensyn til påvisning og tælling af toksigen E. coli henstilles det, at man anvender den seneste udgave af EN/ISO 16654-standarden, og med hensyn til påvisning og tælling af monocytogenes henstilles det, at man anvender den seneste udgave af EN/ISO 11290-1- og EN/ISO 11290-2-standarden. Der kan også anvendes andre tilsvarende metoder, der er anerkendt af de relevante myndigheder.Resultaterne af kontrollen skal registreres på skemaet i bilag I til denne henstilling.B. Frugt- og grøntsagssafters bakteriologiske sikkerhed1. Programmets anvendelsesområdeSom det er tilfældet med friske frugter og grøntsager, indeholder EØS-bestemmelserne ikke nogen specifikke mikrobiologiske normer for saft. Ifølge direktiv 93/43/EØF skal saft fremstilles på en hygiejnisk måde, og fødevarevirksomhederne skal anvende HACCP-principperne for at garantere, at deres produkter er sikre og sunde. Fødevarevirksomhederne tilskyndes desuden til frivilligt at udforme og iværksætte en adfærdskodeks, som indeholder retningslinjer for at minimere kontaminering af frugt under vækst, høst, opbevaring og forarbejdning til saft og for at minimere kontaminering af koncentreret frugtsaft under opbevaring, transport eller fremstilling af saft til konsum.Erfaringerne fra sektoren viser, at al slags saft (af frugt og grøntsager) kan være kontamineret med mikrobiologiske farer, især saft, der er ikke er varmebehandlet. Sandsynligheden for, at saft er kontamineret med farlige patogener, er ganske vist ikke stor, men hvis det alligevel forekommer, kan det få alvorlige konsekvenser for risikogrupper. De fleste af de indberettede tilfælde vedrører patogener, f.eks. Salmonella spp. og Escherichia coli O157:H7.Formålet med denne del af programmet er at vurdere frugt- og grøntsagssafters bakteriologiske sikkerhed og at overvåge mulige risici for menneskers sundhed. I den forbindelse henstilles det, at man kontrollerer fødevarevirksomhedernes anvendelse af HACCP-principperne og gennemfører undersøgelser for visse patogener, såsom Salmonella spp., toksigen E. coli (især E. Coli O157:H7) og Listeria monocytogenes.2. Prøveudtagnings- og analysemetoderKontrollen bør omfatte frugt- og grøntsagssafter, navnlig saft af æbler og citrusfrugter, som ikke er blevet pasteuriseret.EFTA-statens kompetente myndigheder bør gennemføre kontrolbesøg på produktionsvirksomhederne og/eller i detailleddet for at kontrollere anvendelsen af HACCP-principperne, eventuelt med udtagelse af stikprøver til analyse. For analyse- og prøvetagningsmetoderne henstilles det, at man anvender samme kriterier som for friske frugter og grøntsager, jf. punkt 2 under afsnit A.Resultaterne af kontrollen skal registreres på skemaet i bilag II til denne henstilling.Denne henstilling er rettet til Island, Liechtenstein og Norge.Udfærdiget i Bruxelles, den 5. marts 2002.På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne.Bernd HammermannMedlem af kollegietPeter DyrbergDirektør(1) EFT L 186 af 30.6.1989, s. 23; i det følgende benævnt direktiv 89/397/EØF.(2) EFT L 290 af 24.11.1993, s. 14; i det følgende benævnt direktiv 93/99/EØF.(3) EFT L 175 af 19.7.1993, s. 1.BILAG I>PIC FILE= "C_2002216DA.000702.TIF">BILAG II>PIC FILE= "C_2002216DA.000802.TIF">


title: Rådets henstilling af 31. maj 2007 om forebyggelse af personskader og fremme af sikkerhed EØS-relevant tekst

text:
               18.7.2007

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 164/1

      RÅDETS HENSTILLING

   af 31. maj 2007
   om forebyggelse af personskader og fremme af sikkerhed
   (EØS-relevant tekst)
   (2007/C 164/01)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 152, stk. 4, andet afsnit,
   som henviser til forslag fra Kommissionen,
   som henviser til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1), og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Hvert år dør omkring 235 000 EU-borgere som følge af en ulykke eller vold. Næst efter hjerte-kar-sygdomme, kræft og luftvejssygdomme er personskader den fjerde mest almindelige dødsårsag i medlemsstaterne.

               (2)

               Hos børn, teenagere og unge voksne er ulykker og personskader den mest almindelige dødsårsag.

               (3)

               Mange af dem, der har været udsat for alvorlige skader og har overlevet, bliver handicappede resten af livet. Ulykker og personskader er den vigtigste årsag til kroniske handicap hos yngre mennesker, som mister leveår i god sundhedstilstand og dermed lider store tab, der i vidt omfang kunne have været undgået.

               (4)

               Personskader tegner sig i gennemsnit for ca. 6,8 millioner hospitalsindlæggelser, svarende til 11 % af samtlige hospitalsindlæggelser i EU.

               (5)

               Personskader udgør en meget stor finansiel byrde for sundheds- og velfærdssystemerne, ligger til grund for ca. 20 % af al sygeorlov og er en væsentlig årsag til forringelse af produktiviteten.

               (6)

               Risikoen for personskader er uligeligt fordelt mellem medlemsstater og samfundsgrupper og varierer desuden efter alder og køn. Risikoen for at dø af skader er fem gange større i den medlemsstat, der har den højeste skadeprocent, end i den, der har den laveste.

               (7)

               I modsætning til mange andre årsager til sygdom og for tidlig død kan personskader forhindres ved at gøre vore omgivelser samt de produkter og tjenesteydelser, vi bruger, sikrere. Der er omfattende dokumentation for effektiviteten af foranstaltninger til forebyggelse af ulykker, som endnu ikke anvendes i hele Fællesskabet.

               (8)

               De fleste af disse foranstaltninger har vist sig at være omkostningseffektive, fordi sundhedssystemernes fordele ved forebyggelse ofte er flere gange større end udgifterne til intervention.

               (9)

               De store fremskridt der er gjort inden for en række områder med sikkerhedsproblemer, f.eks. trafikken og arbejdspladsen bør fortsætte. Derudover bør der fokuseres på andre områder, f.eks. hjemmet, fritid og sport, ulykker og forebyggelse for børn og ældre borgere, der indtil nu er blevet dækket i mindre grad.

               (10)

               Der skal også tages hensyn til forbindelsen mellem forbruget af alkohol og narkotika og antallet af skader og ulykker samt forsætlige skader, navnlig vold mod kvinder og børn i hjemmet.

               (11)

               Det lader derfor til at være nødvendigt at gøre bedre brug af eksisterende oplysninger og, hvor det er relevant, udvikle en mekanisme til overvågning og rapportering af personskader, der kan sikre en koordineret tilgang i medlemsstaterne med hensyn til at udvikle og indføre nationale politikker for forebyggelse af personskader, herunder udveksling af eksempler på bedste praksis. En sådan mekanisme vil kunne udvikles som led i Fællesskabets program for folkesundhed (2), eventuelle efterfølgende programmer og andre relevante fællesskabsprogrammer, og bør bygge på repræsentative nationale instrumenter til overvågning og rapportering af personskader, der skal udvikles på en sammenhængende og komplementær måde.

               (12)

               For at strømline ressourcerne under programmet for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed og andre relevante fællesskabsprogrammer og tackle forebyggelse af personskader på den mest effektive måde er der identificeret prioriterede områder: børn og teenageres sikkerhed, ældre borgeres sikkerhed, bløde trafikanters sikkerhed, forebyggelse af sports- og fritidsskader, forebyggelse af skader forårsaget af varer og tjenesteydelser, forebyggelse af selvpåført skade samt forebyggelse af vold, navnlig vold mod kvinder og børn i hjemmet. De prioriterede områder er fastlagt ved at tage hensyn til skadernes sociale konsekvenser og i den forbindelse se på skadernes antal og omfang, dokumentation for interventionernes effektivitet og mulighederne for en vellykket gennemførelse i medlemsstaterne,

         HENSTILLER:
   med henblik på at sikre et højt niveau for folkesundhed til medlemsstaterne, at de

               (1)

               gør bedre brug af eksisterende oplysninger og, hvor det er relevant, udvikle repræsentative instrumenter til overvågning og rapportering af personskader for at indhente sammenlignelige informationer, overvåge udviklingen i risikoen for personskader og virkningerne af forebyggende foranstaltninger i et vist tidsrum og vurdere behovet for at tage yderligere initiativer med henblik på sikkerhed i forbindelse med varer og tjenesteydelser samt på andre områder

               (2)

               indfører nationale planer eller tilsvarende foranstaltninger, herunder fremme af offentlighedens opmærksomhed på sikkerhedsspørgsmål, for forebyggelse af ulykker og personskader. Sådanne planer og foranstaltninger skal iværksætte og fremme tværministerielt og internationalt samarbejde og effektivt udnytte finansieringsmulighederne for forebyggende kampagner og fremme af sikkerhed. I forbindelse med gennemførelsen skal der rettes opmærksomhed mod kønsaspektet og mod sårbare grupper som børn, ældre, mennesker med handicap, bløde trafikanter samt mennesker ramt af sports- og fritidsskader, skader forårsaget af varer og tjenesteydelser, vold og selvpåført skade

               (3)

               tilskynder til at indføre forebyggelse af personskader og fremme af sikkerhed i skoler og i uddannelsen af sundhedspersonale og andre fagfolk, således at disse grupper kan fungere som kompetente aktører og rådgivere inden for forebyggelse af personskader, og

         OPFORDRER Kommissionen til at:

               (1)

               indsamle, behandle og indberette fællesskabsdækkende data om personskader, som bygger på nationale instrumenter til overvågning af personskader

               (2)

               lette udveksling af informationer om god praksis og om politiske tiltag på de identificerede prioriterede områder og formidle informationerne til berørte parter

               (3)

               støtte medlemsstaterne ved at medtage forebyggelse af personskader i den erhvervsmæssige uddannelse af sundhedspersonale og andre fagfolk

               (4)

               gennemføre fællesskabsaktioner som skitseret ovenfor ved brug af ressourcer fra programmet for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed og efterfølgende programmer, den generelle ramme for finansiering af Fællesskabets aktioner til støtte for forbrugerpolitikken (3) og rammeprogrammet for forskning (4) og andre relevante fællesskabsprogrammer

               (5)

               aflægge en evalueringsrapport fire år efter denne henstillings vedtagelse, for at det kan afgøres, om de foreslåede foranstaltninger er effektive, og for at det kan vurderes, om der er behov for yderligere aktioner.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 31. maj 2007

            På Rådets vegne

         F. MÜNTEFERING

            Formand

      (1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

      (2)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1786/2002/EF om vedtagelse af et program for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008) (EFT L 271 af 9.10.2002, s. 1).

      (3)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 20/2004/EF af 8. december 2003 om en generel ramme for finansiering af Fællesskabets aktioner til støtte for forbrugerpolitikken for perioden 2004-2007 (EUT L 5 af 9.1.2004, s. 1).

      (4)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1513/2002/EF af 27. juni 2002 om Det Europæiske Fællesskabs sjette rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration som bidrag til realiseringen af det europæiske forskningsrum og til innovation (2002-2006) (EFT L 232 af 29.8.2002, s. 1).


title: Kommissionens henstilling nr. 262/78/EKSF af 7. februar 1978 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold for visse plader af jern og stål med oprindelse i Polen

text:
9 . 2 . 78                                    De Europæiske Fællesskabers Tidende                                        Nr. L 39 / 13
                                  KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr. 262 / 78 / EKSF
                                                         af 7 . februar 1978
                om indførelse af en midlertidig antidumpingtold for visse plader af jern og stål
                                                    med oprindelse i Polen
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE                                        øget, idet den samlet er steget fra 1 242 000 tons i
FÆLLESSKABER HAR —                                                     1974 til 903 000 tons i første halvår 1977 ; importen
                                                                      med oprindelse i Polen er steget fra 63 000 tons til
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det                   38 500 tons i løbet af samme periode, og importen
europæiske Kul- og Stålfællesskab, særlig artikel 74 og               har følgelig kunnet opnå en samlet andel på 20 % og
86,                                                                   en andel på 12,3 % for så vidt angår importen med
                                                                      oprindelse i Polen samt leverancerne fra Japan , Tjek
                                                                      koslovakiet, Rumænien , Spanien , Bulgarien og Den
under henvisning til Kommissionens henstilling 77/                    tyske demokratiske Republik, som allerede er pålagt
329/EKSF af 15. april 1977 om beskyttelse mod dum                    en midlertidig antidumpingtold ; oplysningerne viser
ping, præmier eller subventioner fra lande, der ikke til             endvidere, at Fællesskabets jern - og stålindustri befin
hører Det europæiske Kul- og Stålfællesskab ('), æn                  der sig i en krisesituation præget af et fald i produktio
dret ved henstilling nr. 3004/77/ EKSF (2), særlig arti              nen af de pågældende produkter på ca . 40 % mellem
kel 15 og 19,                                                          1974 og 19 77 og at afskedigelser af og arbejdstidsned
                                                                      sættelser for de ansatte , hvis antal er faldet fra 780 000
under henvisning til udtalelse fra Det rådgivende Ud                 til 720 000 mellem 1974 og 1977 ; det fremgår slutte
valg nedsat i henhold til henstilling 77/329/ EKSF, og                lig af oplysningerne, at Fællesskabets jern - og stålindu
                                                                      stri har haft betydelige tab i de fleste af de berørte virk
ud fra følgende betragtninger :                                       somheder ;
Kommissionen har modtaget en klage, der er indgivet
på den pågældende fællesskabsindustris vegne, og som                  for at bøde pa denne situation har Kommissionen
indeholder beviser for forekomsten af dumping vedrø                  blandt andet indført et system med vejledende pri
rende visse plader af jern og stål med oprindelse i Po               ser (4), for salg inden for Fællesskabet af visse jern - og
len og visse andre lande samt beviser for en deraf føl               stålprodukter fremstillet af den europæiske jern - og
gende væsentlig skade ;                                               stålindustri ;
Kommissionen har offentliggjort basispriserne (3) fast
sat på grundlag af den laveste normale pris eller de la              importprisen i Fællesskabet pa produkter med oprin
veste normale produktionsomkostninger i det eller de                  delse i Polen er væsentligt lavere end de nævnte vejle
leverandørlande, i hvilke der hersker normale konkur                 dende priser/ mindstepriser ; sådanne underpriser for
rencevilkår ; heri er indbefattet transport- og forsik               hindrer de europæiske producenter i at opnå de vejle
ringsomkostninger samt told ;                                         dende priser og bringer ligevægten i det samlede pris
                                                                      system i fare og forvolder eller truer med at forvolde
                                                                      væsentlig skade for Fællesskabets industri eller for en
importprisen til Fællesskabet på de produkter, som er                 større del af denne ;
genstand for klagen , er blevet sammenlignet med
disse basispriser ;
                                                                      Kommissionen er af en medlemsstat blevet anmodet
det fremgår af en foreløbig undersøgelse på grundlag                  om øjeblikkelig indgriben ;
af denne sammenligning, at disse produkter med op
rindelse i Polen tilbydes indført i Fællesskabet (det bri
tiske marked) til priser, som ligger under basispri
                                                                      i betragtning af den alvorlige situation , som præger
serne, og at der foreligger dumping, hvis margen udgø
                                                                       Fællesskabets jern - og stålindustri , er det i Fællesska
res af denne prisforskel ;
                                                                      bets interesse nødvendigt at gribe ind omgående ;
hvad angår skaden for den berørte erhvervsgren viser
de for Kommissionen forelagte oplysninger, at im                     det påhviler Kommissionen , uden at dette foregriber
porten til Fællesskabet af de pågældende produkter er                 udfaldet af den i henhold til artikel 1 1 i henstilling
                                                                      77/329/ EKSF indledte undersøgelse, omgående at
(•) EFT nr. L 114 af 5 . S. 1977, s . 6 .
(2) EFT nr. L 352 af 31 . 12. 1977, s . 13 .                          træffe beslutning om indføreise af foreløbige foranstalt
(3) Jf. Kommissionens meddelelse af 31 . 12 . 1977 om basis
    priserne for visse jern - og stålprodukter, EFT nr. L 353 af      (") EFT nr. L 114 af 5 . 5 . 1977, s . 1 , EFT nr. C 174 af 22. 7 .
    31 . 12. 1977, s. 1 .                                                 1977 og EFT nr. L 352 af 31 . 12. 1977, s. 17.
 ---pagebreak--- Nr. L 39 / 14                            De Europæiske Fællesskabers Tidende                                   9. 2  78
ninger i form af en midlertidig antidumpingtold pa                                   Artikel 2
importen af de pågældende produkter med oprindelse
                                                             De i artikel 1 omhandlede produkters overgang til fri
i Polen , hvis sats svarer til forskellen mellem den af
                                                             omsætning i Fællesskabet er betinget af, at der stilles
Kommissionen offentliggjorte basispris for dette pro        en sikkerhed , der svarer til den midlertidige told .
dukt og dets importpris i Fællesskabet —
                                                                                Artikel 3
RETTET FØLGENDE HENSTILLING :                                Denne henstilling meddeles medlemsstaterne .
                        Artikel 1
                                                             Den træder i kraft for hver medlemsstat på datoen for
                                                             offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Ti
 1 . En midlertidig antidumpingtold indføres på føl         dende.
gende produkter med oprindelse i Polen :                     Den anvendes, med forbehold af bestemmelserne i ar
— visse plader af jern og stål, andre end »elektriske«,      tikel 18 i henstilling 77/ 329 / EKSF, indtil ikræfttrædel
     kun varmtvalsede, af tykkelse 2 mm og derover,          sen af en retsakt fra Kommissionen , som enten fastsæt
— position 73.13 B I a) i den fælles toldtarif,              ter    endelige     foranstaltninger     eller   forlænger
— position 73.13-17, 19 , 21 , 23 og 26 i NIMEXE .
                                                             gyldighedsperioden for den midlertidige told ; den an
                                                             vendes dog højst i en periode på 3 måneder.
2.     Denne told er lig med forskellen mellem den af
 Kommissionen offentliggjorte faktiske pris (basispris       Udfærdiget i Bruxelles, den 7. februar 1978 .
plus tillæg) på dette produkt og den faktiske kontrahe
rende pris (basispris plus tillæg) på det samme pro                                  Pd Kommissionens vegne
dukt fastsat franko grænse, fortoldet.
                                                                                Wilhelm HAFERKAMP
3.     De gældende bestemmelser for opkrævning af
told anvendes på opkrævningen af denne told .                                                 Næstformand


title: Rådets henstilling af 14. juli 2015 om Sloveniens nationale reformprogram for 2015 og med Rådets udtalelse om Sloveniens stabilitetsprogram for 2015

text:
               18.8.2015

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 272/6

         RÅDETS HENSTILLING
   af 14. juli 2015
   om Sloveniens nationale reformprogram for 2015 og med Rådets udtalelse om Sloveniens stabilitetsprogram for 2015
   (2015/C 272/02)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,
   som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker. Strategien fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 14. juli 2015 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker, og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3). Disse udgør tilsammen de »integrerede retningslinjer«, som medlemsstaterne blev opfordret til at tage i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 8. juli 2014 vedtog Rådet en henstilling (4) om Sloveniens nationale reformprogram for 2014 og afgav sin udtalelse om Sloveniens opdaterede stabilitetsprogram for 2014. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 (5) afgav Kommissionen den 28. november 2014 sin udtalelse om Sloveniens udkast til budgetplan for 2015.

               (4)

               Den 28. november 2014 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester om samordning af de økonomiske politikker for 2015. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Slovenien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

               (5)

               Den 18. december 2014 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne om at stimulere investeringer, intensivere strukturreformer og forfølge en ansvarlig vækstfremmende finanspolitisk konsolidering.

               (6)

               Den 26. februar 2015 offentliggjorde Kommissionen sin landerapport om Slovenien for 2015. I landerapporten analyseredes fremskridtene med hensyn til at gennemføre de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget den 8. juli 2014. For så vidt angår Slovenien, indeholder rapporten også resultaterne af den dybdegående undersøgelse, som omhandles i artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionen konkluderer på baggrund af sin analyse, at Slovenien har makroøkonomiske ubalancer, der kræver afgørende politiske tiltag og specifik overvågning. Det bør bemærkes, at indsatsen for at genskabe balancen videreføres, og at afgørende politiske tiltag og bedre eksportresultater og vækstbetingelser har medført, at risiciene er blevet mindsket i forhold til sidste år, navnlig for risici forbundet med den eksterne holdbarhed. Imidlertid udgør svag selskabsledelse, en høj grad af statsejerskab, stor gearing hos selskaberne og voksende offentlig gæld en risiko for den finansielle stabilitet og vækst og kræver derfor særlig opmærksomhed. Ubalancerne kan derfor ikke længere betragtes som uforholdsmæssigt store, men de bør fortsat følges nøje.

               (7)

               Den 30. april 2015 afleverede Slovenien sit nationale reformprogram for 2015 og sit stabilitetsprogram for 2015. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (8)

               Slovenien er for øjeblikket omfattet af den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten. I stabilitetsprogrammet for 2015 planlægger regeringen at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2015 og nå den mellemfristede målsætning — en strukturel budgetbalance — senest i 2020, dvs. et år efter programperioden. Det er regeringens mål gradvist at nedbringe det offentlige underskud til 2,9 % af BNP i 2015 og til 0,9 % af BNP i 2019. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes den offentlige gældskvote at toppe med 81.6 % i 2015, hvorefter den vil begynde at falde. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. På grundlag af Kommissionens forårsprognose fra 2015 forventes en rettidig og holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2015. Tages der udgangspunkt i den strukturelle saldo og de diskretionære foranstaltninger, der er truffet, lever den finanspolitiske indsats samtidig ikke op til Rådets henstilling. Under forudsætning af at Slovenien rettidigt korrigerer sit uforholdsmæssigt store underskud som planlagt, vil landet fra 2016 være omfattet af pagtens forebyggende del. De foranstaltninger, som skal bidrage til at opnå de fastlagte mål for underskuddet fra 2016 og videre frem, er ikke blevet specificeret i tilstrækkelig grad. På baggrund af Kommissionens forårsprognose fra 2015 synes der derfor at være en risiko for en betydelig afvigelse fra den tilpasning, som er nødvendig for at nå den mellemfristede målsætning i 2016, og der er derfor behov for yderligere foranstaltninger. Rådet er på grundlag af sin vurdering af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose fra 2015 af den opfattelse, at Slovenien risikerer ikke at overholde kravene i stabilitets- og vækstpagten. Med hensyn til budgetregler vedtog parlamentet i 2013 et konstitutionelt grundlag for at etablere en generel regel om strukturel balance/strukturelt overskud på det offentlige budget. Den nødvendige gennemførelseslovgivning er imidlertid endnu ikke blevet vedtaget. Revision af loven om offentlige finanser bør kunne skabe det nødvendige retlige grundlag i de procedurespørgsmål, der vedrører budgetloven.

               (9)

               Slovenien har taget skridt til at lette presset på pensionssystemet på mellemlang sigt, men der er stadig vigtige parametre, som skal justeres for at sikre dets bæredygtighed efter 2020. Pensionsreformen i 2013 har haft en positiv virkning, og retsakten om oprettelse af en demografisk fond forventes vedtaget i slutningen af 2015. Det vil imidlertid kræve yderligere reformer at sikre pensionssystemets langsigtede bæredygtighed. Der er ikke blevet gjort fremskridt med hensyn til reformen af langtidsplejen. I slutningen af 2013 vedtog regeringen en plan for en reform af langtidsplejen, men vedtagelsen af den lovgivning, der skal gennemføre reformen, er blevet udsat til sidst i 2015 med henblik på inden da at træffe beslutninger om en reform af sygeforsikringen, herunder spørgsmålet om finansiering af det samlede sundhedssystem og den langsigtede pleje. De aldersrelaterede udgifter til langsigtet pleje kan begrænses ved at målrette ydelserne mod dem, der har de største behov, og ændre fokus fra institutionel pleje til pleje i hjemmet.

               (10)

               I januar 2015 blev der indgået en social aftale, hvori det blev fastlagt, at lønningerne i den offentlige sektor skulle vokse mindre end i den private. Mindstelønnens sammensætning og indeksering er ikke omfattet af aftalen. Selv om den stadig er forholdsvis høj sammenlignet med gennemsnitlige lønninger, har væksten i mindstelønnen været begrænset. En evaluering af arbejdsmarkedsreformen fra 2013 viser et fald i restriktionerne på arbejdsmarkedet, men at der fortsat er strukturelle problemer i form af langtidsledighed og lav beskæftigelsesfrekvens for de lavt kvalificerede og de ældre arbejdstagere. Slovenien har iværksat nogle foranstaltninger med henblik på at rette op på den manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte kompetencer, og der er planlagt adskillige andre foranstaltninger frem mod 2020.

               (11)

               I banksektoren har en yderligere stabilisering fundet sted via rekapitaliseringen af Abanka og Banka Celje i 2014. En omfattende handlingsplan for bankerne er blevet færdiggjort og overgivet til premierministerens kontor i januar 2015. Den slovenske centralbank har sørget for opfølgning på de mangler, som blev identificeret ved gennemgangen af aktivernes kvalitet i 2013, og den vil genoptage sine inspektioner i første kvartal af 2015 for at kontrollere, om bankerne har gennemført anbefalingerne. De store banker har reorganiseret og styrket deres afviklings- og omstruktureringsafdelinger. Det er imidlertid nødvendigt at styrke den langsigtede rentabilitet og begrænse misligholdte lån i den private sektor for at få en sundere banksektor. Der er nu både en plan for omstrukturering af virksomheder og en central taskforce for omstrukturering af virksomheder. Yderligere gældsnedbringelse i den private sektor, bl.a. via bankaktivselskabet og gennem fuld anvendelse af de nye konkursregler, vil kunne bidrage til at skabe betingelser for fornyet vækst i de private investeringer. Bankernes långivning er fortsat på tilbagetog, hvilket især påvirker SMV'erne. Den nylige rekapitalisering af banksektoren forventes først at have fuld virkning i 2016. Bankernes begrænsede långivning og høje renter lægger begrænsninger på SMV'ernes finansieringsevne. Selv om andelen af afviste låneansøgninger er faldet i de seneste seks år, er antallet af SMV'er, som oplever en faldende villighed til udlån blandt bankerne, steget betydeligt, således at det er et af de højeste i Unionen.

               (12)

               Privatiseringsprogrammet skrider fremad, dog med forsinkelser. Omstruktureringen af de fem store statsejede banker og afviklingen af to mindre indenlandske forløber planmæssigt. Slovenian Sovereign Holding, som er ansvarlig for forvaltning og afhændelse af statslige aktiver, er nu fuldt operationel. Parlamentet mangler fortsat at godkende forslaget til en strategi for forvaltning af aktiver, og dette forventes at blive fulgt op af offentliggørelsen af en plan for afhændelsen af en række nøje udvalgte statsejede aktiver. I december 2014 blev en ny kodeks for selskabsledelse vedtaget af Slovenian Sovereign Holding, og i januar 2015 blev der udpeget en ansvarlig tilsynsførende.

               (13)

               Domstolenes effektivitet øgedes yderligere i 2014, om end i et langsommere tempo. Selv om der er gjort visse fremskridt med hensyn til at reducere varigheden af retssager i første instans i civil- og handelsretlige sager, herunder i sager under konkursreglerne, er sagsbehandlingstiden og efterslæbet af uafsluttede sager fortsat af betydeligt omfang.

               (14)

               Sloveniens uhensigtsmæssige erhvervsklima er en central årsag til det lave investeringsniveau i det slovenske erhvervsliv, og det høje antal love og de mange ændringer af lovgivningen gør det vanskeligt at drive virksomhed og overholde den lokale lovgivning. Antallet af lovregulerede erhverv er faldet fra 323 til 242, men er fortsat højt. Ca. 25 % af foranstaltningerne i enhedsdokumentet, som har til formål at mindske de administrative byrder, er blevet gennemført. Konkurrencemyndigheden er sikret en tilstrækkelig budgetautonomi og institutionel uafhængighed.

               (15)

               Den nye regering gentog sit tilsagn om at bekæmpe korruption og vedtog et nyt toårigt program med 11 permanente foranstaltninger i januar 2015. Der er gjort visse fremskridt med hensyn til gennemsigtighed og ansvarlighed. En omfattende reform af den offentlige sektor er under forberedelse. Der er ikke gjort fremskridt med hensyn til rapportering om evaluering af resultater og procedurer for kvalitetskontrol.

               (16)

               Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Sloveniens økonomiske politik, som er blevet offentliggjort i landerapporten for 2015. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, som Slovenien har truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til landet de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Slovenien, men også til i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Unionen ved på EU-plan at give input til kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1 til 4 nedenfor.

               (17)

               På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 1 til 4 nedenfor.

               (18)

               Som led i det europæiske semester har Kommissionen også foretaget en analyse af den økonomiske politik i euroområdet som helhed. På dette grundlag har Rådet vedtaget særlige henstillinger rettet til medlemsstater, der har euroen som valuta (6). Som et land, der har euroen som valuta, bør Slovenien også sikre fuld og rettidig gennemførelse af disse henstillinger,

         HENSTILLER, at Slovenien i perioden 2015-2016 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.

               Sikre en varig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2015 og opnå en finanspolitisk tilpasning på 0,6 % af BNP i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2016. Vedtage loven om budgetregler og revidere loven om offentlige finanser. Fremme den langsigtede reform af pensionssystemet. Vedtage en reform af sundhedssystemet og den langsigtede pleje inden udgangen af 2015.

               2.

               I samråd med arbejdsmarkedets parter og i henhold til national praksis foretage en revision af mekanismen til fastsættelse af mindstelønnen og især godtgørelsernes rolle i betragtning af, hvordan det påvirker fattigdommen blandt personer i beskæftigelse, jobskabelsen og konkurrenceevnen. Øge beskæftigelsesegnetheden blandt lavt kvalificerede og ældre arbejdstagere. Træffe foranstaltninger til at bekæmpe langtidsledighed og skabe tilstrækkelige incitamenter til at forlænge arbejdslivet.

               3.

               Nedbringe antallet af misligholdte lån i bankerne ved at indføre specifikke mål. Forbedre bankernes kreditrisikoovervågning. Fortsætte omstruktureringen af virksomheder og fastholde den stærke selskabsledelse i bankafviklingsselskabet. Træffe foranstaltninger med henblik på at forbedre adgangen til finansiering for SMV'er og mikrovirksomheder. Vedtage en strategi for Slovenian Sovereign Holding med en klar klassificering af aktiver, gennemføre en årlig plan for forvaltning af aktiver og anvende resultatkriterier

               4.

               Sikre, at de reformer, der er vedtaget med henblik på at øge effektiviteten i det civile retssystem, bidrager til at reducere sagsbehandlingstiden.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juli 2015.

            På Rådets vegne

         P. GRAMEGNA

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Opretholdt ved Rådets afgørelse 2014/322/EU af 6. maj 2014 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker for 2014 (EUT L 165 af 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Rådets henstilling af 8. juli 2014 om Sloveniens nationale reformprogram for 2014 og med Rådets udtalelse om Sloveniens stabilitetsprogram for 2014 (EUT C 247 af 29.7.2014, s. 115).

      (5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11).

      (6)  EUT C 272 af 18.8.2015, s. 98.


title: Rådets henstilling af 12. juli 2016 om Kroatiens nationale reformprogram for 2016 og med Rådets udtalelse om Kroatiens konvergensprogram for 2016

text:
               18.8.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 299/96

         RÅDETS HENSTILLING
   af 12. juli 2016
   om Kroatiens nationale reformprogram for 2016 og med Rådets udtalelse om Kroatiens konvergensprogram for 2016
   (2016/C 299/23)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,
   som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
   som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester 2016 om samordning af de økonomiske politikker. Den 17.-18. marts 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Kroatien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (2)

               Den 26. februar 2016 blev landerapporten for Kroatien 2016 offentliggjort. Den indeholdt en analyse af Kroatiens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som blev vedtaget af Rådet den 14. juli 2015, og opfyldelsen af Kroatiens nationale Europa 2020-mål. Rapporten indeholdt desuden en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Den 8. marts 2016 fremlagde Kommissionen resultaterne af den dybdegående undersøgelse. Kommissionen konkluderer af sin analyse, at Kroatien er berørt af uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer. Det er især vigtigt at tage hånd om de svagheder, der knytter sig til høj offentlig gæld, høj virksomhedsgæld og høj ekstern gæld i forbindelse med høj arbejdsløshed. Andre svagheder, der kræver specifikke politiske tiltag, omfatter den finanspolitiske styring, forvaltningspraksis i statsejede virksomheder, effektiviteten i den offentlige administration og løsninger for misligholdte lån.

               (3)

               Den 28. april 2016 fremlagde Kroatien sit nationale reformprogram for 2016 og sit konvergensprogram for 2016. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. Det nationale reformprogram indeholder en forholdsvis ambitiøs reformdagsorden, som — hvis den gennemføres fuldt ud inden for den angivne tidsplan — vil kunne bidrage til løsningen af de makroøkonomiske ubalancer. Programmet beskriver de relevante foranstaltninger til forbedring af forvaltningen af de offentlige finanser, sundhedssektoren og erhvervsklimaet og forpligter til ambitiøse reformer af den offentlige administration, pensionssystemet, socialsikringssystemet og til forbedring af forvaltning i statsejede virksomheder. På grundlag af vurderingen af Kroatiens politiske forpligtelser er der på nuværende tidspunkt ikke behov for at optrappe proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer.

               (4)

               Der er taget hensyn til relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (3) kan Kommissionen, hvis det er nødvendigt for at støtte gennemførelsen af relevante henstillinger fra Rådet, anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende denne bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring.

               (5)

               Kroatien er i øjeblikket underlagt den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten. I sit konvergensprogram for 2016 forventer regeringen, at det offentlige underskud vil være under 3,0 % af BNP, nærmere betegnet 2,6 %, i 2016 og falde yderligere derefter, dvs. nå ned på 1,0 % af BNP i 2019. Derudover forventer regeringen at nå sin mellemfristede budgetmålsætning — et strukturelt underskud på 1,75 % af BNP — i løbet af programperioden. Den offentlige gældskvote toppede på 86,7 % i 2015, men forventes ifølge konvergensprogrammet gradvist at falde til 80,0 % i 2019. Hvis dette tages for pålydende, overholder gældskvoteprognoserne i programmet gældsreduktionsmålet. Selv om det makroøkonomiske scenarie, der understøtter disse budgetprognoser, er realistisk i reale termer, er den nominelle BNP-vækst imidlertid højere end anslået i Kommissionens prognose, især for 2016. Den forventede reduktion af gældskvoten afhænger derfor af positive forventninger til den nominelle vækst; desuden medtages der betydelige gældsbegrænsende stock-flow-tilpasninger fra salget af finansielle aktiver, som ikke er tilstrækkeligt specificerede. Derudover er de foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål fra og med 2017, for det meste uspecificerede. På basis af Kommissionens forårsprognose 2016 ventes det offentlige underskud at nå 2,7 % af BNP i 2016 i overensstemmelse med målet for det samlede underskud som angivet i Rådets henstilling af 21. januar 2014 under artikel 126, stk. 7, i TEUF. Den anbefalede finanspolitiske indsats under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud ventes at blive nået. Til gengæld peger Kommissionens prognose ikke i retning af overholdelse af det fremadrettede gældsreduktionsmål. Selv om en strukturel tilpasning på 0,2 % af BNP i 2017 vil være tilstrækkelig til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning, vil der være behov for en større strukturel tilpasning for at sikre overholdelse af gældsreduktionsmålet. Navnlig ville en tilpasning på mere end 0,5 % af BNP være passende set i lyset af den høje gæld og de aktuelle ugunstige konjunkturforhold i Kroatien. På nuværende tidspunkt ventes den strukturelle saldo at forværres med 0,2 % af BNP i 2017. På grundlag af sin vurdering af konvergensprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 er Rådet af den opfattelse, at der er risiko for, at Kroatien ikke vil være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Der vil derfor være behov for yderligere foranstaltninger for at sikre overensstemmelse i 2017.

               (6)

               Kroatiens budgetplanlægning lider fortsat under store svagheder til trods for visse forbedringer foretaget i forbindelse med ændringen af budgetloven i 2015. Relationen mellem den flerårige budgetramme og de årlige budgetter er fortsat svag, og der er ikke klare regler for eventuelle ændringer af budgetplanerne i løbet af et år. Den strategiske planlægning af de enkelte budgetenheder er ikke underlagt systematisk kontrol og understøtter ikke i tilstrækkelig grad samordningen af politiske prioriteter med de mellemfristede finanspolitiske mål. Budgetproceduren tager ikke meget hensyn til det store antal transaktioner uden for budgettet eller til regnskabsmæssige korrektioner, der har indvirkning på det offentlige underskud og den offentlige gæld. De numeriske budgetregler revideres i øjeblikket. En af de primære udfordringer er at gøre dem mere operationelle og mere i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Der skal også gøres en yderligere indsats for at forbedre det statistiske grundlag for budgetplanlægningen.

               (7)

               Den finanspolitiske kommission, der har ansvaret for at overvåge overholdelsen af budgetreglerne på nationalt plan, er tæt forbundet med de nationale finanspolitiske myndigheder og desuden underbemandet. Under sådanne forhold er kommissionens politiske og funktionelle uafhængighed ikke sikret. Der er annonceret en revision af den finanspolitiske kommissions institutionelle ramme og mandat i tredje kvartal af 2016.

               (8)

               Kroatien har påbegyndt en reform af de kommunale afgifter som en del af en bredere reform af ejendomsbeskatningen. De samlede indtægter fra løbende beskatning af fast ejendom og kommunale afgifter er relativt lave, når man ser på deres andel af BNP.

               (9)

               De største udfordringer er det store antal skatterestancer, momssvig og den sorte økonomi. Der træffes foranstaltninger til at forbedre overholdelsen af skattereglerne, herunder udviklingen af et risikostyringssystem for overholdelse. Dog foreligger der endnu kun begrænsede oplysninger om de trufne foranstaltningers effektivitet.

               (10)

               Den offentlige gæld er stadig stor og voksende, hvilket gør det bydende nødvendigt at vedtage en fremadskuende, proaktiv tilgang til gældsforvaltning. Det forventes, at der snarest vedtages en gældsforvaltningsstrategi for 2016-2018. Kroatien mangler dog stadig en mere omfattende tilgang til gældsforvaltning, der indebærer årlige revisioner, som tager højde for markedsudviklingen, en passende risikostyringsstrategi og styrkelse af kapaciteten til at udføre dertil knyttede opgaver.

               (11)

               En stor andel af den arbejdsdygtige befolkning deltager ikke i arbejdsmarkedet. En af hovedårsagerne hertil er den lave pensionsalder, også blandt mænd i den mest erhvervsaktive alder. Det er muligt at gå på tidlig pension fulde fem år før den lovbestemte pensionsalder, og de økonomiske incitamenter til at arbejde indtil da (og efter) er svage. Derudover er pensionssystemet karakteriseret ved et antal særlige bestemmelser for bestemte kategorier af arbejdstagere samt generøse ordninger for tidlig pensionering for visse erhverv. Den lovbestemte pensionsalder gøres ens for mænd og kvinder og hæves til 67, men kun langsomt. Både nu og i fremtiden er der ikke tilstrækkelig med pensionsmidler, hvilket skaber en høj risiko for fattigdom i alderdommen, navnlig for de der har korte arbejdsliv.

               (12)

               Problemet med høj inaktivitet forværres af den høje arbejdsløshed, og den lave udnyttelse af arbejdskraftpotentialet hæmmer væksten. Ungdomsarbejdsløsheden er fortsat et stort problem og peger på svagheder i uddannelsessystemet, og der er stadig mulighed for at forbedre effektiviteten, overvågningen og evalueringen af ungdomsgarantien. Langtidsledighedstallene er faldet for nylig, men er stadig næsten dobbelt så høje som EU-gennemsnittet. Deltagelsen i livslang læring er fortsat meget lav som følge at et underudviklet voksenuddannelsessystem.

               (13)

               Der er regionale forskelle i udgifterne pr. indbygger til social sikring samt uoverensstemmelser for så vidt angår berettigelseskriterierne for de almindelige ordninger for social sikring og de ordninger, der er målrettet bestemte kategorier. Derudover anvendes kun en lille andel af det samlede budget til social sikring til den nationale minimumsindkomstordning. Det fører til ineffektivitet og utilstrækkelig beskyttelse af de svageste. Reformen af socialsikringssystemet har lidt under forsinkelser hvad angår konsolideringen af forskellige ydelser og oprettelsen af centrale administrative kontaktpunkter for så vidt angår levering af socialsikringsydelser.

               (14)

               Den funktionelle fordeling af kompetencer i den offentlige administration, dvs. mellem centrale og lokale niveauer, er kompleks, og systemet er fragmenteret. Fordelingen af decentraliserede administrative funktioner er ikke i overensstemmelse med budgetkapaciteten i de ansvarsbærende lokale enheder. Dette gør de lokale enheder stærkt afhængige af overførsler fra centraladministrationen og medfører store regionale forskelle i leveringen af offentlige tjenester. Fragmenteringen af den offentlige administration tynger leveringen af ydelser, erhvervsklimaet og de offentlige udgifters lønsomhed. Der er i al væsentlighed ikke sket fremskridt med reformen af den offentlige administration. Der er indført en retlig ramme for den frivillige sammenlægning af lokale myndigheder, men de mekanismer, der skulle skabe incitamentet for at benytte disse muligheder, er ikke indført. Rationaliseringen af systemet af statslige agenturer skrider langsomt fremad.

               (15)

               Lønningerne i den offentlige sektor reguleres af forskellige bestemmelser på tværs af offentlige institutioner, der ikke stemmer overens for så vidt angår definitionen af jobkompleksitet, frynsegoder og løntillæg. Dette begrænser statens kontrol med lønningslisten og tynger effektiviteten i den offentlige sektor. Den offentlige sektor står for en relativ høj andel af beskæftigelsen, og udviklingen i de offentlige lønninger er derfor også relevant for økonomien i bredere forstand.

               (16)

               Statsejede virksomheder er stærkt repræsenteret i økonomien. Forvaltningsmæssige svagheder, herunder manglen på passende resultatovervågning, medfører stadig væsentlig lavere rentabilitet i statsejede virksomheder i forhold til sammenlignelige private virksomheder og har negative konsekvenser for de offentlige finanser. Noteringen af aktier i statsejede virksomheder på børsen kan bidrage til forbedringer i forvaltningen af disse virksomheder, navnlig ved at fremme mekanismer for rapportering og intern revision. Det seneste år er der taget langsomme skridt hen imod et skifte fra statsejede til flere privatejede virksomheder.

               (17)

               Den nationale erhvervsfremmende bank »Den kroatiske bank for genopbygning og udvikling« (HBOR), der er en statsejet enhed, kan komme til at spille en vigtig rolle for Kroatiens genopretning. Bankens låneaktiviteter kan få stor indflydelse på fremme af investeringer og samtidig afhjælpe markedssvigt. Der er brug for en passende retlige ramme og sund virksomhedsledelse for at dæmme op for de risici, der er forbundet med dens aktiviteter, især fordi HBOR i stigende grad tilbyder direkte långivning.

               (18)

               Den uafhængige kvalitetsgennemgang af HBOR's kreditportefølje, som myndighederne har planer om at gennemføre i 2017, er et skridt på vejen til løsning af ovennævnte problemer. I mellemtiden er det nødvendigt at styrke de overvågnings- og ansvarlighedsmekanismer, der finder anvendelse på HBOR.

               (19)

               Udnyttelsesgraden for de europæiske struktur- og investeringsfonde har indtil nu været lav som følge af forskellige faktorer, heriblandt utilstrækkelig administrativ kapacitet, besværlige procedurer og det begrænsede antal projekter, der har været klar til at blive sat i gang.

               (20)

               Kroatiens erhvervsklima lider fortsat under store mangler, der tynger investeringsklimaet. Virksomhederne opkræves mange skattelignende afgifter, der stadig hæmmer erhvervsklimaet. De lovgivningsmæssige rammer for tjenesteydere og lovregulerede erhverv er fortsat restriktive. Der er begrænsninger på adgangen til og udøvelsen af visse lovregulerede erhverv, herunder juridiske erhverv og skatterådgivere. Kroatien har foretaget en gennemgang af behovet for og proportionaliteten af disse begrænsninger, men de konkrete tiltag er blevet forsinkede. Derudover lider de lovregulerede erhverv og virksomheder under tunge administrative byrder.

               (21)

               Ustabil regulering, og hvad der opfattes som lav kvalitet i lovgivningen, tynger også erhvervsklimaet. Langvarige retssager, store efterslæb og inkonsekvent retspraksis betyder, at retssystemet, navnlig ved handelsretterne, har store udfordringer for så vidt angår effektivitet og kvalitet. IKT-systemerne er underudviklede, navnlig hvad angår kommunikationen med parterne i retssager og elektronisk levering af retsdokumenter.

               (22)

               Afviklingen af misligholdte lån er afgørende for at reducere den gældsbyrde, der tynger økonomien. I denne henseende er der taget vigtige skridt med styrkelsen af rammerne for rekonstruktion og insolvens for virksomheder samt vedtagelsen af en personlig insolvensprocedure. Virkningerne af de nye rammer kræver nøje overvågning. Juridisk usikkerhed for så vidt angår skatten på nedskrivninger udgør imidlertid stadig en hindring for en hurtig afvikling af bankernes porteføljer af misligholdte lån.

               (23)

               Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Kroatiens økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2016. Den har også vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram samt opfølgningen på de henstillinger, der er blevet rettet til Kroatien i de foregående år. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Kroatien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke EU's samlede økonomiske styring i EU, ved at der på EU-plan ydes bidrag til de kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1 til 5 nedenfor.

               (24)

               Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået konvergensprogrammet, og dets holdning (4) afspejles navnlig i henstilling 1 nedenfor.

               (25)

               På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og konvergensprogrammet. Dets henstillinger efter artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 er afspejlet i henstilling 1 til 5 nedenfor,

         HENSTILLER, at Kroatien i 2016 og 2017 iværksætter tiltag med henblik på at:

               1.

               Sikre en varig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden 2016. Derefter opnå en årlig finanspolitisk tilpasning på 0,6 % af BNP i 2017. Anvende alle ekstraordinære indtægter til at fremskynde nedbringelsen af den offentlige gældskvote. Inden september 2016 styrke de numeriske budgetregler samt den finanspolitiske kommissions uafhængighed og mandat. Inden udgangen af 2016 styrke budgetplanlægningen og den flerårige budgetramme. Inden udgangen af 2016 påbegynde en reform af den løbende ejendomsbeskatning. Styrke rammerne for forvaltning af den offentlige gæld. Vedtage og påbegynde gennemførelsen af en strategi for gældsforvaltning for 2016-2018.

               2.

               Inden udgangen af 2016 træffe foranstaltninger til at forebygge tidlig pensionering, fremskynde overgangen til en højere lovbestemt pensionsalder og strømline pensionsreglerne for bestemte kategorier med reglerne for den almindelige ordning. Tilvejebringe passende op- og omkvalificeringsforanstaltninger for at styrke beskæftigelsesegnetheden i den arbejdsdygtige befolkningsgruppe med særligt fokus på lavt kvalificerede og langtidsledige. Konsolidere socialsikringsydelserne, herunder de særlige ordninger, ved at strømline berettigelseskriterierne og integrere administrationen af dem og målrette støtten til de mennesker, som har størst behov.

               3.

               Inden udgangen af 2016 iværksætte bestræbelser på at reducere fragmenteringen og forbedre den funktionelle fordeling af kompetencer i den offentlige administration med henblik på at øge effektiviteten og reducere de forskelle i leveringen af offentlige tjenester, der findes mellem de forskellige områder. I samarbejde med arbejdsmarkedets parter harmonisere rammerne for lønfastsættelse på tværs af den offentlige administration og de offentlige tjenester. Fremskynde frasalgsprocessen for statslige aktiver og styrke overvågningen af statsejede virksomheders resultater og bestyrelsernes ansvarlighed, herunder ved at fremskynde noteringen af aktier i statsejede virksomheder på børsen.

               4.

               I væsentlig grad mindske de skattelignende afgifter. Fjerne ubegrundede lovgivningsmæssige begrænsninger, der hindrer adgangen til og udøvelsen af lovregulerede erhverv. Reducere den administrative byrde for virksomhederne.

               5.

               Træffe foranstaltninger til forbedring af kvaliteten og effektiviteten i retssystemet, navnlig ved handels- og forvaltningsretterne. Fremme afviklingen af misligholdte lån, navnlig ved at forbedre skattereglerne for afvikling af misligholdte lån.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2016.

            På Rådets vegne

         P. KAŽIMÍR

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

      (4)  I medfør af artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.


Henstilling med henblik på rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2007