title: HENSTILLING MED HENBLIK PÅ RÅDETS FORORDNING om indgåelse af en aftale mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og republikken Indien om handel med og handelssamarbejde om jutevarer (forelagt Rådet af Kommissionen)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (76) 706
Vol. 1976/0209
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER
                                            KOM(76)706 endelig udg.
                                            Bruxelles , de» 23 * daoem'ber 1976 »
                   HENSTILLING MED HENBLIK PA RÅDETS FORORDNING.
                   om indgåelse af en aftale mellem Det europæiske
                   økonomiske Fællesskab og republikken Indien om
                   handel med og handelssamarbejde om jutevarer
                       ( forelagt Rådet uf Kommissionen)
    KOM (7 6) 706 endelig udg.
 ---pagebreak---                                    BEGRUNDELSE
 1 . Ved afgørelse af 20 . januar 1976 bemyndigede Rådet Kommissionen til at
 indlede forhandlinger med Indien med henblik på indgåelse af en aftale om
handel med jutevarer .
 2 . I overensstemmelse med denne afgørelse og i samråd med det særlige
artikel 113-udvaIg førte Kommissionen forhandlinger med Indien den 1 ., 2 .,
5 . og 6 . april samt fra den 28 . juni til 1 . juli 1976 .
3 . Disse forhandlinger førte til udarbejdelsen af et udkast til aftale ,
 som navnlig omfattede ( 1 ) *
- Indiens opretholdelse af en frivillig begrænsning - inden for aftalte
    rammer - af sin eksport til Fællesskabet af visse vævede stoffer af jute
     (kategorierne 4» 5 °g 7)j
- indførelse af en konsultationsprocedure for så vidt angår garn af jute
     (kategori 6 ), som ikke er undergivet importbegrænsninger ? denne procedure
    skulle gøre det muligt under visse betingelser at indføre sådanne begræns
    ninger }
- bestemmelser med hensyn til de fastsatte kvantitative begrænsningers flek
    sibilitet ( overførsler, forhåndsudnyttelse );
- fortsættelse af et program for gradvis suspension af tolden i FTT ; Fælles
    skabet gennemfører dette program inden for rammerne af sit tilbud om gene
    relle toldpræferencer for de pågældende varer (tolden, som på nuværende
    tidspunkt er nedsat med 50% eller 60%, vil den 1 . januar 1977 blive nedsat
    med Qtyfo og den 1 . juli 1978 med 100% (fuldstændig toldfritagelse ). For så
    vidt angår garn af jute er den totale toldsuspension dog fastsat til 1 .
    januar 1977 - Den fuldstændige fritagelse for denne told , som allerede er
    gennemført i Det forenede Kongerige og i Danmark , opretholdes fortsat ;
- garantier fra Indiens side med hensyn til forsyning af Fællesskabets mar
    ked og industri med de nødvendige jutevarer uden forskelsbehandling ;
- fastlæggelse af den blandede samarbejdskomités opgaver bl.a . med det formål
    at undersøge mulighederne for og fremsætte forslag om samarbejde inden for
    forskningen samt med henblik på at fremme produktionen og anvendelsen af
    de pågældende varer .
Efter at have konstateret at aftaleudkastet var i overensstemmelse med for-
handlingsresultaterne paraferede delegationslederne denne tekst den 2 . juli
1976 .
4 « Kommissionen er af den opfattelse , at det pågældende aftaleudkast kan
accepteres af Fællesskabet . Den henstiller til Rådet at indgå denne aftale
ved at vedtage hoslagte forordning .
(1 ) Der er allerede indgået en aftale mellem Fællesskabet og Indien ( jf. EFT
       nr . L 82 af 24.3.74) om de samme vareri denns aftale udløb den 31 . december
       1975 .
 ---pagebreak--- Som bilag er ligeledes vedlagt en udveksling af verbalnoter, hvorved de to
parter er blevet enige omf at aftalens bestemmelser skal anvendes de faoto ,
indtil de nødvendige procedurer for dens formelle ikrafttræden er afsluttet .
 ---pagebreak---                     HENSTILLING MED HENBLIK PÅ RÅDETS FORORDNING
               om indgåelse af en aftale mellem Det europæiske økonomiske
               Fællesskab og republikken Indien om handel med og handels-
               samarbejde om jutevarer
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
vinder henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske
Fællesskab , særlig artikel 113 ,
under henvisning til henstilling fra Kommissionen , og
ud fra følgende betragtning «
Aftalen mellem Det europæiske økonomiske Ftellesskab og republikken Indien
om handel med og handelssamarbejde om jutevarer bør indgås -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING :
                                    Artikel 1
På Fællesskabets vegne indgås aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fælles
skab og republikken Indien om handel med og handelssamarbejde om jutevarer }
teksten til aftalen er bilagt denne forordning .
                                    Artikel 2
Formanden for Rådet meddeler den anden kontraherende part , at de nødvendige
procedurer for aftalens ikrafttræden er gennemført for så vidt angår Fælles
skabet .
                                    Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De
europæiske Fællesskabers Tidende .
Udfærdiget i Bruxelles , den
                                                        På Rådets vegne
                                                           Formand
 ---pagebreak---                            AFTALE
mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og republikken Indien om handel med
 og handelssamarbejde om jutevarer
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER ,
                                       på den ene side ,
 og
REGERINGEN FOR REPUBLIKKEN INDIEN ,
                                       på den anden side ,
SOM ØNSKER , at sikre en stigende anvendelse af jutevarer og en velordnet udvik
 ling af handelen med disse varer mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab ,
herefter benævnt " Fællesskabet", og Indien ,
SOM HENVISER , til aftalen om handelssamarbejde mellem republikken Indien og Fæl
 lesskabet ,
SOM TAGER den fælles hensigtserklæring om udvikling af handelsforbindelser med
Ceylon (nu Sri Lanka ), Indien , Malaysia , Pakistan (nu Bangladesh og Pakistan )
og Singapore i betragtning , der er knyttet som bilag til sluttraktaten til trak
taten af 22 . januar 1972 , vedrørende kan ge riget Danmarks , Irlands , kongeriget
Norges og Det forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands tiltrædelse af
Det europæiske økonomiske Fællesskab og Det europæiske Atomenergifællesskab ,
SOM ER SIG bestemmelserne i Den almindelige Overenskomst om Told og Udenrigs
handel bevidst ,
SOM FINDER , at det er nødvendigt at fremme og lette forbindelserne og samar
bejdet mellem deres respektive juteinteresser ,
SOM UNDERSTREGER , nødvendigheden af   at fremme forsknings – og udviklingssamar-
bejdet inden for jutesektoren ,
HAR BESLUTTET , at indgå denne aftale i gensidig samarbe jdsånd «
 ---pagebreak---                              Artikel 1
                                                          ι
Denne aftale finder anvendelse pa de varer , fremstillet af jute , med
oprindelse i og indført fra Indien , der er nævnt i bilag A.
 ---pagebreak---                               Artikel 2
Så large denne aftale gælder og inden for rammerne af tilbuddet om ge
nerelle toldpræferencer , anvender Fællesskabet autonomt på varer frem
stillet af jute , som har oprindelse i og er indført fra Indien , satser
ne i den fælles toldtarif , som pphæves i det omfang og efter den tids
plan , der er anført i bilag B.
 ---pagebreak---                               Artikel 3
1 * Fællesskabet indfører ikke nye kvantitative restriktioner for indførs
len af de i artikel 1 omhandlede varer .
2 . Som et første skridt i retning af en trinvis ophævelse af de resteren
de kvantitative restriktioner , ophæver Fællesskabet de nuværende kvanti
tative restriktioner for indførsel af de varer , der omhandlet i bilag 0 ,
under forudsætning af at Indiens regering træffer de nødvendige foranstalt
ninger , for at holde landets udførsel inden for de kvantitative lofter ,
som er fastsat i dette bilag*
3 . I tilfælde af forøget efterspørgsel på Fællesskabets marked , vil Fæl
lesskabet ikke modsætte sig at disse kvantitative lofter hæves , forudsat
at ti Hægs mængderne fastsættes på grundlag af gensidig aftale mellem de
to parter.                                                71
4 . Dele af de i bilag C anførte kvoter , der ikke opbruges af én medlems
stat i Fællesskabet , kan anvendes i en anden medlemsstat inden for de lof
ter og i henhold til de forskrifter , der gælder inden for Fællesskabet .
Fællesskabet forpligter sig til at besvare enhver anmodning om omfordeling
fra Indien inden fire uger fra modtagelsen .
 ---pagebreak---                            Artikel 4
Fællesskabet indfører ikke kvantitative restriktioner for indførslen af
jutegam . Fællesskabet kan dog, når det finder , at forholdene i Fælles
skabet eller p& et af dets markeder kan nødvendiggøre en begrænsning af
yderligere handel , anmode Indien om konsultationer såfremt mangden af va
rer , der er indført til en sådan region inden for Fællesskabets marked ,
har oversteget det indikative loft , der er anført i bilag E , samt vinder
forudsætning af   at anmodningen om sådanne konsultationer inden for en
rimelig tid efterfølges af en redegørelse for markedsforholdene i Fælles
skabet eller i den berørte region af dette . Indtil der er fundet en løs
ning, der tilfredsstiller begge parter , forpligter Indien sig til , på
Fællesskabets anmodning at be ^rsaiBe udstedelsen af udførselstilladelser
for jutegarn til Fællesskabet "eller til den eller de berørte regioner in
den for Fællesskabets marked til det niveau , der vil blive angivet af Fæl
lesskabet ,             ''
                                                         η
 ---pagebreak---                                 Artikel 5
1 . Indførsel til Fællesskabet af jutevarer , der er omfattet af denne af
tale , og som er beregnet til øjeblikkelig genudførsel fra Fællesskabet ,
eller til forarbejdning og derpå følgende genudførsel fra Fællesskabet ,
afskrives ikke på de kvantitative lofter , der er fastsat ved denne af
tale , Fællesskabets myndigheder skaffer sig , gennem det administrative
kontrolsystem til dette formål inden for Fællesskabet , oplysninger om
de maaigder af jutevarer , der indføres fra Indien , og som øjeblikkelig
genudføres , eller som forarbejdes og derpå genudføres fra Fællesskabet ,
og meddeler disse til de indiske myndigheder .
2 . I de tilfælde , hvor de kompetente myndigheder inden for Fællesskabet ,
gennem det gældende administrative kontrolsystem, får kendskab til , at
indførte jutevarer , der omfattes af denne aftale , er blevet afskrevet
på de lofter , der er fastsat i henhold til denne aftale , men derefter er
blevet genudført fra Fællesskabet , underretter de pågældende myndigheder
de indiske myndigheder om , hvor store maaigder det drejer sig om , og gi
ver tilladelse til indførsel af tilsvarende mængder , som ikke vil blive
afskrevet på de lofter , der fastsat i aftalen .
3 . I de tilfælde hvor Fællesskabets myndigheder får kendskab til at ind
førsler , der henvises til i stk. 1 er forblevet i Fællesskabet til for
brug , underretter de hvert kvartal Indiens regering om , hvor store mæng
der det drejer sig om . I sådanne tilfælde medregner Indiens regering, på
Fællesskabets foranledning, sådanne mængder i det eller de pågældende
kvantitative lofter for dette år .
 ---pagebreak---                                Artikel 6
1 « Inden for hvert år , der omfattes af denne aftale f kan uudnyttede an
dele af et af de kvantitative lofter , der i henhold til denne aftale er
fastsat for én region inden for Fællesskabets marked , overføres til et
andet kvantitativt loft for samme region inden for fællesskabets marked
som følgert
           fra kategori 4/5 til, kategori ^ og omvendt , forudsat at de
           pågældende mængder ikke overstiger 20$ af det kvantitative
           loft , som de overføres til .
2 . Uudnyttede mængder , der ikke overstiger 10$ af 6t årligt loft , kan
overføres til loftet for det følgende år ,
3 . Hvert årligt loft kan overskrides med indtil 10$ af dette , som for- .
skud på det følgende års loft *
4. Ovennævnte ordning, der tilsigter fleksibilitet , må ikke i noget år,
der omfattes af denne aftale , medføre at et loft overskrides med mere
end 20$*
5 « Bestemmelserne i de foregående stykker anvendes først af Indien efter
at de indiske myndigheder skriftligt har underrettet fællesskabet derom.
 ---pagebreak---                               Artikel 7
1 . De aftalte kvantitative lofter forvaltes gennem anvendelsen af en ord
ning med dobbelt kontrol , som er beskrevet indgåonde i bilag D , med for
behold af aldringer , som man bliver indbyrdes enige om i Den blandede
Samarbejdskomité , der er nedsat i henhold til artikel 10 .
2 . Indien forpligter sig til hvert kvartal , at underrette Fællesskabet
om de samlede mængder , der omfattes af udførselstilladelser , som er ud
stedt af de indiske myndigheder for alle de jutevarer , der henvises til
i artikel 3 og, i påkommende tilfælde i artikel 4»
3 « På samme måde underretter Fællesskabet hvert kvartal de indiske myn
digheder om omfanget af den samlede indførsel i Fællesskabet af de på
gældende varer .
 ---pagebreak---                               Artikel 8
1 « Anvendelsen af denne aftale må ikke forstyrre det sædvanlige handels-
mønster mellem Indien og Fællesskabet «
2 . Såfremt den ene af parterne underretter den anden om, at der er opstå
et særlige vanske ligheder i denne forbindelse , rådfører de to parter sig
med hinanden i Den blandede Samarbejdskomité for at afgøre hvilke foran
staltninger , der er nødvendige ,- for at afhjælpe situationen *
 ---pagebreak---                                 Artikel 9
Med forbehold af den indiske regerings politik for tilpasning af lan
dets udførsel til produkti cais forholdene og den udenlandske efterspørgsel
efter ovennævnte varer , forpligter Indien sig til at træffe passende for
anstaltninger, for at sikre at "behovene inden for Fællesskabets marked
og industri tilfredsstilles uden forskelsbehandling.
 ---pagebreak---                                Artikel 10
1 . Der nedsættes en blandet samarbejdskomité , som f&r til opgave »
         - at tilrettelægge konsultationer omgående efter anmodning fra 6n
            af parterne om alle spørgsmål vedrørende handelen med jutevarer
            i en ånd af samarbejdet
                                       \
         – at undersøge ethvert problem , der måtte opstå som følge af denne
           aftales anvendelse , herunder udsigterne for en trinvis ophævelse
           af de kvantitative restriktioner på baggrund af den økonomiske
           situation i Fællesskabets jutesektorj
         – at \inder søge , hvorledes den endelige anvendelse af jutevarer kan
           forøges og varieres , herunder undersøgelser af erfaringerne i så
           henseende fra andre markeder )
         – at undersøge mulighederne for og fremkomme med forslag til sam
           arbejde om forskning og udvikling inden for produktionen og an
           vendelsen ed" jutevarerj
         – at udvikle forbindelser mellem repræsentanter for både Indiens og
           Fællesskabets jutehandel og –industri , og at fremme falles projek
           ter og programmer , som disse repræsentanter er blevet indbyrde s
           enige om .
2 . Den blandede Samarbejdskomité sammensættes af repræsentanter for repu
blikken Indien og Fællesskabet .
3. Den blandede Samarbejdskomité træder sammen efter anmodning fra én af
de kontraherende parter og , under alle omstændigheder , mindst en gang om
året .
 ---pagebreak---                       Artikel 11
Denne aftale træder i kraft den første dag i den måned , der følger
efter den dag , hvor parterne har underrettet hinanden om , at de
hertil nødvendige prooedurer er gennemført . Den gælder fra 1 . januar
1976 til 31 . deoemher 1979«
 ---pagebreak---                     Artikel 12
Bilagene udgør en integrerende del af denne aftale .
                     ι
 ---pagebreak---                      Artikel 13
Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dansk , engelsk ,
fransk , italiensk , nederlandsk , tyBk og hindi , hvilke tekster
har samme gyldighed .
                       a
Udfærdiget i                                den
 ---pagebreak---                                                             BILAG A
          Definition af de i artikel 1 omhandlede kategorier af jutevarer
Kategori   1      Vævet stof af jute af vægt over 500 g pr . m og af "bredde
                  højst 150 cm , og jutesække af vævet stof af vægt over
                               2
                  500 g pr . m
Kategori   2      Vævet stof af jute af vægt mindst 310 g pr . m men højst
                               2
                  500 g pr. m og af bredde højst 150 om , og jutesække af
                                                         2
                  vævet stof af vægt mindst 310 g pr . m , men højst 500 g
                         2
                  pr . m
Kategori   3      Vævet stof af jute af vægt tinder 310 g pr . m og af bredde
                  højst 150 cm , og jutesække af vævet stof af vægt under
                  ...2
                  310 g pr . m
Kategori  4       Vævet stof ed* jute af bredde over 150 cm men højst 230 om ,
                                    2
                  uanset vægt pr. m , undtagen stoffer omtalt under kategori J
Kategori  5       Vævet stof af jute af bredde over 230 om , uanset vægt pr.
                   2
                  m , undtagen stoffer omtalt under kategori J
Kategori 6        Garn af jute
                                      1
Kategori  7       Vævet stof af jute     helt eller delvis bleget , farvet
                                                                          2
                  eller trykt , af bredde over 150 cm , uanset vægt pr. m
l) Uden markerede ægkanter i intervaller p& tværs af hele stoffets bredde
 ---pagebreak---                                                                                BILAG B
                            Toldsuspensioner i henhold til artikel   2
Pos . i dan                        Varebeskrivelse               Proventvis nedsættelse
fælles toldtarif                                                     1.1977      1.7.1978
57.06            Garn af jute eller andre bast fibre               JL00%
                 henhørende under pos. 57.03
57.10            Vævet stof af jute eller andre bast-
                 fibre henhørende under pos . 57 « 03
                 A. Af bredde 150 om og derunder og af vægt
                           2
                    pr . m
                    I.     XJnder 310 g                              Qo%          100%
                    II.    310 g og derover , men højst 500 g        80% r.       100%
                    III. Over 500 g „                                Q0% ,        100%
                 B. Af bredde over 150 cm                            80$          100%
62.03            Sække og poser til emballage t
                 A. Af jute eller andre bastfibre henhørende
                    under pos . 57 « 03
                    II. Andre varer
                                                                2
                         (a) Af stof af vægt under 310 g pr. m       80%          100%
                         (b) Af stof af vægt 310 g og derover ,
                                                      2                »           N
                               men højst 500 g pr . m
                                                              2
                         (o) Af stof af vægt over 500 g pr. m          Η           tt
                 Fællesskabet forpligter sig herved til at lade sin ordning om ophævelse
                 af toldsatserne omfatte al indførsel af emballageartikler i overens
                 stemmelse med bestemmelserne i toldkonventionen vedrørende midlertidig
                 indførsel af emballage .
 ---pagebreak---                                                                 • BILAG C
   Varer , som af Indien gøres til genstand for frivillig -begrænsning over' for
   Fællesskabet fra denne aftales ikrafttræden.                                       ;
   Fællesskabet meddeler herved Indien, at nedennævnte kvantitative lofter for
   jutevarer vil blive fordelt mellem medlemsstaterne som følgert                    »
   Kategori 4/5                   Kvantitative lofter                     (tons )
    Medlems- |                                I
    stat      I   1 1976               1977               1978             1979
                                                   I
     Bénélux        ^. 5^7        ,   4.569             4.592             4.615
      I
        DK              696             698           .    701                705
          i
                                                                I
        Ρ               825 1            940             1.083             1.224
     BRD             1.820            2.053   '          2.332             2.607
        IR1         ' ' 500              700               800             1.000   ..
                                                                            •       »
                                                                     1
 Y                                                         462                 487 •
                        3^8              402
        I
                            I -I
        UK           1.450            1.600              1.800             1 . 990 •
                                                                     i
                                                                   . I
      BØF          10.186            10.967             11.770            12.628
(2       ι '
 ---pagebreak---                                                                 BILAG C
                                                                s. 2
Varer , som af Indien gøres til genstand for frivillig "bégrænsning over for
Fællesskabet fra denne aftales ikrafttræden.               |
Fællesskabet meddeler herved Indien , at nedennævnte kvantitative lofter for
jutevarer vil blive fordelt mellem medlemsstaterne som følger :
Kategori_7                 Kvantitative lofter                       (tons )
IMedlems-
  stat .  t
              ' , 1976              1977              1978               1979
ι       " '
  Bénélux           586               589              592                 595   •
      DK            17 *              175              176                 177  •
                                                                 l
     Τ ■            185               205               227                251
    BRD             *55               490               530                571
                             l
      IR1           100               140               170                200
                                                                      1  ■ ■       t
            !
      I              93                97               108                117     !
      0K            350               3 90               430                 80
     BØF          1.943              2.086           2.2 33             2.391
\
Υ
 ---pagebreak---                                                         BILAG      D
             Dobbeltkontrol som bestemt i artikel 7
1 . De kompetente myndigheder i Fællesskabet tillader straks indførsel af
    de i artikel 3 i denne aftale nævnte varer på importørens anmodning
    når denne er ledsaget af den originale udførselstilladelse ( l ).
2 . De kompetente indiske myndigheder udsteder udførselstilladelser for
    allle de i artikel 3 i denne aftale nævnte varer , inden for de
    kvantitative lofter , der er fastsat i bilag C ( og i de tilfælde , hvor
    bestemmelserne i artikel 4 har fundet anvendelse .
3 « Udførselstilladelsen skal angive :
    ( a) bestemmelsessted ( den pågældende medlemsstat ),
    (b)  løbenummer ,
    (c)  importørens navn og adresse ,
    (d)  eksportørens navn og adresse ,
    (e)  nettovægt (i kg eller tons ) og værdi ,
    (f)  varernes kategori og position ,
    ( g) myndighedernes erklæring om at mængden er blevet afskrevet på de
         vedtagne kvantitative lofter for udførsel til Fællesskabet ( den
         pågældende medlemsstat ) eller, i påkommende tilfælde er beregnet til
         øjeblikkelig genudførsel eller forarbejdning og efterfølgende gen-
         udførsel fra Fællesskabet .
4 » De kompetente myndigheder i Fællesskabet godkender inden for rimelige
    grænser forskelle mellem den i udførselstilladelsen angivne vægt og
    afskrivnings - eller indførs eisvægt en . De kompetente indiske myndigheder
    bestræber sig dog -på at begrænse eventuelle forskelle så meget som
    muligt .
5 « De kompetente indiske myndigheder underretter de kompetente myndigheder
    i Fællesskabet om enhver hel eller delvis tilbagekaldelse af en udførsels
    tilladelse . De sidstnævnte myndigheder træffer passende foranstaltninger
    inden for rammerne af de gældende foranstaltningsbestemmelser.
6 . De kompetente indiske myndigheder fremsender hver tredje måned gennem
    Kommissionen til de kompetente myndigheder i Fællesskabet en oversigt
    over de udstedte udførselstilladelser . Disse oversigter angiver for hver
    varekategori nettovægten i tons af de tilladte udførsler, afskrivningen på
    de forskellige lofter og de modtagende medlemsstater i Fællesskabet .
7 « Fællesskabets kompetente myndigheder fremsender hver tredje måned en
    oversigt over de senest foreliggende tal for indførslen af varer , der
    omfattes af denne aftale , til de kompetente myndigheder i Indien , gennem
    Indiens mission ved Det europæiske økonomiske Fællesskab i Bruxelles .
l ) I tilfælde af , at indførselstilladelse kræves efter de gældende
    bestemmelser i den ene eller den anden medlemsstat , udstedes sådanne
    tilladelser automatisk efter anmodning inden for et begrænset antal dage .
 ---pagebreak---                                                     BILAG E
Indikative lofter for Indførsel af .jutegarn i henhold til artikel
4 i aftalen
                                                       tons
      Bénélux                                          640
      Det forenede Kongerige                           240
 ---pagebreak---                                                       BILAG P
                      FÆLLESERKLÆRING
De kontraherende parter er enige om særlig at "bestræbe Big på at udføre
de opgaver, der er omhandlet i artikel 10 i aftalen . Med dette formål
vil des
a) fremme og lette forbindelserne mellem Indiens og Fællesskabets jute-
    interesser, især gennem
    - årlige møder med henblik på vurdering og overvågning mellem de to
      parters industri- og handelsinteresser;
    - udveksling af delegationer }
    - til rettelæggelse og gennmførelse af fælles salgs - og reklame
      kampagner )
b ) undersøge muligheden for at give støtte til programmer eller projekter,
    som anbefales af de to parters juteinteresser i fællesskab , og som
    menes at være til gensidig fordel for disse ;
c ) overveje metoder for at lette forbindelserne og samarbejdet mellem
    "The Indian Jute Industries Research Association " og interesserede
    europæiske forskningsinstitutter og undersøge muligheden for at yde
    støtte til særlige projekter, som de i fællesskab har udarbejdet
    eller anbefalet *
 ---pagebreak---       KOMMISSIONEN
         FOR
DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
Generaldirektoratet for forbin
delser med tredjelande
       ,                        VERBALNOTE
Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande overbringer sine         •
hilsener til Indiens mission ved Det europæiske økonomiske Fællesskab
og har den ære at henvise til den aftale mellem Indien og Fællesskabet
om handel med og l^andelssaaiarbejde om jutevarer , som er blevet paraferet
dags dato .
Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande skal meddele Indiens
regering, at Fællesskabet er indstillet på at lade aftalens bestemmelser
gælde de facto fra dags dato , indtil de nødvendige procedurer for aftalens
indgåelse og ikrafttræden er afsluttet , såfremt Indiens regering også er
indstillet herpå .
Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande ville være taknemmligt ,
om Indiens regering ville bekræfte sin indforståelse med ovenstående .
Bruxelles , den 2.7.1976
                                                   Med venlig hilsen
Indiens mission ved
Det europæiske økonomiske Fællesskab
avenue Molière , 129
1180 Bruxelles
 ---pagebreak---        KOMMISSIONEN
            FOR
DB EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
Generaldirektoratet for
forbindelser med tredjelande
                              VERBALNOTE
Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande overbringer sine hilsener
til Indiens mission ved Det europæiske økonomiske Fællesskab og har den ære at
henvise til den aftale mellem Indien og Rellesskabet om handel med og handels-
samarbejde om jutevarer , som er blevet paraferet dags dato .
Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande skal meddele Indiens
regering , at Fællesskabet er indstillet på at lade aftalens bestemmelser
gælde de facto fra dags dato , indtil de nødvendige procedurer for aftalens
indgåelse og ikrafttræden er afsluttet , såfremt Indiens regering også er ind
stillet herpå .
Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande ville være taknemmeligt ,
om Indiens regering ville bekræfte sin indforståelse med ovenstående .
Bruxelles , den 2 . 7*1976
                                                     Med venlig hilsen
Indiens mission ved
Det europæiske økonomiske fællesskab
avenue Molière , 126
ll80  Bruxelles
 ---pagebreak---                                                      INDIENS MISSION VED
                                           DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE FÆLLESSKAB
                                                     129 , avenue Molidre
                                                     ll80   Bruxelles
                                           Den 2 . juli 1976
                          VERBALNOTE
Indiens mission ved Det europæiske økonomiske Fællesskab overbringer sine
hilsener til generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande og har
den ære at henvise til verbalnot e nr . 337^ af 2 . juli 1976 med følgende
ordlyd t
"Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande overbringer sine
hilsener til Indiens mission ved Det europæiske økonomiske Fællesskab og
har den ære at henvise til den aftale mellem Indien og Fællesskabet om
handel og handelssamarbejde om jutevarer, som er blevet paraferet dags dato .
Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande skal meddele Indiens
regering, at fællesskabet er indstillet på at lade aftalens bestemmelser
gælde de facto fra dags dato , indtil de nødvendige procedurer for aftalens
indgåelse og ikrafttræden er afsluttet , såfremt Indiens regering også er
indstillet herpå .
Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande ville være taknemmeligt ,
om Indiens regering ville bekræfte sin indforståelse med ovenstående".
Indiens mission ved Det europæiske økonomiske Fællesskab har den ære at be
kræfte de indiske myndigheders indforståelse med en de facto anvendelse fra
dags dato af bestemmelserne i den aftale mellem Indien og Fællesskabet om
handel med og handelssamarbejde om jutevarer , som er blevet paraferet i dag.
                                                       Med venlig hilsen
Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande
Det europæiske økonomiske fællesskab
Rue de la Loi 200
Bruxelles


				|

		52012DC0760

			HENSTILLING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET om fornyelse af aftalen mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) og Den Koreanske Halvøs Energiudviklingsorganisation (KEDO) /* COM/2012/0760 final */

			   	HENSTILLING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET
om fornyelse af aftalen mellem Det Europæiske
Atomenergifællesskab (Euratom) og Den Koreanske Halvøs
Energiudviklingsorganisation (KEDO)
1.           Indledning
Euratom har været fuldgyldigt medlem af Den
Koreanske Halvøs Energiudviklingsorganisation (KEDO) siden 1997. Hovedformålet
med KEDO var leveringen af to nukleare letvandsreaktorer til Den Demokratiske
Folkerepublik Korea (Nordkorea – DPRK) som en del af den internationale
ikke-spredningsindsats på Den Koreanske Halvø. Som følge af DPRK's manglende
overholdelse af sine forpligtelser med hensyn til ikke-spredning blev alle
KEDO's operative aktiviteter indstillet og det 12 år gamle sekretariat lukket
den 31. maj 2007. KEDO's bestyrelse besluttede på trods af dette ikke at
afvikle organisationen med det samme, men at bevare den i form af en "tom
skal" (som et rent skelet med et sekretariat af midlertidigt ansatte) for
at gøre det muligt at forsvare KEDO's og de fire bestyrelsesmedlemmers
(Euratom, Japan, Sydkorea og USA) finansielle og retlige interesser.
Det blev oprindeligt vurderet, at disse
retlige og finansielle spørgsmål ville være endeligt afklaret senest den 31.
maj 2012. Derfor skulle Euratoms medlemskab vare indtil denne dato i henhold
til den seneste Euratom-KEDO-aftale. KEDO behøver imidlertid mere tid til en
endelig afklaring af dets uafsluttede anliggender, og derfor kræver den
fortsatte varetagelse af Euratoms interesser, at der indgås en ny aftale mellem
Euratom og KEDO. Derfor forelagde Kommissionen den 22. marts 2012 Rådet en
henstilling med henblik på Rådets afgørelse om bemyndigelse af Kommissionen til
at forhandle en fornyelse af Euratom-KEDO-aftalen. Rådet udstedte
forhandlingsdirektiverne den 2. maj 2012.
2.           Forhandlinger
På grundlag af den tekst, som Kommissionens
tjenestegrene har foreslået, og i overensstemmelse med Rådets
forhandlingsdirektiver er der nu forhandlet en ad referendum-aftale med KEDO om
vedlagte tekst med henblik på fornyelse af aftalen mellem Det Europæiske
Atomenergifællesskab (Euratom) og Den Koreanske Halvøs
Energiudviklingsorganisation (KEDO). Efter Kommissionens tjenestegrenes
opfattelse opfylder denne tekst alle forhandlingsdirektiverne.
3.           Konklusion
Kommissionen anser fornyelsen af aftalen
mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) og Den Koreanske Halvøs
Energiudviklingsorganisation (KEDO), der foreslås vedtaget, for at være i
overensstemmelse med de forhandlingsdirektiver, som Rådet udstedte den 2. maj
2012.
Kommissionen
henstiller derfor til, at Rådet godkender fornyelsen af aftalen mellem Det
Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) og Den Koreanske Halvøs
Energiudviklingsorganisation (KEDO) i overensstemmelse med artikel 101, stk. 2,
i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab.
BILAG
AFTALE MELLEM DET EUROPÆISKE ATOMENERGIFÆLLESSKAB
OG DEN KOREANSKE HALVØS ENERGIUDVIKLINGSORGANISATION
DET EUROPÆISKE
ATOMENERGIFÆLLESSKAB,
i det følgende benævnt
"Fællesskabet", og
DEN KOREANSKE HALVØS
ENERGIUDVIKLINGSORGANISATION
i det følgende benævnt
"KEDO" —
som
tager følgende i betragtning:
(1)       KEDO blev oprettet i medfør
af aftalen af 9. marts 1995 om oprettelse af Den Koreanske Halvøs
Energiudviklingsorganisation mellem regeringerne for Republikken Korea, Japan
og Amerikas Forenede Stater; aftalen blev ændret den 19. september 1997.
(2)       Den femte aftale mellem
Fællesskabet og KEDO udløb den 31. maj 2012.
(3)       Efter beslutningen om at
indstille letvandsreaktorprojektet og beslutningen i 2007 om at varetage
sekretariatets opgaver med et markant reduceret personale og minimale
kontorfaciliteter besluttede KEDO's bestyrelse i 2011 at lade KEDO fortsætte ud
over den 31. maj 2012.
(4)       Både Fællesskabet og KEDO har
udtrykt ønske om at fortsætte deres samarbejde med henblik på indstillingen af
letvandsreaktorprojektet og en velordnet afvikling af KEDO —
ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:
Artikel 1
Anvendelse af den
tidligere aftales bestemmelser
Medmindre andet er angivet i nedenstående artikler,
anvendes bestemmelserne i aftalen mellem Fællesskabet og KEDO, som udløb den 31.
maj 2012, fortsat i medfør af denne aftale.
Artikel 2
Bidrag
fra Fællesskabet
Fællesskabet yder intet finansielt bidrag til
KEDO's budget i medfør af denne aftale.
Artikel 3
Varighed
Denne aftale udløber den 31.
maj 2013. Aftalen fornys automatisk
hvert år for en periode af et år, medmindre den ene part mindst én måned før
udløbsdatoen meddeler den anden part, at den ønsker at opsige aftalen. Den kan
også opsiges med øjeblikkelig virkning, hvis et af medlemmerne, der sidder i
KEDO's bestyrelse, udtræder af KEDO. Denne aftale fornys ikke ud over den 31.
maj 2015.
Artikel 4
Ikrafttræden
Denne aftale træder i kraft ved Fællesskabets og
KEDO's undertegnelse og har virkning fra den 1. juni 2012.
Udfærdiget i Bruxelles, den…….2010 i to originaleksemplarer
For Det Europæiske
Atomenergifællesskab
Udfærdiget i New York, den.…….2010 i to
originaleksemplarer
For Den Koreanske Halvøs
Energiudviklingsorganisation


title: Kommissionens henstilling af 16. november 2006 om overvågning af baggrundsniveauet for dioxiner, dioxinlignende og ikke-dioxinlignende PCB'er i fødevarer (meddelt under nummer K(2006) 5425)   (EØS-relevant tekst)

text:
               22.11.2006

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 322/24

      KOMMISSIONENS HENSTILLING

   af 16. november 2006
   om overvågning af baggrundsniveauet for dioxiner, dioxinlignende og ikke-dioxinlignende PCB'er i fødevarer
   (meddelt under nummer K(2006) 5425)
   (EØS-relevant tekst)
   (2006/794/EF)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, andet led, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 466/2001 af 8. marts 2001 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i levnedsmidler (1) er der fastsat maksimalgrænseværdier for dioxiner og for summen af dioxiner og dioxinlignende polychlorerede biphenyler (PCB'er) i fødevarer.

               (2)

               Det er nødvendigt at tilvejebringe pålidelige oplysninger i hele Det Europæiske Fællesskab om forekomsten af dioxiner, furaner og dioxinlignende PCB'er i så mange forskellige fødevarer som muligt for at opnå et aktuelt overblik over udviklingen i baggrundsniveauet for disse stoffer i fødevarer.

               (3)

               I Kommissionens henstilling 2006/88/EF af 6. februar 2006 om reduktion af forekomsten af dioxiner, furaner og PCB'er i foderstoffer og fødevarer (2) henstilles det, at medlemsstaterne gennemfører stikprøveundersøgelser af forekomsten af dioxiner og dioxinlignende PCB'er og, om muligt, ikke-dioxinlignende PCB'er i fødevarer i overensstemmelse med Kommissionens henstilling 2004/705/EF (3).

               (4)

               I henstilling 2004/705/EF anbefales det medlemsstaterne hvert år at udtage og analysere prøver med den anbefalede hyppighed af de forskellige fødevarekategorier, og der anbefales et format for rapportering om resultaterne af overvågningen af baggrundsniveauet for dioxiner, furaner og dioxinlignende PCB'er i fødevarer. For de nye medlemsstater, der blev medlemmer af Det Europæiske Fællesskab den 1. maj 2004, blev der indført en overgangsordning.

               (5)

               Det eksisterende overvågningsprogram bør ændres for at tage hensyn til de erfaringer, der er indhøstet. Henstilling 2004/705/EF bør derfor erstattes af en ny henstilling.

               (6)

               Det er vigtigt, at de data, der indsamles i forbindelse med denne henstilling, indberettes regelmæssigt til Kommissionen. Kommissionen sørger for at samle oplysningerne i en database. Der bør desuden tilvejebringes data fra de seneste år, som er indsamlet ved hjælp af en analysemetode, der er i overensstemmelse med Kommissionens direktiv 2002/69/EF af 30. juli 2002 om prøveudtagnings- og analysemetoder til officiel kontrol af dioxinindholdet og bestemmelse af dioxinlignende PCB i levnedsmidler (4), og som giver et billede af de normale baggrundsniveauer,

         HENSTILLER:
   1)   at medlemsstaterne fra 2007 og indtil den 31. december 2008 overvåger baggrundsniveauet for dioxiner, furaner og dioxinlignende polychlorerede biphenyler (PCB'er) i fødevarer og til det formål hvert år udtager og analyserer prøver med den anbefalede hyppighed, jf. den vejledende tabel i bilag I
   2)   at medlemsstaterne så vidt muligt også analyserer de samme prøver for forekomst af ikke-dioxinlignende PCB'er
   3)   at medlemsstaterne regelmæssigt indberetter overvågningsdataene til Kommissionen som angivet i bilag II, så disse data kan samles i en enkelt database. Der bør desuden tilvejebringes data fra de seneste år, som er indsamlet ved hjælp af en analysemetode, der er i overensstemmelse med direktiv 2002/69/EF, og som giver et billede af baggrundsniveauer.
   Henstilling 2004/705/EF ophæves. Henvisninger til den ophævede henstilling gælder som henvisninger til nærværende henstilling.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 16. november 2006.

            På Kommissionens vegne

         Markos KYPRIANOU

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EFT L 77 af 16.3.2001, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 199/2006 (EUT L 32 af 4.2.2006, s. 34).

      (2)  EUT L 42 af 14.2.2006, s. 26.

      (3)  EUT L 321 af 22.10.2004, s. 45.

      (4)  EFT L 209 af 6.8.2002, s. 5. Ændret ved direktiv 2004/44/EF (EUT L 113 af 20.4.2004, s. 17).

      BILAG I

                  Tabel

                  :

                     Oversigt over anbefalede mindsteantal fødevareprøver, der skal analyseres hvert år. Prøvernes fordeling er baseret på produktionen i de enkelte lande. Der lægges i særlig grad vægt på fødevarer, for hvilke baggrundsniveauet for dioxiner, furaner og dioxinlignende PCB'er kan forventes at variere særlig meget. Dette gælder først og fremmest fisk.

                  Produkter, inkl. afledte produkter

                  Akvakultur
                  (*)

                  Vildfisk
                  (**)

                  Kød
                  (***)

                  Mælk
                  (****)

                  Æg
                  (*****)

                  Andet
                  (******)

                  I alt

                  Antal prøver

                  250

                  483

                  500

                  250

                  250

                  267

                  2 000

                  Belgien

                  4

                  8

                  18

                  8

                  7

                  7

                  52

                  Danmark

                  4

                  20

                  14

                  7

                  4

                  6

                  55

                  Tyskland

                  16

                  28

                  55

                  34

                  25

                  36

                  194

                  Grækenland

                  6

                  8

                  14

                  8

                  4

                  7

                  47

                  Spanien

                  26

                  36

                  36

                  13

                  24

                  21

                  156

                  Frankrig

                  25

                  30

                  55

                  28

                  28

                  27

                  193

                  Irland

                  8

                  15

                  15

                  7

                  5

                  4

                  54

                  Italien

                  22

                  24

                  46

                  20

                  26

                  26

                  164

                  Luxembourg

                  2

                  3

                  6

                  3

                  3

                  3

                  20

                  Nederlandene

                  7

                  18

                  26

                  13

                  20

                  8

                  92

                  Østrig

                  3

                  3

                  15

                  8

                  6

                  7

                  43

                  Portugal

                  4

                  12

                  12

                  6

                  5

                  6

                  45

                  Finland

                  4

                  10

                  10

                  6

                  4

                  6

                  40

                  Sverige

                  4

                  12

                  10

                  6

                  4

                  6

                  42

                  Det Forenede Kongerige

                  15

                  30

                  40

                  19

                  20

                  20

                  144

                  Tjekkiet

                  6

                  3

                  11

                  5

                  5

                  5

                  35

                  Estland

                  2

                  6

                  7

                  3

                  2

                  4

                  24

                  Cypern

                  2

                  6

                  4

                  3

                  2

                  3

                  20

                  Letland

                  2

                  6

                  7

                  3

                  2

                  4

                  24

                  Litauen

                  2

                  6

                  7

                  3

                  2

                  4

                  24

                  Ungarn

                  3

                  3

                  11

                  5

                  10

                  5

                  37

                  Malta

                  2

                  3

                  4

                  3

                  2

                  3

                  17

                  Polen

                  10

                  18

                  25

                  13

                  16

                  20

                  102

                  Slovenien

                  2

                  3

                  7

                  3

                  2

                  4

                  21

                  Slovakiet

                  2

                  3

                  7

                  3

                  2

                  4

                  21

                  Bulgarien

                  4

                  3

                  9

                  5

                  5

                  4

                  30

                  Rumænien

                  6

                  3

                  11

                  9

                  9

                  10

                  48

                  Island

                  3

                  69

                  7

                  3

                  2

                  3

                  87

                  Norge

                  54

                  94

                  11

                  3

                  4

                  4

                  170

                  I alt

                  250

                  483

                  500

                  250

                  250

                  267

                  2 000

            Bemærkninger til tabellen
      Tallene i tabellen er minimumstal, og medlemsstaterne opfordres til at udtage flere prøver.

                  (*)

                  :

                  Akvakultur

                  :

                  For akvakulturprodukters vedkommende bør prøverne fordeles på de forskellige fiskearter i forhold til produktionsmængderne. Som vejledning kan bruges de artsspecifikke oplysninger om produktion af fisk og fiskevarer i »Fakta og nøgletal om den fælles fiskeripolitik — Grunddata om den fælles fiskeripolitik« (1), De Europæiske Fællesskaber, 2006, og kortet »Aquaculture in the European Union« (2). Der bør især fokuseres på østers, muslinger og ål.

                  (**)

                  :

                  Vildfisk

                  :

                  For vildfisks vedkommende bør prøverne fordeles på de forskellige fiskearter i forhold til fangstmængderne. Som vejledning kan bruges de artsspecifikke oplysninger om produktion af fisk og fiskevarer i »Fakta og nøgletal om den fælles fiskeripolitik — Grunddata om den fælles fiskeripolitik«, De Europæiske Fællesskaber, 2006. Der bør især fokuseres på vildål.

                  (***)

                  :

                  Kød

                  :

                  Ud over kød og kødprodukter af kvæg, svin, fjerkræ og får bør der udtages et betydeligt antal prøver af hestekød, rensdyrkød, gedekød, kaninkød og kød af vildt.

                  (****)

                  :

                  Mælk

                  :

                  En stor andel af mælkeprøverne bør udtages af gårdmælk (hovedsagelig komælk). Der bør desuden udtages prøver af mælk og mejeriprodukter, som ikke er komælk (gedemælk osv.).

                  (*****)

                  :

                  Æg

                  :

                  Der bør især fokuseres på æg fra frilandshøns, men der bør der også udtages prøver af æg af ænder, gæs og vagtler.

                  (******)

                  :

                  Andet

                  :

                  I denne kategori bør der især fokuseres på:

                              —

                              kosttilskud (især kosttilskud baseret på marinolie)

                              —

                              fødevarer til spædbørn og småbørn

                              —

                              fødevarer med oprindelse i områder, hvor der — f.eks. på grund af klimaforhold, der har medført oversvømmelser — er sket ændringer i produktionsvilkårene, som potentielt kan have betydning for indholdet af dioxin og dioxinlignende PCB'er i fødevarer fra området.

         (1)  http://ec.europa.eu/fisheries/publications/facts/pcp06_da.pdf

         (2)  http://ec.europa.eu/fisheries/publications/aquaculture05_en.pdf

      BILAG II
      A.   Forklarende bemærkninger til blanketten til indberetning af analyseresultaterne for dioxiner, furaner, dioxinlignende PCB'er og andre PCB'er i fødevarer
      1.   Generelle oplysninger om de analyserede prøver
      Prøvekode: Prøvens identifikationskode.
      Land: Navnet på den medlemsstat, hvor overvågningen er gennemført.
      År: Det år, overvågningen er gennemført.
      Produkt: Det analyserede fødevareemne - beskrives så detaljeret som muligt.
      Afsætningsled: Det sted, hvor produktet (prøven) er indsamlet.
      Væv: Den analyserede del af prøven.
      Angivelse af resultater: Resultaterne angives på det grundlag, maksimalgrænseværdierne er fastsat på. Det anbefales på det kraftigste at anvende det samme grundlag for angivelse af niveauerne i forbindelse med analyse af ikke-dioxinlignende PCB'er.
      Prøveudtagningstype: Stikprøveudtagning — analyseresultater fra målrettet udtagning kan også rapporteres, men det skal da klart anføres, at der har været tale om målrettet udtagning, som ikke nødvendigvis giver et billede af de normale baggrundsværdier.
      Antal delprøver: Hvis den analyserede prøve er en samleprøve, opgives antallet af delprøver (antal individuelle prøver). Er analyseresultatet baseret på blot én prøve, anføres »1«. Da antallet af delprøver kan variere fra samleprøve til samleprøve, bedes dette tal angivet for hver prøve.
      Produktionsmetode: Konventionel/økologisk (specificeres så vidt muligt).
      Område: For så vidt som det er relevant, oplyses det, i hvilket distrikt/hvilken region prøven er udtaget, helst med angivelse af, om der er tale om et landdistrikt, bymæssig bebyggelse, et industriområde, en havn, åbent hav osv. (F.eks.: Bruxelles — bymæssig bebyggelse, Middelhavet — åbent hav).
      Det er især vigtigt klart at anføre området, hvis prøven er udtaget af fødevarer, der er produceret i områder, hvor der har været oversvømmelse.
      Fedtindhold (%): Den procentdel, som fedt udgør af prøven.
      Vandindhold (%): Den procentdel, som vand udgør af prøven (hvis tallet er kendt).
      2.   Generelle oplysninger om de analysemetoder, der er anvendt
      Analysemetode: Det angives, hvilken metode der er anvendt.
      Akkrediteringsstatus: Det angives, om den valgte analysemetode er akkrediteret.
      Usikkerhed: Beslutningsgrænsen eller den med analysemetoden forbundne ekspanderede måleusikkerhed i procent.
      Fedtekstraktionsmetode: Det angives, hvilken fedtekstraktionsmetode der er anvendt til at bestemme fedtindholdet i prøven.
      3.   Analyseresultater
      Dioxiner, furaner, dioxinlignende PCB'er: Resultaterne for de enkelte kongenere angives i ppt — pikogram/gram (pg/g).
      Ikke-dioxinlignende PCB'er: Resultaterne for de enkelte kongenere angives i ppb — nanogram/gram eller mikrogram/kilo (ng/g eller μg/kg).
      LOQ: Bestemmelsesgrænsen i pg/g (for dioxiner, furaner og dioxinlignende PCB'er) eller μg/kg (for ikke-dioxinlignende PCB'er).
      For kongenere, som er bestemt til at have en værdi under LOQ (bestemmelsesgrænsen), anføres »< LOQ« i resultatfeltet (LOQ angives som en værdi).
      Hvor der er analyseret PCB-kongenere ud over PCB-6 og dioxinlignende PCB'er, tilføjes hver enkelt PCB-kongeners nummer på blanketten (f.eks. 31, 99, 110 osv.). Hvis prøven er testet for flere PCB-kongenere, end der er rækker i skemaet, tilføjes flere rækker sidst i blanketten.
      4.   Generelle bemærkninger til blanketten

                  —

                     Indberetning af genfindingsprocenten

                              —

                              Det er fakultativt at indberette genfindingsprocenten, hvis den for enkeltkongenere ligger i intervallet 60-120 %. Hvis genfindingsprocenten for nogle enkeltkongenere ligger uden for nævnte interval, er det obligatorisk at indberette genfindingsprocenten.

                  —

                     Indberetning af LOQ

                              —

                              Det er ikke obligatorisk at indberette LOQ, men i resultatkolonnen skal ikke-bestemte kongenere indberettes som »< LOQ« (det faktiske tal).

                  —

                     Indberetning af TEQ-værdi for enkeltkongenere

                              —

                              Kolonnen vedrørende TEQ-værdier for enkeltkongenerne er fakultativ.

            B.   Blanket til indberetning af kongenerspecifikke analyseresultater for dioxiner, furaner, dioxinlignende PCB'er og andre PCB'er i fødevarer


Avis juridique important

|

31977H0357

77/357/EØF: Kommissionens Henstilling af 6. maj 1977 til Den franske Republiks regering vedrørende to forslag til décret om gennemførelsen af Rådets to direktiver 74/561/EØF og 74/562/EØF af 12. november 1974 om henholdsvis adgang til erhvervet med godstransport ad landevej i indenlandsk og international transport og adgang til erhvervet med personbefordring ad landevej i indenlandsk og international transport

EF-Tidende nr. L 123 af 17/05/1977 s. 0026 - 0027

++++  KOMMISSIONENS HENSTILLING  af 6 . maj 1977  til Den franske Republiks regering vedroerende to forslag til décret om gennemfoerelsen af Raadets to direktiver 74/561/EOEF og 74/562/EOEF af 12 . november 1974 om henholdsvis adgang til erhvervet med godtransport ad landevej i indenlandsk og international transport og adgang til erhvervet med personbefordring ad landevej i indenlandsk og international transport   ( 77/357/EOEF )  Frankrigs faste repraesentation ved De europaeiske Faellesskaber har ved skrivelse af 4 . januar 1977 med henblik paa at hoere Kommissionen meddelt den teksten til to forslag til décret om gennemfoerelse af Raadets to direktiver af 12 . november 1974 om henholdsvis adgang til erhvervet med godstransport ad landevej i indenlandsk og international transport og adgang til erhvervet med personbefordring ad landevej i in denlandsk og international transport ( 1 ) .  Denne meddelelse sker i henhold til henholdsvis artikel 7 , stk . 1 , og artikel 6 , stk . 1 , i de to ovennaevnte direktiver , hvorefter medlemsstaterne efter at have hoert Kommissionen traeffer saadanne foranstaltninger , som er noedvendige for inden 1 . januar 1977 at gennemfoere de paagaeldende direktiver , navnlig deres respektive artikel 3 , stk . 4 , og artikel 2 , stk . 4 .  Kommissionen beklager , at den franske regering ved den sene meddelelse af gennemfoerelsesforanstaltninger ikke rettidigt har opfyldt de forpligtelser , der paahviler den i henhold til bestemmelserne i henholdsvis artikel 7 og artikel 6 i Raadets to direktiver af 12 . november 1974 , hvorved den ydermere har forhindret Kommissionen i at rette denne henstilling i tide .  For saa vidt angaar ovennaevnte forslag til décret retter Kommissionen foelgende henstilling :  1 . Kommissionen konstaterer , at baade hvad angaar adgang til erhvervet med godstransport ad landevej og hvad angaar adgang til erhvervet med personbefordring ad landevej opfylder forslaget til décret om aendring af det aendrede decret nr . 49/1473 af 14 . november 1949 og forslaget til decret om godkendelse af egnethed til at udoeve disse erhverv de to ovennaevnte direktivers bestemmelser om   - princippet , definitionen og reglerne for gennemfoerelse af betingelserne vedroerende haederlighed , oekonomisk evne og faglig dygtighed ( henholdsvis artikel 3 og artikel 2 i disse to direktiver ) ,   - midlertidig eller definitiv viderefoerelse af driften af en virksomhed i de tilfaelde og i overensstemmelse med de regler , der dels er fastsat i artikel 4 , dels i artikel 3 i de paagaeldende direktiver .  2 . Hvad angaar konstateringen af om den faglige dygtighed er til stede , henleder Kommissionen dog den franske regerings opmaerksomhed paa ordlyden af henholdsvis artikel 3 , stk . 4 , foerste punktum , og artikel 2 , stk . 4 , foerste punktum , i de to direktiver . Det fremgaar nemlig af disse bestemmelser , at de kraevede faerdigheder skal omfatte de emner , der er anfoert i den som bilag til hvert direktiv vedfoejede fortegnelse .  Da de af den franske regering udarbejdede programmer ikke er bragt til Kommissionens kendskab , henstiller den til regeringen at afhjaelpe denne mangel .  3 . Kommissionen bemaerker ligeledes , at artikel 46 , stk . 1 , andet afsnit , som indfoeres i forslaget til décret om aendring af décret af 14 . november 1949 indeholder naermere bestemmelse om de former for transport , for hvilke de betingelser vedroerende haederlighed , oekonomisk evne og faglig dygtighed , der er defineret i foerste afsnit i samme artikel , finder anvendelse .  Hvad angaar personbefordring ad landevej omfattes de transportformer , som naevnes i artikel 2 i décret af 14 . november 1949 , ikke af disse bestemmelser . Kommissionen mener ikke , at direktivet af 12 . november 1974  ( 74/562/EOEF ) er til hinder for saadanne undtagelser , naar blot betingelserne i artikel 1 , stk . 3 , i samme direktiv opfyldes , nemlig :   - dels , at der er tale om fysiske personer eller virksomheder , der kun udfoerer visse former for personbefordring ad landevej i ikke-erhvervsmaessigt oejemed , eller som har anden hovedvirksomhed end personbefordring ad landevej .   - dels , at deres transportvirksomhed kun har ringe indflydelse paa transportmarkedet  Hvad angaar godstransport ad landevej omfattes de former for transport , der naevnes i artikel 23 i décret af 14 . november 1949 , navnlig de former for transport , der udfoeres med et koeretoej eller et vogntog , hvis tilladte totalvaegt ikke overstiger 2,5 tons , ikke af ovennaevnte bestemmelser , undtagen hvis dette koeretoej eller dette vogntog normalt anvendes til godstransport mod vederlag ( artikel 23 , nr . 11 i naevnte décret ) . Vedroerende dette spoergsmaal erindrer Kommissionen den franske regering om , at artikel 2 , stk . 1 , i direktivet af 12 . november 1974 om adgang til erhvervet med godstransport ad landevej indeholder foelgende bestemmelse :   " Fysiske personer eller virksomheder , som udoever erhverv med godstransport ad landevej med koeretoejer , hvis tilladte nyttelast ikke overstiger 3,5 tons , eller hvis tilladte totalvaegt ikke overstiger 6 tons , omfattes ikke af bestemmelserne i dette direktiv . Medlemsstaterne kan dog nedsaette ovennaevnte vaegtgraenser for alle eller visse transportkategorier . "  Kommissionen henstiller derfor til den franske regering , at den aendrer den restriktive affattelse af artikel 23 , nr . 11 i décret af 14 . november 1949 saaledes , at de paagaeldende former for transport bestemmes naermere samtidig med , at de i artikel 2 , stk . 1 , i ovennaevnte direktiv fastsatte undtagelser respekteres .  4 . Kommissionen henleder ligeledes den franske regerings opmaerksomhed paa bestemmelserne i henholdsvis artikel 5 , stk . 1 , og artikel 4 , stk . 1 , i de to direktiver . I henhold til disse artikler er fysiske personer og virksomheder , som godtgoer , at de inden 1 . januar 1978 i henhold til nationale bestemmelser i en medlemsstat har haft tilladelse til at udoeve erhverv med godstransport ad landevej - eller personbefordring ad landevej - i indenlandsk og international transport , nemlig fritaget for at bevise , at de efter forholdene opfylder de krav , som er fastsat dels i artikel 3  ( godstransport ) , dels i artikel 2 ( personbefordring ) .  Selv om de bestemmelser , der for oejeblikket er i kraft i Frankrig , imidlertid allerede indeholder betingelser vedroerende faglig dygtighed og i et vist omfang vedroerende haederlighed ( noedvendigt for den obligatoriske optagelse i handelsregistret ) for godstransport ad landevej , samt en betingelse vedroerende haederlighed ( i samme omfang ) for personbefordring ad landevej , fremgaar betingelsen vedroerende oekonomisk evne derimod ikke tilstraekkeligt klart gennem kravet om optagelse i handelsregistret .  Eftersom forslaget til décret om aendring af décret af 14 . november 1949 indfoerer et yderligere krav om besiddelse af en postgirokonto , en bankkonto eller en konto i centralbanken , henstiller Kommissionen til den franske regering , at den paa dette punkt supplerer artikel 5 i forslaget til décret , der indeholder overgangsforanstaltningerne , i overensstemmelse med henholdsvis artikel 5 , stk . 1 , og artikel 4 , stk . 1 , i de to direktiver .  5 . Kommissionen konstaterer endelig , at bestemmelserne i henholdsvis artikel 6 , stk . 2 , og artikel 5 , stk . 2 , i de to direktiver vedroerende inddragelse af tilladelsen , naar betingelserne vedroerende haederlighed , oekonomiske evne eller faglig dygtighed ikke laengere er opfyldt , allerede findes i love eller andre retsforskrifter , der i oejeblikket er i kraft i Frankrig . Ikke desto mindre fremhaever Kommissionen over for den franske regering noedvendigheden af i overensstemmelse med disse artiklers stk . 1 og stk . 3 at sikre :   - at de afgoerelser , hvorved der gives afslag paa ansoegninger om adgang til erhvervet , begrundes ,   - at de beroerte parter har mulighed for ved anvendelse af egnede midler at goere deres interesser gaeldende over for afgoerelser om afslag eller inddragelse ,  i det omfang , hvor de ikke allerede foelger af love eller andre retsforskrifter , der paa nuvaerende tidspunkt er i kraft i Frankrig .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 6 . maj 1977 .  Paa Kommissionens vegne  Richard BURKE  Medlem af Kommissionen  ( 1 ) EFT nr . L 308 af 19 . 11 . 1974 , s . 18 og 23 .


title: Den Europæiske Centralbanks henstilling af 16. december 2014 til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Lietuvos bankas (ECB/2014/58)

text:
               24.12.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 465/1

         DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS HENSTILLING
   af 16. december 2014
   til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Lietuvos bankas
   (ECB/2014/58)
   (2014/C 465/01)
   STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —
   under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 27.1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta, revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB's Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union.

               (2)

               Ifølge artikel 1 i Rådets afgørelse 2014/509/EU (1) opfylder Litauen de nødvendige betingelser for indførelse af euroen, og den dispensation, der er indrømmet Litauen som henvist til i artikel 4 i tiltrædelsestraktaten af 2003 (2), ophæves med virkning fra den 1. januar 2015.

               (3)

               I medfør af artikel 50 i Lov om Lietuvos bankas revideres Lietuvos bankas årsregnskaber fra 1. januar 2015 af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB's Styrelsesråd og godkendes af Rådet.

               (4)

               Lietuvos bankas har valgt UAB »PricewaterhouseCoopers« som sine eksterne revisorer for regnskabsårene 2015 til 2017 —

         VEDTAGET FØLGENDE HENSTILLING:
   Det henstilles, at UAB »PricewaterhouseCoopers« udnævnes til eksterne revisorer for Lietuvos bankas for regnskabsårene 2015 til 2017.

      Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 16. december 2014.

         Mario DRAGHI

            Formand for ECB

      (1)  Rådets afgørelse 2014/509/EU af 23. juli 2014 om Litauens indførelse af euroen den 1. januar 2015 (EUT L 228 af 31.7.2014, s. 29).

      (2)  EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33.


title: Rådets henstilling af 12. juli 2016 om Tysklands nationale reformprogram for 2016 og med Rådets udtalelse om Tysklands stabilitetsprogram for 2016

text:
               18.8.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 299/19

         RÅDETS HENSTILLING
   af 12. juli 2016
   om Tysklands nationale reformprogram for 2016 og med Rådets udtalelse om Tysklands stabilitetsprogram for 2016
   (2016/C 299/05)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,
   som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
   som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester 2016 om samordning af de økonomiske politikker. Den 17.-18. marts 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Tyskland blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dag vedtog Kommissionen også en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet. Den 18.-19. februar 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig denne henstilling, og den 8. marts 2016 blev den vedtaget af Rådet (3). Da Tyskland har euroen som valuta, og i betragtning af de nære indbyrdes forbindelser mellem økonomierne i Den Økonomiske og Monetære Union, bør Tyskland sikre en fuldstændig og rettidig implementering af denne henstilling.

               (2)

               Den 26. februar 2016 blev landerapporten for Tyskland 2016 offentliggjort. Den indeholdt en analyse af Tysklands fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som blev vedtaget af Rådet den 14. juli 2015, og opfyldelsen af Tysklands nationale Europa 2020-mål. Rapporten indeholdt desuden en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Den 8. marts 2016 vedtog Kommissionen en meddelelse om resultaterne af den dybdegående undersøgelse. Kommissionen konkluderer af sin analyse, at Tyskland er berørt af makroøkonomiske ubalancer. Særligt det store og vedvarende overskud på betalingsbalancens løbende poster afspejler overskydende besparelser og beskedne investeringer i både den private og den offentlige sektor. Ringe indenlandsk investering hæmmer vækstpotentialet, og stor afhængighed af ekstern efterspørgsel indebærer makroøkonomiske risici i en situation med beskeden udenlandsk efterspørgsel. På grund af sin størrelse har overskuddet på betalingsbalancens løbende poster også negative konsekvenser for de økonomiske resultater i euroområdet. En korrektion heraf i form af øgede investeringer ville øge Tysklands vækstpotentiale og bidrage til den økonomiske genopretning i euroområdet.

               (3)

               Den 15. april 2016 forelagde Tyskland sit stabilitetsprogram for 2016 og den 29. april 2016 sit nationale reformprogram. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (4)

               Der er taget hensyn til relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (4) kan Kommissionen, hvis det er nødvendigt for at støtte gennemførelsen af relevante henstillinger fra Rådet, anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende denne bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring.

               (5)

               Tyskland er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af gældsreglen. I sit stabilitetsprogram for 2016 har regeringen planlagt en afbalanceret budgetstilling i nominelle termer i perioden 2016-2020. Den mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP er fortsat opfyldt med en margen i hele programperioden. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes den offentlige gældskvote gradvist at falde til 59,5 % i 2020. Det makroøkonomiske scenarie bag budgetfremskrivningerne, som ikke er blevet godkendt af et uafhængigt organ, er realistisk. På basis af Kommissionens forårsprognose 2016 ventes den strukturelle saldo i 2016 og 2017 at opvise et overskud på 0,4 % af BNP, hvilket ligger over den mellemfristede budgetmålsætning. Mulige fremtidige afvigelser, herunder for at tage hensyn til offentlige investeringsbehov, vil blive vurderet på grundlag af kravet om at holde den strukturelle saldo på linje med den mellemfristede budgetmålsætning. Bruttogælden forventes at falde støt til under kravene i gældsreglen. Dette giver mulighed for at øge de offentlige investeringer. På grundlag af sin vurdering af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 er Rådet af den opfattelse, at Tyskland forventes at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.

               (6)

               Selv om forbundsregeringen har vedtaget flere tiltag, som skal øge investeringerne i infrastruktur i de kommende år, lader disse midler stadig hverken til at skabe en stabil stigning i de offentlige investeringer eller opfylde behovet for infrastrukturinvesteringer. De faste nettoinvesteringer er fortsat med at være udpræget negative på kommunalt niveau, hvilket tyder på manglende investeringer. De samlede udgifter til uddannelse og forskning er kun steget lidt over de seneste år og har muligvis ikke nået det nationale mål på 10 % af BNP i 2015. Fortsatte investeringer i uddannelse, forskning og innovation er afgørende for at sikre Tysklands konkurrenceevne i fremtiden. Da budgettet forventes at forblive i balance i nominelle og strukturelle termer i 2016-2017 vil der fortsat være tilstrækkeligt finanspolitisk råderum til at øge de offentlige investeringer uden at overtræde stabilitets- og vækstpagtens bestemmelser og den nationale gældsbremse. En reform af pensionssystemet ville bidrage til at sikre de offentlige finansers bæredygtighed på længere sigt. De nuværende finanspolitiske udligningsmekanismer er komplekse og har tendens til at mindske incitamenterne til at forbedre indtægterne i de enkelte delstater. Den igangværende revision af de finanspolitiske relationer mellem forbundsmyndighederne og delstaterne giver mulighed for at styrke rammerne, bl.a. ved at sikre tilstrækkelige offentlige investeringer på alle forvaltningsniveauer, særligt i kommunerne. Det foreliggende kompromisforslag, som delstaterne er blevet enige om, ville indebære forsimplet horisontal finanspolitisk udligning. Forslaget er dog fortsat vagt med hensyn til yderligere udskillelse af beslutningskompetence vedrørende udgifter og øger ikke autonomien for så vidt angår indtægter. Samtidig anvendes alternativer til traditionel statsfinansiering af transportinfrastruktur, herunder gennem offentlig-private partnerskaber, kun i begrænset omfang. Derudover udgør kompleks fordeling af planlægningsansvaret på tværs af de forskellige forvaltningsniveauer, flaskehalse i den administrative kapacitet og komplicerede godkendelsesprocedurer hindringer for investeringer. En mere effektiv anvendelse af offentlige udbud ville også kunne påvirke investeringerne positivt, fordi antallet af udbud, som offentliggøres i hele EU, fortsat ligger langt under EU-gennemsnittet.

               (7)

               Selskabsbeskatningssystemets kompleksitet er fortsat en hindring for investeringer i den private sektor, og den samlede selskabsskat, herunder den kommunale selskabsskat (Gewerbesteuer) og solidaritetsbidraget, er fortsat høj. Den kommunale selskabsskat medfører skævheder, fordi elementer, der ikke giver værdi, medtages i skattegrundlaget. Skattesystemet begunstiger finansiering gennem låntagning frem for gennem egenkapital, og den relevante indikator for de »gældsfremmende virkninger« viste i 2015 den ottende højeste værdi i Unionen. Andelen af den samlede beskatning, som består af relativt vækstfremmende forbrugsafgifter og løbende ejendomsskatter, lå i perioden fra 2007 til 2014 stabilt på 28-29, hvilket er lavere end gennemsnittet i Unionen på 32-33 %. Desuden har man fortsat tendensen med at øge skatten på overdragelse af ejendomme i stedet for i højere grad at være afhængig af de mindre fordrejende løbende ejendomsskatter. De tiltag, som blev gennemført for at modernisere skatteforvaltningen, begrænsede sig til forbundsregeringens vedtagelse af lovgivning, som skal gøre skatteforvaltningen mere enkel. En automatisk udveksling af skatteoplysninger mellem de 16 delstaters skatteforvaltninger, som kunne forbedre effektiviteten med hensyn til skatterevisioner, finder stadig ikke sted. Overordnet set medfører strukturelle mangler og forsinket modernisering en relativt dårligt fungerende skatteforvaltning og problemer med skatteopkrævning.

               (8)

               Finansieringsvilkårene i Tyskland er generelt gunstige. Venturekapitalmarkedet er dog stadig underudviklet efter international målestok, og de skatterelaterede rammebetingelser kan begrænse dets størrelse. Bedre adgang til venturekapital spiller en vigtig rolle med hensyn til at fremme iværksættervirksomhed, bl.a. i højteknologiske sektorer og inden for vidensintensive tjenesteydelser. Forbundsregeringen har iværksat en række tiltag for at forbedre betingelserne for venturekapital, og yderligere tiltag er under drøftelse. Herudover kunne en revision af de lovgivningsmæssige bestemmelser vedrørende venturekapital bidrage til at stimulere private investeringer, herunder fra udenlandske investorer.

               (9)

               De politiske tiltag for at stimulere konkurrencen i servicesektoren, navnlig inden for de liberale erhverv, har været begrænsede. Tyskland hører til de medlemsstater, som har høje reguleringsmæssige barrierer på serviceområdet. Restriktiv regulering af produktmarkedet påvirker priserne og produktiviteten. Lav arbejdsproduktivitet og høje avancer viser, at Tyskland har betydelige muligheder for at forbedre resultatet på området for erhvervstjenester. Problemerne på området for erhvervstjenester skyldes godkendelseskrav, restriktioner på tværfaglige aktiviteter, forsikringskrav og faste takster. Der stilles også fortsat krav til retlig form og ejerforhold. Den handlingsplan, som Tyskland fremlagde som et resultat af den gensidige evaluering af adgangen til og udøvelsen af lovregulerede erhverv, foreslår kun et begrænset antal tiltag, selv om der er gode muligheder for mere ambitiøse forslag.

               (10)

               Selv om de overordnede arbejdsmarkedsresultater er rigtig gode, navnlig med hensyn til arbejdsløsheden, som er historisk lav, så lurer aldersrelateret mangel på arbejdskraft og kvalifikationer forude, hvilket nødvendiggør fuld udnyttelse af den eksisterende arbejdsstyrke. Da disse tendenser ikke kun udfordrer arbejdsmarkedet, men også pensionssystemets bæredygtighed og tilstrækkelighed, forekommer øgede incitamenter til at gå senere på pension uundgåelige. Andelen af personer, der er i risiko for fattigdom som ældre (16,3 % i 2014), ligger over EU-gennemsnittet (13,8 %), og kompensationsgraden i den lovbestemte pensionsordning reduceres gradvist, samtidig med at andelen af indmeldelser i pensionsordninger under anden og tredje søjle er for lav til at dæmpe denne risiko. Antallet af personer, som modtager en indtægtsbestemt minimumsindkomst for pensionister, blev næsten fordoblet mellem 2003 og 2014. Forslag om at øge incitamenterne til at gå senere på pension (Flexi-Rente) er imidlertid endnu ikke formelt blevet fremsat. Det er endnu uvist, hvor effektivt nye tiltag vil kunne modvirke de incitamenter til at gå tidligt på pension, som blev indført i 2014.

               (11)

               Arbejdsmarkedspotentialet i bestemte grupper, navnlig kvinder og personer med migrantbaggrund, underudnyttes fortsat, og de manglende incitamenter til at komme i arbejde, særligt for sekundære forsørgere, fastholdes. Bestemte aspekter af både skattesystemet og sygeforsikringsordningen afholder sekundære forsørgere fra at tage et job eller øge antallet at arbejdstimer. Dette er medvirkende til, at en lav andel af kvinder har fuldtidsarbejde, og at Tyskland har et af de laveste antal arbejdstimer for kvinder i gennemsnit i Unionen, på trods af en høj beskæftigelsesfrekvens for kvinder. Selv om der som en sidegevinst af indførelsen af mindsteløn har været en mindre bevægelse væk fra minijobs i retning af almindelige ansættelsesformer, har omkring syv millioner mennesker stadig minijobs (hvoraf fem millioner har et minijob som eneste lønnede beskæftigelse). Det forhold, at minijobs er undtaget fra personlig indkomstskat og i mange tilfælde også fra lønmodtagerbidrag til sociale sikringsordninger, kan afholde arbejdstagere fra at overgå til jobs, der giver en indtægt, som ligger over beskatningsgrænsen for minijobs på 450 EUR om måneden. Dette negative incitament er endda ofte stærkere for ægtefæller, som er underlagt fælles beskatning af indkomst. Den positive indvirkning, som den lille stigning i forskellige tilskud og kompensationen for skattebyrden har haft på husholdningernes indkomst og forbrug bliver muligvis stort set udlignet af højere lønmodtagerbidrag til sociale sikringsordninger. Skattekilen på mindstelønsniveau er høj i sammenligning med andre medlemsstater, hvilket resulterer i lavere indkomster i bunden af lønskalaen. En reduktion af lønmodtagernes bidrag til sociale sikringsordninger eller af indkomstskatten, herunder ved hjælp af målrettede ydelser eller godtgørelser, ville reducere denne skattekile og dermed øge den disponible indkomst for lavtlønnede og således øge forbrugsmulighederne.

               (12)

               Den store tilstrømning af flygtninge, som Tyskland har oplevet i det sidste år, har en række sociale og økonomiske konsekvenser for landet. Selv om tilstrømningen af flygtninge på kort sigt forventes at øge de offentlige udgifter og skabe yderligere indenlandsk efterspørgsel, således at BNP øges, afhænger virkningen på beskæftigelse og vækst på mellemlang sigt af den succes, hvormed flygtningene integreres på arbejdsmarkedet og socialt, herunder via uddannelsesstøtte. Emnet står højt på den politiske dagsorden både på EU- og medlemsstatsplan og vil blive overvåget og analyseret nøje, herunder i landerapporten for 2017.

               (13)

               Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Tysklands økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2016. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt opfølgningen på de henstillinger, der er blevet rettet til Tyskland i de foregående år. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Tyskland, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke EU's samlede økonomiske styring, ved at der på EU-plan ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. De henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1 til 3 nedenfor.

               (14)

               Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået stabilitetsprogrammet og er af den opfattelse (5), at Tyskland forventes at overholde stabilitets- og vækstpagten.

               (15)

               På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Dets henstillinger efter artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 1 til 3 nedenfor,

         HENSTILLER, at Tyskland i 2016 og 2017 iværksætter tiltag med henblik på at:

               1.

               Opnå en varig opadgående tendens for så vidt angår offentlige investeringer, særligt i infrastruktur, uddannelse, forskning og innovation, samtidig med at den mellemfristede målsætning overholdes. Forbedre de finanspolitiske relationer mellem forbundsmyndighederne og delstaterne med henblik på at øge de offentlige investeringer, særlig på kommunalt plan.

               2.

               Øge effektiviteten i skattesystemet, navnlig ved at gennemgå selskabsbeskatningen og den kommunale selskabsskat, modernisere skatteforvaltningen og revurdere de reguleringsmæssige rammer for venturekapital. Tage yderligere skridt til at fremme konkurrencen i servicesektoren, navnlig inden for erhvervstjenester og lovregulerede erhverv.

               3.

               Øge incitamenterne til at gå senere på pension og mindske de negative incitamenter for sekundære forsørgere til at komme i arbejde. Mindske den høje skattekile for lavtlønnede og fremme overgangen fra minijobs til almindelige ansættelsesformer.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2016.

            På Rådets vegne

         P. KAŽIMÍR

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

      (3)  EUT C 96 af 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

      (5)  I medfør af artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.