Avis juridique important

|

52004SC0805

Henstilling med henblik på Rådets henstilling til Cypern med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør  /* SEK/2004/0805 endelig udg. */

Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING TIL CYPERN med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSEDen 7. april 2004 offentliggjorde Kommissionen sine økonomiske forårsprognoser [1]. Ifølge disse prognoser, der byggede på de tal, som Cypern havde indberettet i marts 2004, voksede det offentlige underskud i Cypern fra 4,6 % af BNP i 2002 til 6,3 % af BNP i 2003 og overskred dermed traktatens referenceværdi på 3 % af BNP.[1]  Kommissionens prognoser fra foråret 2004 findes på følgende websted:  http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.På denne baggrund indledte Kommissionen proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud over for Cypern den 12. maj 2004 med vedtagelse af en rapport i henhold til traktatens artikel 104, stk. 3 [2]. Den 24. maj 2004 modtog Kommissionen Cyperns konvergensprogram, der bekræftede, at det offentlige underskud udgjorde 6,3 % af BNP i 2003.[2]  Rapporten foreligger i sin fulde ordlyd på følgende websted:  http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htmProceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud reguleres af traktatens artikel 104 og Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der indgår som led i stabilitets- og vækstpagten [3]. De lande, der tiltrådte EU den 1. maj 2004, er medlemsstater med dispensation og skal undgå uforholdsmæssigt store underskud, men de kan ikke pålægges sanktionerne i artikel 104, stk. 9 og 11.[3]  EFT L 209 af 2.8.1997.Kommissionens rapport i henhold til traktatens artikel 104, stk. 3, konkluderede, at underskuddets overskridelse af traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i 2003 hverken var en følge af usædvanlige begivenheder, som de cypriotiske myndigheder ikke selv var herre over, eller resultatet af et alvorligt økonomisk tilbageslag i stabilitets- og vækstpagtens forstand, eftersom den reale BNP-vækst udgjorde 2,0 % i 2003. Om udviklingen i 2004 konkluderede rapporten, at det offentlige underskud sandsynligvis ville falde, men fortsat ligge over 3 % af BNP. Mere præcist forventes det offentlige underskud ifølge Kommissionens prognoser fra foråret 2004 at udgøre 4,6 % af BNP i 2004, dvs. mindre end de 5,2 % af BNP, som de cypriotiske myndigheder havde beregnet sig frem til i konvergensprogrammet.Med udgangspunkt i Kommissionens prognoser fra foråret 2004 konkluderede Kommissionens rapport desuden, at den offentlige gæld som andel af BNP, der udgjorde 72,2 % af BNP i 2003, ville afvige yderligere fra traktatens referenceværdi på 60 % af BNP i 2004. Mere præcist forventer Kommissionen ifølge sine prognoser fra foråret 2004, at gældskvoten vil vokse til 74,6 % af BNP i 2004, hvilket er mindre end de 75,2 % af BNP, som de cypriotiske myndigheder havde beregnet sig frem til i konvergensprogrammet.Det hedder i traktatens artikel 104, stk. 4, at "det i artikel 114 omhandlede udvalg [dvs. Det Økonomiske og Finansielle Udvalg] afgiver udtalelse om Kommissionens rapport". Udvalget afgav sin udtalelse den 25. maj 2004, hvori det tilsluttede sig Kommissionens vurdering. Det Økonomiske og Finansielle Udvalg konkluderede især, at budgetsituationen i Cypern var af en sådan karakter, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i henhold til begge kriterier i artikel 104, stk. 2. Selv hvis der blev taget hensyn til andre relevante faktorer, herunder især den mellemfristede budgetstilling og den offentlige investeringskvote, ændrede dette ikke ved vurderingen baseret på disse kriterier. Udvalget fandt det også sandsynligt, at det offentlige underskud igen vil overskride traktatens referenceværdi i 2004, og at den offentlige bruttogæld i endnu større grad vil overskride traktatens referenceværdi på 60 % af BNP i 2004.Kommissionen, der har undersøgt de relevante faktorer, der tages hensyn til i dens rapport, og som henviser til Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs udtalelse, finder, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Cypern. Kommissionen vedtog en udtalelse herom den 24. juni 2004, som den har rettet til Rådet i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 5. Kommissionen har henstillet, at Rådet træffer afgørelse i overensstemmelse hermed i henhold til artikel 104, stk. 6. Herudover forelægger Kommissionen hermed Rådet en henstilling med henblik på Rådets henstilling, der skal rettes til Cypern med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør, jf. traktatens artikel 104, stk. 7. Kontrollen med gennemførelsen af de foranstaltninger, der træffes af de cypriotiske myndigheder, kan nødvendiggøre, at Rådet retter nye henstillinger til Cypern i henhold til artikel 104, stk. 7, idet artikel 104, stk. 9, ikke finder anvendelse på medlemsstater med dispensation.Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING TIL CYPERN med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophørRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION -som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 104, stk. 7,som henviser til henstilling fra Kommissionen, ogsom tager følgende i betragtning:(1) I henhold til traktatens artikel 104 skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.(2) Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og en stærk og vedblivende vækst, som fører til øget beskæftigelse.(3) Rådet fastslog den [5. juli] 2004 i overensstemmelse med artikel 104, stk. 6, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Cypern.(4) Efter at Rådet har fastslået, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Cypern, skal Rådet i henhold til traktatens artikel 104, stk. 7, og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 samtidig rette henstillinger til den pågældende medlemsstat med henblik på at bringe denne situation til ophør inden for en given frist.(5) I henhold til artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 skal der i denne henstilling fastsættes en frist på højst fire måneder for den pågældende medlemsstats iværksættelse af virkningsfulde foranstaltninger, og der skal fastsættes en frist for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, som bør gennemføres i året efter, at det er konstateret, medmindre der foreligger særlige omstændigheder.(6) Det er rimeligt at vurdere, at Cyperns konvergensprogram fra maj 2004 og Rådets udtalelser herom udstikker kursen for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud. I henhold til konvergensprogrammet fra maj 2004 er det planen at afslutte korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i 2005, og programmet indeholder følgende årlige mål for det offentlige underskud: 5,2 % af BNP i 2004 og 2,9 % af BNP i 2005. Ifølge samme program forventes gældskvoten, der udgjorde 72,6 % i 2003, at stige yderligere i forhold til traktatens referenceværdi på 60 % af BNP i 2004 (til 75,2 %) for derefter at falde til 68,4 % i 2007. Kursen for korrektionen bygger på et makroøkonomisk scenario, der er plausibelt i henhold til Rådets udtalelse af [5. juli] 2004 om konvergensprogrammet.(7) Efter Rådets opfattelse vil der ved hjælp af budgetkonsolideringsforanstaltninger kunne sikres en vedvarende forbedring af den offentlige saldo, og de bør samtidig indrettes således, at kvaliteten i de offentlige finanser forbedres og økonomiens vækstpotentiel styrkes -HENSTILLER:- at de cypriotiske myndigheder bringer den nuværende situation med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør så hurtigt som muligt- at de cypriotiske myndigheder beslutsomt træffer de foranstaltninger, der er redegjort for i konvergensprogrammet fra maj 2004. De bør især inden den [5. november 2004] gøre en effektiv indsats for på troværdig og holdbar vis at reducere underskuddet til under 3 % af BNP i 2005, jf. Rådets udtalelse om konvergensprogrammet- at de cypriotiske myndigheder tager skridt til at sikre, at stigningen i gældskvoten bremses i 2004, og at udviklingen i gældskvoten derefter vendes, jf. Rådets udtalelse om konvergensprogrammet.Derudover opfordrer Rådet de cypriotiske myndigheder til at sikre, at budgetkonsolideringen i retning af en mellemfristet budgetsaldo tæt på balance eller i overskud fastholdes, efter at det uforholdsmæssigt store underskud er blevet korrigeret.Denne henstilling er rettet til Republikken Cypern.Udfærdiget i Bruxelles, den [5. juli] 2004.På Rådets vegneFormandxxxxxx


				|

		52013DC0396

			Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud i Slovenien til ophør /* COM/2013/0396 final - 2013/ () */

			   	Henstilling med henblik på
RÅDETS HENSTILLING
med henblik på at bringe situationen med et
uforholdsmæssigt stort offentligt underskud i Slovenien til ophør
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –
under henvisning til traktaten om Den
Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 7,
under henvisning til henstilling fra
Europa-Kommissionen, og
som tager følgende i betragtning:
(1)       I henhold til artikel 126 i
traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal medlemsstaterne
undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.
(2)       Stabilitets- og vækstpagten
er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at
styrke forudsætningerne for prisstabilitet og for en holdbar og stærk vækst,
som fører til øget beskæftigelse.
(3)       Den 2. december 2009
besluttede Rådet i overensstemmelse med artikel 126, stk. 6, i TEUF, at der
forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Slovenien, og rettede en
henstilling[1]
med henblik på korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013
i overensstemmelse med artikel 126, stk. 7, i TEUF og artikel 3 i Rådets
forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af
gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud[2]. For at bringe det offentlige
underskud ned under 3 % af BNP på en troværdig og holdbar måde
henstilledes det til de slovenske myndigheder om at gennemføre de
finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger i 2010 som planlagt, at sikre en
gennemsnitlig årlig strukturel tilpasning af budgettet på ¾ % af BNP i
perioden 2010-2013 og fastlægge de fornødne foranstaltninger med henblik på at
opnå en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013 i det
omfang konjunkturforholdene tillader det, og fremskynde reduktionen af
underskuddet, hvis de økonomiske eller budgetmæssige forhold viser sig at være
bedre end forventet på det pågældende tidspunkt.
(4)       Den 15. juni 2010
konkluderede Kommissionen på grundlag af sin prognose fra foråret 2010, at
Slovenien havde truffet virkningsfulde foranstaltninger i overensstemmelse med
Rådets henstilling af 2. december 2009 for at bringe sit offentlige underskud
ned under referenceværdien på 3 % af BNP, og anså det derfor ikke for
nødvendigt at gå videre i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store
underskud.
(5)       Ifølge artikel 3, stk. 5, i
forordning (EF) nr. 1467/97 kan Rådet på grundlag af en henstilling fra
Kommissionen beslutte at vedtage en revideret henstilling efter artikel 126,
stk. 7, i TEUF, hvis der er truffet virkningsfulde foranstaltninger, og
uventede negative økonomiske forhold med store ugunstige virkninger for de
offentlige finanser gør sig gældende efter vedtagelsen af henstillingen.
Hvorvidt der er tale om, at uventede negative økonomiske forhold gør sig
gældende med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser, vurderes i
forhold til den økonomiske prognose, som ligger til grund for Rådets
henstilling.
(6)       I henhold til artikel 126,
stk. 7, i TEUF og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 skal
Rådet rette henstillinger til den pågældende medlemsstat med henblik på at
bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør inden for
en given frist. I henstillingen skal der være fastsat en frist på højst seks
måneder for den pågældende medlemsstats iværksættelse af virkningsfulde
foranstaltninger til korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. I en
henstilling om korrektion af et uforholdsmæssigt stort underskud bør Rådet
ligeledes pålægge, at der nås årlige budgetmål, som på basis af den prognose,
der ligger til grund for henstillingen, svarer til en årlig minimumsforbedring
af den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo minus
engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på mindst
0,5 % af BNP som benchmark.
(7)       Kommissionen finder på
grundlag af sin grundige gennemgang af Sloveniens forhold i 2013, at landet
befinder sig i en situation med uforholdsmæssigt store makroøkonomiske
ubalancer. Hvis der skal opnås holdbare finanspolitiske, makroøkonomiske og
arbejdsmarkedsrelaterede forbedringer, kræver det, at der samtidig gøres en
indsats for at reducere de makroøkonomiske ubalancer og korrigere det
uforholdsmæssigt store underskud.
(8)       I Kommissionens prognose fra
efteråret 2009, som lå til grund for Rådets henstilling af 2. december 2009
efter artikel 126, stk. 7, i TEUF, forventedes der en vækst i Sloveniens
økonomi på 1,3 % i 2010 og på 2,0 % i 2011. År 2012 og 2013 lå uden
for denne prognoses tidshorisont, men ud fra den antagelse, at der ville ske en
gradvis lukning af det store negative outputgab senest i 2015, forventedes der
en højere vækst i 2012 og 2013 end i 2011. Selvom væksten i BNP i 2010 næsten
var på højde med den vækst, der blev prognosticeret i Kommissionens prognose fra
efteråret 2009, var den i 2011 lavere end de 2,0 %, der forventedes.
Sloveniens økonomi faldt således tilbage i recession i 2012. Af Kommissionens
ajourførte prognose fra foråret 2013[3]
fremgår der et langt mere negativt scenario end det, der blev prognosticeret på
det tidspunkt, hvor Rådets henstilling for 2013 blev vedtaget. Alt i alt viste
væksten i BNP sig at være markant lavere end forventet ifølge Kommissionens
prognose fra efteråret 2009. Dette har en negativ effekt på både indtægts- og
udgiftssiden sammenlignet med det scenario, der forventedes på tidspunktet for
Rådets henstilling.
(9)       Faldet i det reale BNP i
Slovenien er sket væsentligt hurtigere end i euroområdet som helhed som følge
af den globale økonomiske og finansielle krise såvel som indenlandske
ubalancer. Faldet i det reale BNP på 7,8 % i 2009 skyldtes hovedsagelig
udviklingen i bruttokapitaldannelsen. Det eksportdrevne opsving, som Slovenien
oplevede i 2010 og 2011, hvor det reale BNP steg med henholdsvis 1,2 % og
0,6 % var dog beskedent, eftersom den svage indenlandske efterspørgsel var
lidt af en stopklods. I 2012 faldt den slovenske økonomi tilbage i en såkaldt
dobbeltrecession med en negativ vækst i det reale BNP på -2,3 %. Den
udenlandske nettoefterspørgsel, som bidrog positivt til væksten, kunne
tilskrives en solid vækst i eksporten til tredjelandsmarkeder og et skarpt fald
i importen som følge af en svag indenlandsk efterspørgsel.
(10)     Ifølge Kommissionens
ajourførte prognose fra foråret 2013 forventes der et yderligere fald i det reale
BNP på 2,0 % i 2013 som følge af faldende beskæftigelse, negativ vækst i
reallønningerne og et fortsat fald i investeringerne. Nedgearingen hos
ikke-finansielle virksomheder og rehabiliteringen af banksektoren forventes at
skride frem, men endnu ikke i en sådan grad, at det er tilstrækkeligt til at
sætte skub i en ny investeringscyklus. Det forventes derfor, at privatforbrug
og investering fortsat vil være den største hæmsko for vækst. Den udenlandske
nettoefterspørgsels bidrag til væksten forventes at falde en smule. Det
forventes, at recessionen vil fortsætte med en vækst i BNP på -0,1 % i
2014, hvilket skyldes forsinkelser i spørgsmålet om at finde en løsning på
bankkrisen og omstrukturering af det stærkt gældstyngede erhvervsliv. Væksten i
det reale BNP forventes at være på 1,3 % i 2015 i kraft af en gradvis
styrket indenlandsk efterspørgsel, som hovedsagelig kan tilskrives en
rehabilitering af banksektoren, fortsat nedgearing hos de private virksomheder
og større forbrugertillid.
(11)     I 2009 voksede det offentlige
underskud drastisk til 6,2 % af BNP som følge af den indbyggede stærke
dynamiske vækst i udgifterne, dvs. hovedsagelig renteudgifter og sociale
overførsler. Konsolideringsforanstaltningerne i 2010, som i de fleste tilfælde
blev gennemført på ad hoc-basis, tog især sigte på at reducere stigningen i de
offentlige lønomkostninger og sociale ydelser. Indeksreguleringen af de sociale
ydelser, herunder pensioner, og af offentlige lønninger blev halveret i 2010,
og der blev lagt en dæmper på visse bonusordninger. På indtægtssiden blev
punktafgifterne på alkohol, cigaretter og mineralolie forhøjet. Disse
foranstaltninger, som blev godkendt før vedtagelsen af Rådets henstilling
vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud,
bidrog til, at det samlede underskud blev reduceret en smule i 2010 til
5,9 % af BNP.
(12)     Budgettet for 2011 omfattede
en videreførelse og styrkelse - i de fleste tilfælde i endnu et år - af de
udgiftsreducerende konsolideringsforanstaltninger fra 2010. På indtægtssiden
blev punktafgifterne på cigaretter yderligere forhøjet. Ikke desto mindre steg
det samlede underskud til 6,4 % af BNP i 2011, hvor
kapitalstøtteforanstaltninger til tabsgivende statsejede virksomheder og
éngangsforanstaltninger bidrog til underskuddet med 1,4 % af BNP.
(13)     I henhold til indberetningen
fra marts 2013 som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store
underskud som valideret af Kommissionen (Eurostat) var det offentlige underskud
i 2012 på 4,0 % af BNP. Dette underskud dækker over endnu en
rekapitalisering i juni 2012 af den største bank svarende til ca. 0,2 % af
BNP, hvilket betragtes som en éngangsforanstaltning. Regeringen gennemførte en
omfattende reduktion af de løbende udgifter ved at skære ned i de offentlige
lønninger og sociale overførsler. De fleste konsolideringsforanstaltninger er
dog igen kun midlertidige. Derudover blev de offentlige investeringer endnu
engang reduceret, hvilket resulterede i en nedgang i reelle tal på i alt
45 % siden 2009. Endelig var kapitaltilførsler, også éngangstilførsler,
til offentlige virksomheder markant lavere end i 2011. På indtægtssiden sænkede
regeringen selskabsskatteprocenten og indførte højere fradrag i forbindelse med
investeringer og F&U.
(14)     Ifølge Kommissionens ajourførte
prognose fra foråret 2013 forventes det offentlige underskud at være på
5,5 % af BNP i 2013. Hvis man imidlertid ikke medregner de to
éngangsforanstaltninger, nemlig konvertering af hybride gældsinstrumenter til
egenkapital hos de to største banker svarende til 1,2 % af BNP, forventes
underskuddet i 2013 at være på 4,3 % af BNP. Det forventede underskud på
5,5 % af BNP svarer til det nationale mål for underskuddet i 2013 på
7,9 % af BNP, som fremgår af det ajourførte stabilitetsprogram for 2013, der
inkluderer rekapitalisering af banker i størrelsesordenen 3,7 % af BNP. I
2013 forventes der en vis forbedring af de offentlige finanser som følge af
virkningen af et helt års gennemførelse af besparelsesforanstaltningerne i
loven om afbalancering af de offentlige finanser, som trådte i kraft i juni
2012, og nye foranstaltninger i 2013-budgettet, som tager sigte på at forhøje
indtægterne. Arbejdsmarkedssituationen, som fortsat forringes, forventes at
resultere i faldende sociale bidrag. Derimod forventes det, at de sociale
overførsler stiger igen, fordi der i slutningen af 2012 og begyndelsen af 2013
fortsat tilgår et betragteligt antal nye pensionister.
(15)     Ifølge Kommissionens
ajourførte prognose fra foråret 2013 forventes det offentlige underskud ved uændrede
politikker at være på 4,9 % af BNP i 2014. Budgettet for 2014 omfatter
ingen nye diskretionære foranstaltninger, bortset fra en sænkning af
selskabsskatten til 16 % og en vidtgående stabilisering af den offentlige
sektors lønomkostninger til niveauet i 2013. På udgiftssiden forventes navnlig
renteudgifterne og de sociale overførsler fortsat at stige som følge af højere
gæld, et voksende antal pensionister og indeksregulering af pensioner. Ved
uændrede politikker forventes underskuddet at være på 5,5 % af BNP i 2015.
Denne prognose omfatter yderligere stigninger i renteudgifterne, større
offentlige lønomkostninger efter udløbet af de midlertidige foranstaltninger,
der tager sigte på at begrænse stigningen i de offentligt ansattes lønninger,
og det sidste skridt i den gradvise sænkning af selskabsskatten med 1
procentpoint til 15 %.
(16)     Hvis man ser bort fra de
yderligere finansielle midler, der bliver brug for til at konsolidere bankerne,
ser de risici, der knytter sig til underskudsfremskrivningerne, afbalancerede
ud. De positive risikofaktorer kan tilskrives de nye
besparelsesforanstaltninger, der er annonceret i tillægsbudgettet for 2013,
mens de negative risikofaktorer kan tilskrives en dårlig gennemførelse af
budgettet og en domstolsafgørelse, der stadig bestrides af regeringen, hvori
det fastsættes, at den lønforhøjelse til offentligt ansatte, der blev udsat i
2010, skal betales.
(17)     Ifølge Kommissionens prognose
fra foråret 2013 skønnes den gennemsnitlige finanspolitiske indsats umiddelbart
at være på 0,5 % af BNP i perioden 2010-2013. Konsolideringen blev udskudt
til 2012 og 2013. Når der tages højde for virkningerne af korrektioner af den
potentielle outputvækst mellem den nuværende prognose og de fremskrivninger,
der ligger til grund for Rådets henstillinger af 2. december 2009, og
virkningen af indkomstudviklingen sammenlignet med den udvikling, som
standardelasticiteter giver formodning om, skønnes den gennemsnitlige årlige
justering af den strukturelle saldo fra 2010 til 2013 at være på 1,1 % af
BNP. Dette er højere end den anbefalede gennemsnitlige årlige finanspolitiske
indsats på ¾ % af BNP.
(18)     De yderligere
konsolideringsforanstaltninger, som de slovenske myndigheder har gennemført i
perioden 2010-2013 som følge af Rådets henstilling vedrørende proceduren i
forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, skønnes på grundlag af en
”bottom up-beregning” at beløbe sig til i alt ca. 6¾ % af BNP. Dette skøn
omfatter ikke konsolideringsforanstaltninger svarende til 0,8 % af BNP fra
2010-budgettet, som allerede indgår i Kommissionen prognose fra efteråret 2009.
Der er gennemført foranstaltninger svarende til ca. 5 % af BNP, der
navnlig har omfattet strammere indekseringsordninger og nedskæringer i den
offentlige sektors lønninger og sociale ydelser såvel som højere indirekte
skatter. Derudover har myndighederne skåret kraftigt ned på de offentlige
investeringer - en nedskæring, der svarer til ca. 1¾ % af BNP i perioden
2010-2012.
(19)     Slovenien står over for en
stærkt stigende statsgæld som følge af vedvarende høje primære underskud og i
mindre grad som følge af stock-flow-justeringer og højere rentebetalinger.
Gælden er steget fra blot 22 % af BNP i 2008 til 54 % af BNP i 2012.
Ifølge Kommissionens ajourførte prognose fra foråret 2013 forventes gælden at
stige til 61 % af BNP i 2013, hvorved traktatens referenceværdi
overskrides. Ved uændrede politikker forventes gælden at stige yderligere til
69 % af BNP i 2015. Disse prognoser omfatter ikke statsgarantier svarende
til 11 % af BNP for overførsler af aktiver til et
bankporteføljeadministrationsselskab og likvide midler svarende til 3 % af
BNP til rekapitalisering, jf. loven om bankstabilitet.
(20)     Slovenien har været ramt af
uventede negative økonomiske forhold. Økonomien befinder sig i en dobbeltrecession,
som forventes at fortsætte ind i 2014. Dette har negative konsekvenser for
beskæftigelsen, arbejdsløsheden er steget markant, og væksten i reallønningerne
er negativ. Slovenien befinder sig desuden i en situation med uforholdsmæssigt
store makroøkonomiske ubalancer, som er en alvorlig hindring for investering.
Den indenlandske efterspørgsel falder derfor fortsat. Dette har en negativ
effekt på både indtægts- og udgiftssiden sammenlignet med det scenario, der
forventedes på tidspunktet for Rådets henstilling. I overensstemmelse med
reglerne i stabilitets- og vækstpakken bør fristen for korrektion af det
uforholdsmæssigt store underskud i Slovenien forlænges til 2015.
(21)     Hvis fristen for korrektion af
det uforholdsmæssigt store underskud forlænges med to år, ville det være i tråd
med et mellemliggende mål for det samlede underskud på 4,9 % af BNP i 2013
(3,7 % af BNP ikke iberegnet éngangsudgifter til rekapitalisering af de to
største banker svarende til 1,2 % af BNP) 3,3 % af BNP i 2014 og 2,5 %
af BNP i 2015. Den tilgrundliggende forbedring
af den strukturelle budgetsaldo, som disse mål ville indebære, er 0,7 % af
BNP i 2013, 0,5 % af BNP i 2014 og 0,5 % af BNP i 2015, idet de
sidste to procentsatser svarer til den minimumsforbedring, der kræves i henhold
til artikel 5, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997.
For at nå ovennævnte strukturelle mål, vil de slovenske myndigheder skulle
gennemføre yderligere konsolideringsforanstaltninger svarende til 1 % af
BNP i 2013 og 1½ % af BNP i 2014 og 1½ % af BNP i 2015 foruden de
foranstaltninger, der allerede er medtaget i basisscenariet. I forbindelse med
disse mål er der taget hensyn til behovet for at kompensere for de negative
følgevirkninger, som den finanspolitiske konsolidering har for de offentlige
finanser, navnlig som følge af konsolideringens indvirkning på væksten i BNP.
(22)     Det fremgår af
Europa-Kommissionens rapport om finanspolitisk holdbarhed 2012, at risikoen for
Slovenien i den henseende er høj på mellemlang og lang sigt. Ifølge rapporten
fra 2012 om befolkningsaldringen forventes det, at de samlede aldersrelaterede
offentlige udgifter vil stige markant i perioden 2010-2060. Det vil således
være nødvendigt at træffe yderligere foranstaltninger til at begrænse stigningen
i aldersrelaterede udgifter ved at foretage en yderligere justering af
parametrene for pensions- og socialsikringsordningerne som et bidrag til
holdbare offentlige finanser på lang sigt.
(23)     Slovenien opfylder
betingelserne for en forlængelse af fristen for korrektion af det
uforholdsmæssigt store offentlige underskud som omhandlet i artikel 3, stk. 5,
i forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen
af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud —
VEDTAGET DENNE HENSTILLING:
(1)          Slovenien bør senest i 2015 bringe
den nuværende situation med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør.
(2)          På basis af Kommissionens ajourførte
prognose fra foråret 2013 bør Slovenien nå målet om et offentligt underskud på 4,9 %
af BNP i 2013 (3,7 % af BNP ikke iberegnet éngangsudgifter til
rekapitalisering af de to største banker svarende til 1,2 % af BNP),
3,3 % af BNP i 2014 og 2,5 % af BNP i 2015, hvilket svarer til en
årlig forbedring af den strukturelle saldo på 0,7 % af BNP i 2013,
0,5 % af BNP i 2014 og 0,5 % af BNP i 2015 med henblik på senest i
2015 at bringe det offentlige underskud ned under tærsklen på 3 % af BNP.
(3)          Slovenien bør nøje gennemføre de
allerede vedtagne foranstaltninger med henblik på at øge indtægterne fra især
de indirekte skatter og reducere lønudgifterne i den offentlige sektor og
sociale overførsler, idet Slovenien skal være klar til at supplere disse med
yderligere foranstaltninger, hvis de ikke giver de forventede resultater, eller
hvis visse foranstaltninger ophæves af retsvæsenet.
(4)          Derudover bør Slovenien fastlægge,
vedtage og gennemføre nye strukturelle konsolideringsforanstaltninger, foruden
dem, der allerede er omfattet af Kommissionen ajourførte prognose fra 2013,
hvis dette er nødvendigt for at kunne korrigere det uforholdsmæssigt store
underskud senest i 2015.
(5)          Rådet giver de slovenske myndigheder
indtil den [1. oktober 2013] til at træffe virkningsfulde foranstaltninger og
til i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4a, i Rådets forordning (EF) nr.
1467/97 at aflægge rapport om den konsolideringsstrategi, som påtænkes anvendt
til at nå målene.
De slovenske myndigheder bør desuden i)
fremskynde nedbringelsen af det samlede underskud i 2014 og 2015, hvis de
økonomiske og budgetmæssige forhold bliver bedre end forventet på nuværende
tidspunkt ii) fastlægge, vedtage og gennemføre strukturelle
konsolideringsforanstaltninger, som gradvis reducerer udgiftsniveauet i forhold
til BNP, sikrer en holdbar forbedring af den offentlige strukturelle saldo,
støtter økonomiens vækstpotentiale, herunder også ved at undgå yderligere
nedskæringer i de offentlige investeringer, og gradvis fører til en faldende
gældskvote. Endelig er det for at sikre en vellykket finanspolitisk
konsolideringsstrategi vigtigt at understøtte den finanspolitiske konsolidering
med omfattende strukturelle reformer i tråd med Rådets henstilling til
Slovenien i forbindelse med det europæiske semester og proceduren i forbindelse
med makroøkonomiske ubalancer.
Ud over rapporten i punkt 5 bør de slovenske
myndigheder rapportere om de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af
disse henstillinger, mindst hver [sjette måned] samt i et særskilt kapitel i
stabilitetsprogrammet, indtil det uforholdsmæssigt store underskud er fuldt ud
korrigeret.
Denne henstilling er rettet til Republikken
Slovenien.
Udfærdiget i Bruxelles, den […].
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               Samtlige dokumenter vedrørende procedurerne i
forbindelse med det uforholdsmæssigt store underskud i Slovenien findes på:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/slovenia_en.htm
[2]               EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6.
[3]               Denne prognose er baseret på Kommissionen prognose fra
foråret 2013, hvori tidshorisonten er udvidet til 2015. Ajourføringen
inkorporerer to obligationer, der er udstedt på det amerikanske marked den 2.
maj 2013, som har indvirkning på renteudgifter, underskud og gæld.


title: Den Europæiske Centralbanks henstilling af  1. februar 2006  til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Oesterreichische Nationalbank (ECB/2006/1)

text:
               10.2.2006

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 34/30

      DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS HENSTILLING

   af 1. februar 2006
   til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Oesterreichische Nationalbank
   (ECB/2006/1)
   (2006/C 34/08)
   STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —
   under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 27.1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for Eurosystemets nationale centralbanker revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB's Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union.

               (2)

               I henhold til artikel 37.1 i den østrigske forbundslov om Oesterreichische Nationalbank vælger Oesterreichische Nationalbanks (OeNB's) generalforsamling hvert år to revisorer og to stedfortrædere. De stedfortrædende revisorer vil kun blive tillagt mandat, hvis revisorerne er forhindrede i at udføre revisionen.

               (3)

               Mandatet for de nuværende eksterne revisorer i OeNB kan ikke fornys for endnu en embedsperiode efter revisionen for regnskabsåret 2005. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2006.

               (4)

               OeNB har valgt KPMG Alpen-Treuhand GmbH, TPA Horwath Wirtschaftsprüfung GmbH, Moore Stephens Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft mbH og BDO Auxilia Treuhand GmbH som nye eksterne revisorer i overensstemmelse med Fællesskabets og Østrigs lovgivning om offentligt udbud, og de opfylder efter ECB's opfattelse de nødvendige krav for udnævnelse.

               (5)

               De eksterne revisorers mandat kan fornys årligt, men ikke ud over et samlet tidsrum på fem år.

         VEDTAGET FØLGENDE HENSTILLING:

               1.

               Det henstilles, at KPMG Alpen-Treuhand GmbH og TPA Horwath Wirtschaftsprüfung GmbH udpeges i fællesskab til eksterne revisorer for OeNB for regnskabsåret 2006.

               2.

               Det henstilles, at Moore Stephens Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft mbH og BDO Auxilia Treuhand GmbH udpeges i fællesskab til stedfortrædende revisorer for OeNB for regnskabsåret 2006.

               3.

               Mandatet kan fornys årligt, men ikke ud over et samlet tidsrum på fem år, sluttende med regnskabsåret 2010.

      Udfærdiget i Frankfurt am Main den 1. februar 2006.

         Jean-Claude TRICHET

            Formand for ECB