				|

		52013DC0374

			Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING om Sloveniens nationale reformprogram 2013 og med Rådets udtalelse om Sloveniens stabilitetsprogram for 2012-2016 /* COM/2013/0374 final - 2012/ () */

Henstilling med henblik på
RÅDETS HENSTILLING
om Sloveniens nationale reformprogram 2013
og med Rådets udtalelse om Sloveniens stabilitetsprogram for 2012-2016
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
som henviser til traktaten om Den Europæiske
Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
som henviser til Rådets forordning (EF) nr.
1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger
samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 5, stk. 2,
som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets
forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og
korrektion af makroøkonomiske ubalancer[2],
særlig artikel 6, stk. 1,
som henviser til henstilling fra
Europa-Kommissionen[3],
som henviser til beslutninger fra
Europa-Parlamentet[4],
som henviser til konklusionerne fra Det
Europæiske Råd,
som henviser til udtalelse fra
Beskæftigelsesudvalget,
som har hørt Det Økonomiske og Finansielle
Udvalg, og
som tager følgende i betragtning:
(1)       Den 26. marts 2010 godkendte
Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og
beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske
politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig
indsats for at styrke Europas potentiale for bæredygtig vækst og
konkurrenceevne.
(2)       Rådet vedtog den 13. juli
2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og
Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse
om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker[5], som tilsammen udgør de
"integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at
tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske
politik og beskæftigelsespolitik.
(3)       Den 29. juni 2012 vedtog
stats- og regeringscheferne en vækst- og beskæftigelsespagt, som udgør en
sammenhængende ramme for indsatsen på nationalt plan og på EU-plan samt i
euroområdet under anvendelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter og
politikker. De traf beslutning om tiltag, der skal iværksættes af
medlemsstaterne, og forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa
2020-strategien og gennemføre de landespecifikke henstillinger.
(4)       Den 6. juli 2012 vedtog
Rådet en henstilling om Sloveniens nationale reformprogram for 2012 og afgav
sin udtalelse om Sloveniens opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2015.
(5)       Den 28. november 2012
vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse[6],
som markerede starten på det europæiske semester 2013 for samordning af de
økonomiske politikker. Ligeledes den 28. november 2012 vedtog Kommissionen
på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 om forebyggelse og korrektion af
makroøkonomiske ubalancer rapporten om varslingsmekanismen[7], hvori Slovenien blev udpeget
som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en
dybdegående undersøgelse.
(6)       Den 14. marts 2013
tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af
finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af
vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og
vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder
i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de
sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.
(7)       Den 10. april 2013
offentliggjorde Kommissionen resultaterne af sin dybdegående undersøgelse[8] for Slovenien, jf. artikel 5 i
forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionens analyse førte til den
konklusion, at Slovenien oplever uforholdsmæssigt store makroøkonomiske
ubalancer. Der er behov for hurtige politiske foranstaltninger for at stoppe
den hurtige akkumulering af disse ubalancer og håndtere genopretningen af balancen.
Hidtil har den private og offentlige gæld ligget under resultattavlens
tærskelværdi, og også nettoudlandsgælden er forholdsvis begrænset. Problemet er
imidlertid ikke gældsniveauet, men gældstrukturen, som er koncentreret inden
for erhvervslivet. Dette underminerer i lyset af de accelererende negative
økonomiske tendenser den finansielle sektors stabilitet, og det komplicerer
nedgearingsprocessen, herunder gennem sammenkobling med statsgælden. Disse
risici forværres af den begrænsede tilpasningsevne på arbejds- og
kapitalmarkederne og af en økonomisk struktur, som er domineret af statsligt
ejerskab. Perioder med politisk usikkerhed og juridiske hindringer mod reformer
har forhindret Slovenien i at tackle sine ubalancer ordentligt og forbedre sin
tilpasningsevne, og det har gjort landet mere sårbart på et tidspunkt med øget
pres med hensyn til finansieringen af statsbudgettet.
(8)       Den 9. maj 2013
forelagde Slovenien sit stabilitetsprogram for 2013, som dækker perioden
2012-2016, og sit nationale reformprogram for 2013. For at tage hensyn til de
indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.
(9)       Den 23. maj 2013 sendte
de slovenske myndigheder et brev til Kommissionen, hvori de sammenfatter,
retter og præciserer de centrale forpligtelser i deres nationale reformprogram.

(10)     På grundlag af vurderingen af
stabilitetsprogrammet for 2013 i henhold til Rådets forordning (EF)
nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at Slovenien på trods af en betragtelig,
men sen konsolideringsindsats, som har nedbragt underskuddet fra 6,2 % af
BNP i 2009 til 4,0 % af BNP i 2012, ikke forventes at kunne korrigere det
uforholdsmæssigt store underskud i 2013, som anbefalet af Rådet sent i 2009.
Dette skyldes navnlig værre økonomiske forhold end forventet på daværende
tidspunkt. Den makroøkonomiske situation, der understreger de budgetmæssige
fremskrivninger i programmet, er i det store og hele plausible for 2013, men
optimistiske for 2014. Konkret forventer de slovenske myndigheder efter et fald
i BNP på 2,3 % i 2012 og 1,9 % i 2013, at BNP vil stige med
0,2 % i 2014, alt imens de antager, at der gennemføres finanspolitiske
foranstaltninger for at reducere statens generelle underskud fra 4,2 % af
BNP (eksklusive rekapitaliseringer af banker) i 2013 til 2,6 % af BNP i
2014. Ikke desto mindre viser Kommissionens prognoser, såfremt politikken ikke
ændres, at BNP vil falde med 0,1 % i 2014, og dette scenarium tager kun
udgangspunkt i de foranstaltninger, som var blevet vedtaget inden midten af
april 2013, og disse prognoser forudser et underskud på 4,9 % af BNP for
2014. Hovedmålene med den budgetstrategi, der er skitseret i
stabilitetsprogrammet, er at rette op på uforholdsmæssigt store underskud i
2014, hvilket er et år efter den frist, der blev fastsat af Rådet sent i 2009,
for at opnå strukturel balance i 2017 og at stabilisere gældskvoten under
55 % af BNP. Programmet bekræfter den mellemfristede målsætning, som er et
afbalanceret budget i strukturelle termer. Denne mellemfristede budgetmålsætning
er ikke i tråd med kravene i stabilitets- og vækstpagten, fordi den ikke tager
passende hensyn til de implicitte forpligtelser, der relaterer til
befolkningens aldring. Programmets planlagte mål for det samlede underskud
stemmer overens med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i
2014. Men på grund af de optimistiske vækstprognoser for året, væsentlige
risici, som er forbundet med de indtægtsmæssige fremskrivninger samt
utilstrækkeligt specificerede udgiftsforanstaltninger, [finder Rådet det usandsynligt,
at det uforholdsmæssigt store underskud vil blive korrigeret i 2014.] Under
disse omstændigheder bør der defineres supplerende strukturelle
konsolideringsforanstaltninger, som skal vedtages og gennemføres for at sikre,
at det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2015 korrigeres på troværdig
og holdbar vis som anbefalet af Rådet [den 21. juni 2013]. Den offentlige
gældskvote blev mere end fordoblet fra 22,0 % i 2008 til 54,1 % i
2012, og fremskrives til at stige yderligere til 66,5 % i 2014 i henhold
til Kommissionens forårsprognose for 2013. Myndighederne forventer, at
gældskvoten når sit højdepunkt på 63,2 % i 2014 og 2015, og dernæst falder
til 62,8 % i 2016. Der er risiko for, at gældskvoten bliver højere, bl.a.
på grund af ekstraordinært store eventualforpligtelser og sandsynligvis også på
grund af stock/flow-tilpasninger fra overførsler af aktiver til det selskab,
der håndterer bankaktiver (Bank Asset Management Company – BAMC), hvilket ikke
er inkluderet i programfremskrivningerne.
(11)     I maj 2013 tog myndighederne
vigtige skridt mod en konsolidering af de offentlige finanser. De indgik en
aftale med arbejdsmarkedets parter om en reduktion på yderligere 1,25 % af
bruttogrundlønnen i den offentlige sektor, som kom oveni den reduktion på
3 %, der blev aftalt i loven om balance i de offentlige finanser fra maj
2012. Desuden vedtog parlamentet et konstitutionelt grundlag for at etablere en
regel for balance/overskud i strukturelle termer for det offentlige budget.
Ikke desto mindre vil en fuldstændig gennemførelse af bestemmelserne i finanspagten
blive foretaget ved en særlig konstitutionel gennemførelseslov, som forventes
at blive vedtaget af parlamentet i november 2013. Slutteligt strammede
parlamentet næsten enstemmigt de konstitutionelle regler for at udskrive og
vinde en afstemning, som forventes at lette indførelsen af finanspolitiske
konsolideringsforanstaltninger. På grund af den hurtigt stigende gæld er det så
meget desto vigtigere, at budgetstrategien for 2013 styrkes og gennemføres stringent,
og at der gøres en væsentlig konsolideringsindsats i de følgende år. Selvom
visse skatter ligger under EU's gennemsnit, kan skattestigninger ikke udsætte
behovet for at tackle den dynamiske vækst i udgifterne på ubestemt tid. Derfor
forekommer det passende at komplementere de indtægtskabende foranstaltninger
med en yderligere finanspolitisk indsats i form af strukturelle
udgiftsnedskæringer. Den mellemfristede budgetmæssige ramme og udgiftsregel er
stadig ikke tilstrækkeligt fokuseret på at nå de mellemfristede
budgetmålsætninger og sikre en langsigtet holdbarhed. Ydermere ser det ikke ud
til, at budgetbegrænsningerne på visse offentlige enheder, især indirekte
budgetbrugere, bliver håndhævet fuldstændigt. Sluttelig antyder internationale
og nationale estimater, at den sorte økonomi i Slovenien er større end EU's
gennemsnit, hvilket vidner om, at overholdelsen af skattereglerne levner plads
til forbedring.
(12)     Der blev vedtaget en
pensionsreform i december 2012, som trådte i kraft i januar 2013. Den tackler
de udfordringer, der blev identificeret i henstillingerne fra 2012, men ikke i
tilstrækkelig grad eftersom den blot forventes at have indvirkning på de
offentlige finanser på mellemlang sigt (indtil 2020). Selvom pensionsreformen
er et vigtigt skridt, indeholder den ikke specifikke foranstaltninger, som kan
begrænse de aldersrelaterede omkostninger efter 2020. Der kræves en yderligere
reformindsats for at sikre, at pensionsudgifterne er holdbare på lang sigt, bl.a.
ved at forbinde den lovbestemte pensionsalder med stigningen i den forventede
levealder og ved at begrænse førtidspension yderligere. Efterspørgslen efter
langtidspleje overgår udbuddet, dog er udgifterne hertil stadig relativt lave.
Efterspørgslen efter langtidspleje og de udgifter, der er forbundet hermed,
forventes at stige væsentligt i lyset af befolkningens tendens til at blive
ældre. Yderligere evalueringer af eksisterende foranstaltninger ville bidrage
til en mere evidensbaseret politik inden for dette område.
(13)     Skønt den
slovenske banksektor er forholdsvis lille og mindre end halvt så stor som
gennemsnittet i euroområdet, oplever de største banker et fortsat pres på deres
kapitalbuffer, som fortsat er lav sammenlignet med andre i regionen, og deres
afhængighed af staten for adgang til kapital udgør en væsentlig trussel mod
økonomien. Gentagne rekapitaliseringsbehov er koncentreret i statsejede
indenlandske banker. Selvom det samlede private gældsniveau ligger under
euroområdets gennemsnit, og resultattavlen for makroøkonomiske ubalancers
tærskelværdier er lavere, er dette et strukturelt problem. Det meste af gælden
er koncentreret omkring erhvervslivet, og mange virksomheder er overforgældede,
hvilket fører til yderligere stigninger i antallet af misligholdte lån. Ved
udgangen af 2012 var 23,7 % af lånene til virksomheder i restance med 90
dage eller mere. Der er behov for at stimulere kredit til erhvervssektoren for
at lette investeringer samt øge produktivitet og konkurrenceevne. Der er
planlagt yderligere rekapitaliseringer i stabilitetsprogrammet. Myndighederne
har skriftligt bekræftet deres løfte om at yde supplerende kapital om
nødvendigt. Kreditgivningen er faldende, og kontakten mellem svage banker og
den nationale bank har taget til. Renten for kredit til virksomheder (for lån
over 1 mio. EUR) er mere end to procentpoint højere i Slovenien end i
euroområdet som hele, og denne margin er steget igen i 2012. Rammelovgivningen
for omstrukturering af banker er blevet vedtaget, men den mangler stadig rent
faktisk at blive gennemført. BAMC er fortsat den centrale institutionelle
platform for sanering af banker. Det nationale reformprogram, som suppleres af
nylige oplysninger fra regeringen, beskriver planer for overførsler til BAMC
baseret på bottom-up stresstest, som udføres af den slovenske nationalbank. De
slovenske myndigheder har skriftligt bekræftet, at de er klar til at samarbejde
med Kommissionen og Den Europæiske Centralbank om at sikre, at der gennemføres
uafhængige revisioner af kvaliteten af en række bankers aktiver. Øvelsen bør
foretages for hele systemet for at sikre varig stabilitet i banksektoren. Denne
tilgang har i andre lande vist sig at være central for at genvinde tillid,
troværdighed og markedsadgang. Oplysninger fra en grundig, ekstern vurdering er
en nødvendig forudsætning for en overordnet strategi for den finansielle
sektor.
(14)     Det nationale reformprogram
beskriver ikke andre yderligere skridt, som skal styrke banktilsynet, hvilket
ellers blev identificeret som nødvendige i den dybdegående undersøgelse fra 2013.
For så vidt angår tilsynsforanstaltninger over for banker, vedrører den eneste
nye oplysning i programmet den slovenske nationalbanks nye stresstests. Der er
ikke fremlagt nogen yderligere undersøgelse af foranstaltninger så som passende
makroprudentielle politikker.
(15)     Der blev
vedtaget en arbejdsmarkedsreform i marts 2013 for at nedbringe segmenteringen
af arbejdsmarkedet og øge fleksibiliteten på det. Reformen reducerer
tidsubestemte kontrakters beskyttelse ved at forenkle afskedigelsesprocedurer
ved individuelle og kollektive afskedigelser og ved at reducere
afskedigelsesomkostningerne. Reglerne for tidsbegrænsede kontrakter er blevet
strammet yderligere for at nedbringe misbrug, mens brugen af vikararbejde er
blevet begrænset. Selvom reformen er et skridt i den rigtige retning, står det
stadig ikke klart, om den er tilstrækkelig ambitiøs til at have en væsentlig
indvirkning på segmenteringen af arbejdsmarkedet og fleksibiliteten på det
eller til at gøre Slovenien attraktiv for direkte udenlandske investeringer.
Der er endnu ikke foretaget nogen foranstaltning for at tackle opdelingen af
arbejdsmarkedet, som er forårsaget af lovgivningen om studenterarbejde. Det
nationale reformprogram foreslår foranstaltninger, der går i den rigtige
retning. Arbejdsløshedsprocenten blandt unge i Slovenien er steget kraftigt med
4,9 procentpoint til 20,6 % i 2012, mens den generelle
arbejdsløshedsprocent steg med 0,7 procentpoint til 9 % i 2012. På trods
af den stigende arbejdsløshed er antallet af arbejdsløse, der deltager i aktive
arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger, som medfinansieres af Den Europæiske
Socialfond, faldet væsentligt i 2012 ifølge foreløbige nationale oplysninger.
Der er ikke foretaget nogen foranstaltninger for at tilpasse arbejdsmiljøet til
et længere arbejdsliv, og der er ikke vedtaget nogen skræddersyede
foranstaltninger inden for livslang læring eller aktiv arbejdsmarkedspolitik
med henblik på at øge beskæftigelsen af unge med længerevarende uddannelser,
ældre eller lavtuddannede. Slovenien har taget visse skridt for at forbedre
matchningen af kvalifikationer med arbejdsmarkedets behov. Den offentlige
arbejdsformidling er ved at gennemføre et pilotprojekt om, hvordan man kan
evaluerer disse behov, men samarbejdet med interessenterne skal udvikles
yderligere. Der skal gøres mere for at gøre de relevante
erhvervsuddannelsesprogrammer mere attraktive. Der er også ved at blive
gennemført supplerende erhvervsvejledningsforanstaltninger i SMV.
Arbejdsgivernes rolle inden for erhvervsuddannelserne skal styrkes yderligere.
Forbedringer inden for disse områder ville øge produktiviteten og
konkurrenceevnen.
(16)     Der er kun delvist blevet
gennemført politikker for at forbedre konkurrencedygtigheden på omkostninger. I
2012 skar regeringen den nominelle bruttoløn pr. medarbejder i den offentlige
sektor ned med 3 %. I midten af maj 2013 aftalte arbejdsmarkedets parter
yderligere en reduktion af arbejdskraftomkostningerne i den offentlige sektor.
Mindstelønnen er blandt de højeste i EU udregnet som en procentdel af
gennemsnitslønnen, den indeksreguleres efter inflationen og oplevede en stor
diskretionær stigning i 2010. Selvom væksten af den nominelle kompensation pr.
medarbejder var negativ i 2012 (-0,4 %), blev der registreret en moderat
vækst i den nominelle arbejdskraftomkostning pr. enhed i 2012 (0,7 %) på
grund af et fald i produktiviteten (-1,1 %). Foranstaltninger til at øge
produktiviteten og vedvarende reduktion af arbejdskraftomkostningerne pr. enhed
ville hjælpe med at genvinde konkurrenceevne.
(17)     Statens ejerskab spiller en
væsentlig rolle i slovensk økonomi, hvor mange forhold er forblevet uændrede
siden overgangsperioden i 1990'erne. De værktøjer til privatisering og
omstrukturering af virksomheder, som blev vedtaget i 1990'erne, har resulteret i,
at staten fortsat spiller en dominerende rolle, navnlig i den finansielle
sektor. I 2011 udgjorde statsejede selskaber en sjettedel af den slovenske
økonomis samlede værditilvækst, omkring halvdelen af erhvervslivets samlede
tab, og de beskæftigede en ud af otte personer. Endvidere har
statskontrollerede midler og virksomheder indvirkning på de offentlige finanser
i form af megen gæld, behov for rekapitalisering og betydelige statsgarantier.
Statsejede virksomheders størrelse og svaghed holder den økonomiske udvikling
og vækst tilbage, og den bidrager til de eksisterende ubalancer. Statens
dominans og en ofte svigtende forvaltning af statens aktiver forhindrer private
investeringer fra ind- og udland, og det sænker produktiviteten og
konkurrenceevnen. Krydsejerskab af statsejede virksomheder i den
ikke-finansielle sektor med statsejede finansielle institutioner giver risiko
for afsmitning, det vanskeliggør tilpasning og fordrejer ressourcefordelingen,
særligt for så vidt angår nye investeringer.
(18)     Det nationale reformprogram
udstikker de politiske prioriteringer inden for statsejerskab og nedgearing
inden for erhvervssektoren, men det indeholder ikke detaljer om de planlagte
foranstaltninger. Den dybdegående undersøgelse for 2013 skitserede de
økonomiske resultater i forbindelse med statsejerskab, for så vidt angår
direkte og mulige omkostninger for statsfinanserne samt fordrejning af normale
kommercielle aktiviteter. Imidlertid nævner det nationale reformprogram kun
manglende koordinering som eneste ulempe for statens ageren som ejer af
ikke-finansielle virksomheder. Selvom det nationale reformprogram overordnet
set indeholder positive elementer, giver det ikke tilstrækkelige oplysninger om
den strategiske orientering af de virksomheder, som forbliver i statens
ejerskab, eller detaljerede, tidsfastsatte løfter om at forbedre deres
finansielle resultater og ledelse. De første skridt er allerede taget til at
forbedre virksomhedsledelsen som anbefalet i de landespecifikke henstillinger fra
2012 og til at privatisere nogle statsejede virksomheder. Den lovgivning, der
muliggør etableringen af det fremtidige Slovenia Sovereign Holding (SSH), er
blevet vedtaget, men den mangler stadig at blive gennemført. Et register over
udnævnelser til ledelser og bestyrelser i statsejede virksomheder med krav om
oplysning om interesser kunne bidrage til at øge gennemsigtigheden. Det
nationale reformprogram bebuder forberedelsen af en privatiseringsstrategi i
sidste kvartal af 2013, som vil blive rykket frem til tredje kvartal i henhold
til brev af 23. maj 2013. I mellemtiden har regeringen foreslået
parlamentet en liste over 15 virksomheder, som skal privatiseres. Ud over
minoritetsandele og SMV indeholder listen også vigtige virksomheder som Sloveniens
næststørste bank NKBM.
(19)     Slovenien har et højt antal
lovregulerede erhverv, og der er plads til en væsentlig nedbringelse af
adgangsbarriererne, hvilket ville have en positiv indvirkning på beskæftigelsen
og konkurrencen. De slovenske myndigheder satte i 2012 en reformproces i gang,
som skulle gennemgå mange af de lovregulerede erhverv med henblik på at definere
de eksisterende lovregulerede erhverv bedre, reducere de administrative
omkostninger og forenkle adgangen til erhvervene. Det første sæt love inden for
håndværk, turisme og byggeri skulle være blevet vedtaget af parlamentet i
begyndelsen af 2013. Imidlertid er reformen forsinket undtagen inden for
håndværkssektoren. Slovenien har fastsat de retlige grundforudsætninger for et
uafhængigt konkurrenceagentur, men landet mangler stadig at sikre, at en
passende bemanding fortsat kan garanteres. Lovgivningen skal ændres yderligere,
for at agenturet kan få en separat budgetpost, da dette er nødvendigt for at
sikre dets finansielle uafhængighed. Retssager i første instans for tvister i
civil- og handelsretlige sager samt konkursprocedurer er urimeligt lange. På
trods af en synlig positiv tendens til at civil- og handelsretlige sager bliver
kortere, er der behov for en fortsat indsats for at tackle dette problem,
eftersom det hæmmer den økonomiske virksomhed og forværrer Sloveniens evne til
at tiltrække direkte udenlandske investeringer. I den forbindelse ville den
nedskæring i antallet af dommere pr. indbygger, som er planlagt i det nationale
reformprogram, skulle opvejes af væsentlige effektivitetsforøgelser.
(20)     Det nationale
reformprogram understreger behovet for at omstrukturere ikke-finansielle
virksomheder i finansielle vanskeligheder, men den politiske udfordring og den
politiske løsning på omstruktureringen af disse virksomheder kræver yderligere
arbejde med fokus på markedsbaserede løsninger. Der er behov for supplerende
foranstaltninger for at kunne tiltrække private investeringer, herunder direkte
udenlandske investeringer, og sikre en tilstrækkelig privat byrdefordeling, alt
imens skatteydernes ressourcer bevares. Omstruktureringsprocessen bør føre til
salg af de omstrukturerede virksomheder uden offentlig finansiering.
(21)     Slovenien er i gang med at
ændre lovgivningen for at øge insolvensprocedurernes effektivitet. Regeringen
ændrede loven om finansielle transaktioner, insolvensbehandling og
tvangsopløsning i april 2013. Ændringen præciserer definitionen af insolvens og
indfører incitamenter for virksomhedsleder til rettidigt at indgive insolvenserklæring.
Den nuværende ramme for insolvens har ikke tilstrækkelige incitamenter eller
sanktioner til at sikre, at virksomhederne indgiver en insolvenserklæring på et
tidligt tidspunkt. Den obligatoriske procedure for bilæggelse af tvister
(retslig reorganisering) er kompliceret og beskytter skyldneren, navnlig når
det drejer sig om SMV og mikrovirksomheder. Der er ikke tilstrækkelige
incitamenter til at foretage en tidlig udenretlig bilæggelse af tvister,
hvilket kunne bidrage til at sikre, at levedygtige virksomheder fortsætter. Det
er blevet meddelt, at der kommer en ny lov, som tillader finansiel
omstrukturering af overforgældede virksomheder tidligt i processen, og
lovgivningsændringer, som letter udenretslig omstrukturering og gældsomlægning,
vil blive foreslået af justitsministeriet i slutningen af maj 2013. En passende
lovgivningsmæssig ramme, som giver virksomheders kreditorer, ejere og ledelse
forenelige incitamenter, vil være en væsentlig forudsætning for finansiel
omstrukturering af illikvide, som er illikvide, men levedygtige.
(22)     Som led i Det
Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af
Sloveniens økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det
nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen
har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og
socioøkonomisk politik i Slovenien, men også til i hvor høj grad de er i
overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at
styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives
input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden
for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-9
nedenfor.
(23)     På baggrund af denne vurdering
har Rådet gennemgået Sloveniens stabilitetsprogram og Rådets udtalelse[9] afspejles især i henstilling 1
nedenfor.
(24)     På baggrund af Kommissionen
dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale
reformprogram og stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til
artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i alle
henstillingerne nedenfor.
(25)     Som led i Det Europæiske
Semester har Kommissionen også foretaget en analyse af euroområdets økonomiske
politik som helhed. På det grundlag har Rådet udstukket specifikke
henstillinger, som er rettet til de medlemsstater, der er med i euroen.
Slovenien bør også sikre, at disse henstillinger gennemføres fuldstændig og
betids,
HENSTILLER, at Slovenien i perioden
2013-2014 træffer følgende foranstaltninger med henblik på at:
1.           Gennemføre og styrke
budgetstrategien for 2013 og derefter, hvilket skal understøttes af
tilstrækkeligt specifikke strukturforanstaltninger, som skal sikre korrektion
af det uforholdsmæssigt store underskud i 2015 på bæredygtig vis og forbedring
af den strukturelle saldo, som specificeret i Rådets henstilling efter
proceduren i forbindelse med det uforholdsmæssigt store underskud. Gøre et
forsøg på at foretage strukturjusteringer, som gør landet i stand til at
opfylde den mellemfristede budgetmålsætning i 2017 efter korrektionen af det
uforholdsmæssigt store underskud. En varig korrektion af de budgetmæssige
ubalancer kræver, at der gennemføres ambitiøse strukturreformer, som vil forøge
økonomiens tilpasningsevne og styrke potentiel vækst og beskæftigelse. Beskytte
vækstfremmende udgiftsområder, vedtage foranstaltninger, der kan forbedre
overholdelsen af skattereglerne, og gennemføre foranstaltninger på
udgiftssiden, som understøttes af systematisk revision af de offentlige
udgifter på alle forvaltningsniveauer. Gennemføre vedtagelsen af en regel for
balance/overskud i strukturelle termer for det offentlige budget for at
forbedre konsolideringens troværdighed, gøre den mellemfristede budgetmæssige
ramme bindende, mere omfattende og gennemsigtig, og styrke den rolle, som de uafhængige
organer, der fører tilsyn med finanspolitikken, spiller, inden udgangen af
2013. Træffe foranstaltninger til gradvist at reducere statens
eventualforpligtelser.
2.           Styrke pensionssystemets
langsigtede holdbarhed efter 2020 ved at justere alle relevante parametre
yderligere, bl.a. ved at forbinde den lovbestemte pensionsalder med stigningen
i den forventede levealder, samtidig med at pensionerne stadig er
tilstrækkelige. Begrænse de aldersrelaterede udgifter til langtidspleje og
forbedre adgang til ydelser ved at skifte fokus fra at levere pleje på
institutioner til at levere pleje i hjemmet, ved at styrke, målrette og
indkomstbasere ydelser og styrke den forebyggende indsats for at reducere
invaliditet/afhængighed.
3.           Sikre lønudviklingen,
herunder mindstelønnen, støtte konkurrenceevnen og jobskabelsen. Overvåge
virkningen af den nylige arbejdsmarkedsreform tæt, og om nødvendigt
identificere de områder, hvor der er behov for en yderligere indsats for at
fremme jobskabelsen og tackle segmenteringen på arbejdsmarkedet, bl.a. gennem
lovgivningen om studenterarbejde. Træffe yderligere foranstaltninger for at øge
beskæftigelsen af unge med længerevarende uddannelser, ældre og lavtuddannede
ved at koncentrere ressourcerne om skræddersyede tiltag til en aktiv
arbejdsmarkedspolitik, alt imens deres effektiviteten forbedres. Adressere
manglen på kvalificeret arbejdskraft ved at gøre relevante
erhvervsuddannelsesprogrammer mere attraktive og ved at udvikle samarbejdet med
relevante interessenter om at vurdere arbejdsmarkedets behov.
4.           Tage de nødvendige skridt til
med input fra europæiske partnere at kontrahere med en uafhængig ekstern
rådgiver inden udgangen af juni 2013 med henblik på at gennemføre revisioner af
kvaliteten af aktiver i hele banksystemet. Gennemføre denne øvelse i 2013 med
hurtigere fremskridt i de to sager, hvor bankerne allerede er underlagt en
statsstøtteprocedure, for at fremskynde en genopretning af balancen i deres
budgetter. Stå klar til at indskyde supplerende kapital, hvis overførslen af
aktiver eller revisionen af aktivernes kvalitet afslører yderligere mangler.
Alle foranstaltninger, herunder objektive vurderinger af kapitalbehov,
overførsel af aktiver til BAMC, ordninger til beskyttelse af aktiver og den
praktiske gennemførelse af omstruktureringsforanstaltninger, bør gennemføres i
fuld overensstemmelse med statsstøttereglerne, hvis der er statsstøtte
involveret. Udvikle og gennemføre en omfattende sektorstrategi parallelt inden
udgangen af marts 2014 for at sikre armslængdeprincippet inden for ledelse af
de reformerede banker og for at forbedre ledelsen af virksomhederne,
risikostyringen og rentabiliteten i sektoren væsentligt, herunder gennem
konsolidering, hvor det er passende. Fortsætte hurtigt med forberedelserne af
den bebudede privatisering af NKBM og etablere en ambitiøs tidsplan for statens
afhændelse af direkte og indirekte ejerandele i banker inden udgangen af
september 2013.
5.           Revidere lovgivningsrammen
for banker inden udgangen af 2013, og styrke tilsynsbeføjelserne,
gennemsigtigheden og den statistiske fortrolighed på grundlag af revisionen.
6.           Fremskynde reformen af
regulerede tjenesteydelser, herunder en væsentlig nedbringelse af
adgangsbarriererne. Forbedre erhvervsmiljøet, bl.a. gennem sikring af
konkurrenceagenturets uafhængighed og dets tilstrækkelige og autonome
finansiering.
7.           Bygge videre på den hidtidige
indsats for at reducere varigheden af retssager i første instans for tvister i
civil- og handelsretlige sager og antallet af udestående sager, navnlig
retshåndhævelsessager.
8.           Inddele statens aktiver
efter, om de er kerneaktiver eller sideaktiver, og i henhold til økonomiske
kriterier med henblik på at afhænde sideaktiverne, hvilket er en del af
regeringens planlagte strategi, som skal gennemføres inden udgangen af
september 2013. Gøre Slovenia Sovereign Holding (SSH) fuldt operationelt
rettidigt og overføre både ledelsen og ejerskabet af alle virksomhedsandele til
SSH, muligvis med undtagelse af de andele, som er på listen over virksomheder,
der straks skal privatiseres helt. Sikre en professionel ledelse af SSH fra
begyndelsen muligvis ved at involvere international ekspertise og et klart
defineret armslængdeforhold til de involverede virksomheder. Udvikle sektorspecifikke
strategier for kerneandele for at forbedre rentabiliteten og virksomhedsledelsen.
Indføre et obligatorisk og offentligt tilgængeligt register over udnævnelser
til ledelser og bestyrelser i statsejede virksomheder med krav om oplysning om
interesser. Sikre at den retlige ramme letter afhændelsen af statsejede
sideaktiver, og at de administrative hindringer mindskes.
9.           Identificere og påbegynde
arbejdet med at fjerne alle eksisterende retslige og administrative
forhindringer for en bæredygtig omstrukturering af
overforgældede/underkapitaliserede, men levedygtige virksomheder ved hjælp af
markedsbaserede løsninger. Træffe foranstaltninger, som i denne sammenhæng
sikrer en tilstrækkelig privat byrdefordeling, for at øge de private
investeringer, herunder direkte udenlandske investering, og for at opnå
effektivitetsgevinster i vanskeligt stillede virksomheder som en del af
omstruktureringsprocessen. Vedtage den nødvendige retlige ramme for udenretlige
omstruktureringer inden udgangen af september 2013, alt imens det sikres, at
den er i overensstemmelse med de eksisterende bestemmelser om insolvens, og at
den giver både kreditorer og aktionærer incitament til at indgå en udenretlig
omstruktureringsaftale. Forbedre håndhævelsen af insolvensprocedurer for
virksomheder og indenretlige bilæggelser af tvister, bl.a. ved hurtigt at
afgøre udestående retssager, som har med konkursprocedurerne at gøre, for at
maksimere realiseringsværdien og lette en rettidig og effektiv løsning med
hensyn til misligholdte lån.
Udfærdiget i Bruxelles, den […].
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formanden
[1]               EUT L 209 af 2.8.1997, s. 1.
[2]               EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2013) 374 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 og P7_TA(2013)0053.
[5]               Rådets afgørelse 2013/208/EU af 22. april 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 122 final.
[9]               I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning
(EF) nr. 1466/97.


Avis juridique important

|

32001H0551

Kommissionens henstilling af 4. juli 2001 om tilrettelæggelse af juridiske og økonomiske rammer for den private sektors deltagelse i udbygningen af telematikbaserede trafik- og rejseinformationstjenester (TTI-tjenester) i Europa (EØS-relevant tekst) (meddelt under nummer K(2001) 1102)

EF-Tidende nr. L 199 af 24/07/2001 s. 0020 - 0022

Kommissionens henstillingaf 4. juli 2001om tilrettelæggelse af juridiske og økonomiske rammer for den private sektors deltagelse i udbygningen af telematikbaserede trafik- og rejseinformationstjenester (TTI-tjenester) i Europa(meddelt under nummer K(2001) 1102)(EØS-relevant tekst)(2001/551/EF)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, ogsom tager følgende i betragtninger:(1) I konklusionerne fra Rådets møde i Luxembourg den 17. juni 1997 vedrørende transport bekræftes, at Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet af 20. maj 1997 om en fællesskabsstrategi og ramme for udbygning af vejtelematik i Europa og forslag til indledende foranstaltninger(1) er et hensigtsmæssigt udgangspunkt for yderligere foranstaltninger.(2) Der er behov for at harmonisere vilkårene for transeuropæiske telematikbaserede TTI-tjenester, og dette kan passende gøres i en arbejdsgruppe på højt niveau med repræsentanter udpeget af medlemsstaterne og under forsæde af Kommissionen, som er nedsat i overensstemmelse med Rådets udmelding i resolutionen af 28. september 1995(2).(3) Udbydere af TTI-tjenester skal være fuldt informeret om deres forpligtelser til at overholde sikkerhedskrav og andre krav, der stilles i samfundets interesse. Især når TTI-tjenester bygger på databehandlingssystemer, skal de, uanset de berørte fysiske personers nationalitet eller bopæl, respektere disses grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder med hensyn til persondata og privatlivets fred i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger(3) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/66/EF af 15. december 1997 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred inden for telesektoren(4).(4) Det er endvidere vigtigt at drage fuld fordel af de data- og informationskilder, der er adgang til via myndighederne, for at sikre den økonomi i informations- og dataforsyningen, som er en forudsætning for en bred udbygning af TTI-tjenesterne.(5) Partnerskaber mellem virksomheder i den offentlige og den private sektor vil fremskynde udbygningen med TTI-tjenester. Principperne for offentlige/private partnerskaber for det transeuropæiske transportnet er fastlagt i Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 10. september 1997 om offentlige/private partnerskaber med henblik på transeuropæiske transportnetprojekter(5).(6) Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1336/97/EF af 17. juni 1997 om et sæt retningslinjer for transeuropæiske telenet(6) tilskynder til offentligt/privat samarbejde i partnerskaber om TTI-applikationer.(7) Rådet konstaterer i sin resolution af 19. juli 1999 om europæisk deltagelse i en ny generation af satellitnavigationstjenester - Galileo(7), at et europæisk satellitnavigationssystem vil have positive virkninger på udviklingen af trafik- og rejsetjenester.(8) Private virksomheder kan tilskyndes til at deltage i udbygningen af telematikbaserede TTI-tjenester, hvis der bliver mulighed for uafhængig trafikovervågning, herunder installation og vedligeholdelse af trafikovervågningsudstyr langs offentlige veje under overholdelse af sikkerhedskrav. Telematikbaserede rejseinformationssystemer og -tjenester kan bidrage til at udvikle effektive, sikre og miljømæssigt forsvarlige transporttjenester, bl.a. gennem krav om, at tjenesteudbyderne samarbejder med myndighederne om håndtering af trafikhændelser og nødsituationer på transportområdet. Privatejede informationer og data har imidlertid forretningsmæssig værdi, og det bør respekteres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/9/EF af 11. marts 1996 om retlig beskyttelse af databaser(8), også hvis disse informationer og data stilles til rådighed for myndighederne.(9) Telematikbaserede TTI-tjenester kan gøre det lettere at udnytte transportnettet optimalt, hvis de følger myndighedernes trafikstyrings- og mobilitetspolitik og det funktionelle vej hierarki.(10) TTI-udbydere bør frit kunne udvikle og udbyde deres tjenester og produkter på et forretningsmæssigt grundlag, og myndighederne eller andre offentlige organer bør ikke pålægge dem forpligtelser, bortset fra regler, der bl.a. vedrører sikkerhedsspørgsmål.(11) Denne henstilling sigter mod at bidrage til gennemførelsen af EF's strategi og ramme for udbygning af vejtelematik i Europa, og efter en passende tid vil Kommissionen tage den op til fornyet gennemgang for at afgøre, om der er behov for, at Fællesskabet tager yderligere skridt til at samordne medlemsstaternes indsats.(12) I overensstemmelse med nærhedsprincippet bør de juridiske og økonomiske rammer for telematikbaserede TTI-tjenester og -produkter tilrettelægges på nationalt og lokalt plan. Men i erkendelse af behovet for samordning på europæisk plan bør oplysninger om nationale og lokale initiativer og påtænkte eller gennemførte foranstaltninger inden for TTI formidles bredt. Der bør tilvejebringes rammeforskrifter for TTI-tjenester og -produkter for at undgå, at tjenesteudbyderne skal forhandle med en mangfoldighed af nationale, regionale og lokale myndigheder for at få tilladelse til at indføre en ny tjeneste.(13) Det ville være overilet at vedtage en forordning eller et direktiv. De bedste resultater nås med en henstilling -HENSTILLER:1. Sigte og målMedlemsstaterne opfordres til at tilrettelægge hensigtsmæssige juridiske og økonomiske rammer for den private sektors deltagelse i udbygningen af telematikbaserede TTI- tjenester i Europa.Formålet med disse rammer er at tilskynde til forretningsmæssig udbygning af telematiktjenester for rejsende og til forbedring af eksisterende og planlagte offentlige rejseinformationstjenester som f.eks. trafiknyheder over radio og internet og telefoniske informationstjenester.2. Fremme af tværeuropæiske TTI-tjenesterMedlemsstaterne opfordres til at samarbejde om at etablere tværeuropæiske TTI-tjenester ved at deltage i arbejdet i arbejdsgruppen på højt niveau under forsæde af Kommissionen. Medlemsstaterne bør underrette Kommissionen om nationale initiativer og påtænkte eller gennemførte foranstaltninger inden for TTI-tjenester og -produkter.3. Lovrammer for TTI-tjenesterMedlemsstaterne bør tage skridt til at harmonisere kravene til TTI-tjenester på lokalt, regionalt og nationalt plan. Med dette formål opfordres medlemsstaterne til at træffe følgende foranstaltninger:a) De bør offentlig- og tilgængeliggøre de krav og de love og bestemmelser vedrørende offentlig sikkerhed, trafiksikkerhed, transport- og trafikstyring, privatlivets fred og persondata, som TTI-udbydere skal overholde, når de udbyder deres tjenester på nationalt, regionalt og lokalt plan.b) De bør tilskynde til, at myndigheder og offentlige organer benytter standardiserede kontrakter og serviceaftaler om levering af trafik- og rejsedata inden for alle former for transport til erhvervsmæssige operatører og brugere.c) De bør tilskynde myndigheder og offentlige organer, der driver online-udstyr til trafikdetektering og -overvågning, til på ens vilkår at stille deres data til rådighed for TTI-udbydere i realtid.d) De bør fremme offentlige/private partnerskaber om ydelse af TTI-tjenester.4. Privatejede trafik- og rejsedataFor at fremme en hurtig udbygning med tværeuropæiske TTI-tjenester og -produkter og for at tilskynde til konkurrence på markedet og til forbedring af disse tjenesters kvalitet opfordres medlemsstaterne til at:a) tilskynde myndigheder og offentlige organer til, hvor det er praktisk muligt, at tillade private TTI-udbydere at installere og vedligeholde trafikovervågningsudstyr på offentlige veje, som de ejerb) udarbejde, offentlig- og tilgængeliggøre retningslinjer for sikker installation, drift og vedligeholdelse af trafikovervågningsudstyr på offentlige veje til brug for alle operatører af TTI-tjenesterc) fastsætte samt offentlig- og tilgængeliggøre minimumskrav om, at TTI-udbydere af hensyn til offentlighedens sikkerhed omgående skal underrette myndighederne, hvis de modtager data eller informationer om nødsituationer eller alvorligere trafikhændelserd) træffe foranstaltninger, der sikrer, at myndigheder og offentlige organer beskytter handelsværdien af alle privatejede trafikdata og rejseinformationer, som de modtager fra private TTI-udbydere.5. Overholdelse af vejhierarkier og trafikreguleringsstrategierFor at sikre, at TTI-produkter og -tjenester følger anbefalinger om ruter for gennemgående trafik og fraråder brug af uegnede veje, bør medlemsstaterne offentliggøre alle relevante oplysninger om vej hierarkier for gennemgående trafik for forskellige trafikkategorier samt gældende lokale trafikstyringskrav og -anbefalinger med det formål at underrette TTI-udbydere samt producenter og udgivere af navigationsdatabaser. Ændringer i vejhierarkiet bør straks offentliggøres.6. Fremme af TTI-tjenesterMedlemsstaterne bør sikre, at TTI-udbydere er frit stillet til at udvikle og udbyde deres tjenester og produkter på forretningsmæssigt grundlag. Myndigheder og andre offentlige organer bør kun pålægge dem forpligtelser vedrørende offentlig sikkerhed, trafiksikkerhed, transport- og trafikstyring samt beskyttelse af privatlivets fred og persondata med grundlag i denne henstilling.7. StatusrapporterMedlemsstaterne anmodes om senest to år efter offentliggørelsen af denne henstilling i De Europæiske Fællesskabers Tidende at indsende rapporter til Kommissionen om, hvorledes indførelsen af hensigtsmæssige nationale rammer for TTI-tjenester forløber.Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juli 2001.På Kommissionens vegneErkki LiikanenMedlem af Kommissionen(1) KOM(1997) 223 endelig.(2) EFT C 264 af 11.10.1995, s. 1.(3) EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.(4) EFT L 24 af 30.1.1998, s. 1.(5) KOM(1997) 453 endelig.(6) EFT L 183 af 11.7.1997, s. 12.(7) EFT C 221 af 3.8.1999, s. 1.(8) EFT L 77 af 27.3.1996, s. 20.


Avis juridique important

|

31988H0285

88/285/EØF: Kommissionens henstilling af 29. marts 1988 om finansiering fra tredjemands side (Third Party Financing)

EF-Tidende nr. L 122 af 12/05/1988 s. 0075 - 0076

*****  KOMMISSIONENS  HENSTILLING  af 29. marts 1988  om finansiering fra tredjemands side (Third Party Financing)  (88/285/EOEF)  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER -  som henviser til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 155, og  som tager foelgende i betragtning:  Kommissionen har forelagt en meddelelse af 29. marts 1988 med titlen »Fremme af energibesparende investeringer ved finansiering fra tredjemands side (Third Party Financing)«;  i sine konklusioner fra samlingen den 2. juni 1987 hvor Kommissionens meddelelse om »En vedvarende EF-politik for effektiv energiudnyttelse«, blev behandlet, tilsluttede Raadet (energi) sig Kommissionens generelle metode til virkeliggoerelse af Raadets maal for den energimaessige effektivisering frem til 1995;  i sine konklusioner fra samlingen den 26. november 1986 gik Raadet (energi) ind for at fremme nye finansielle instrumenter for energibesparende investeringer; som kan mindske anvendelsen af offentlige midler;  i sine resolutioner af 9. juni 1980 (1) og 15. januar 1985 (2) gik Raadet ind for en oeget indsats inden for Faellesskabet med hensyn til energibesparelser og nedbringelse af olieforbruget og -importen og anbefalede retningslinjer for medlemsstaterne med hensyn til et grundlaeggende energiebesparelsesprogram;  i sin henstilling 82/604/EOEF (3) tilskyndede Raadet til investeringer i rationel energiudnyttelse;  den kraftige forbedring af energiforbrugets effektivitet, som fandt sted inden for EF i tidsrummet 1973 til 1985, varede ikke ved i tidsrummet 1985 til 1987;  den maerkbare nedsaettelse af energiprisen har bevirket, at investorerne har vaeret tilbageholdende med at foretage partielle energiebesparende investeringer;  der er stadig store uudnyttede muligheder for oekonomisk levedygtige investeringer paa dette omraade;  virkeliggoerelsen af Raadets maal for den energimaessige effektivisering frem til 1995 forudsaetter, at saadanne investeringer fremmes massivt;  i Faellesskabet kan finansiering fra tredjemands side med fordel anvendes til at tilvejebringe de betydelige maengder privat kapital, som behoeves til gennemfoerelse af partielle energibesparende investeringer;  den af Kommissionen udviklede metode med » finansteknik« udgoer et saerligt nyttigt middel til tilvejebringelse af privat kapital til virkeliggoerelse af Faellesskabets hoejtprioriterede maal;  Den Europaeiske Investeringsbank anvender allerede en betydelig del af sine midler til udbygning af den rationelle energiudnyttelse og boer tilskyndes til at viderefoere denne indsats -  FREMSAETTER FOELGENDE HENSTILLING:  Artikel 1  Det henstilles til medlemsstaterne at traeffe foelgende foranstaltninger for at fremme brugen af finansiering fra tredjemands side i forbindelse med energiebesparende investeringer:  a) ophaevelse af alle lovgivningsmaessige og administrative hindringer for brugen af finansiering fra tredjemands side i forbindelse med energisparende investeringer, navnlig saadanne hindringer, som haemmer de lokale myndigheders muligheder for at benytte den til denne finansiering knyttede service  b) aktiv fremme af brugen af denne teknik inden for den offelige sektor  c) udarbejdelse af nationale modeller for kontrakter om finansiering fra tredjemands side paa basis af de af Kommissionen udarbejde modelkontrakter  d) tilskyndelse til, at offentlige eller private virksomheder, navnlig saadanne, som er virksomme inden for energiforsyning, spiller en udvidet rolle ved at levere service i tilknytning til finansiering fra tredjemands side  e) tilskyndelse til, at gas- og elvaerker leverer service i tilknytning til finansiering fra tredjemands side, navnlig hvad angaar servicevirksomheder og etagebyggeri, samt smaa og mellemstore virksomheder  f) ydelse af tilskud til byggeri til flere familier og mindre handels- eller industrivirksomheder til daekning af omkostninger ved de energiregnskaber, som udarbejdes af anerkendte energiserviceselseskaber og selskaber for finansiering fra tredjemands side  g) foranstaltninger til fremme af opbygningen af virksomheder for finansiering fra tredjemands side paa energibesparelsesomraadet ved hjaelp af oekonomiske incitamenter saasom adgang til laan med udskudt forretning, direkte statslig erhvervelse af kapitalinteresser eller oekonomiske garantier  h) fastlaeggelse af omfattende oplysningsprogrammer, som tager sigte paa at fremme brugen af finansiering fra tredjemands side i forbindelse med energibesparende investeringer i alle oekonomiens sektorer  i) samarbejde med Kommissionen og de oevrige medlemsstater om regelmaessig udarbejdelse af oversigter over udviklingen og de mulige behov for yderligere foranstaltninger paa dette omraade.  Artikel 2  Medlemsstaterne samarbejder med Kommissionen om udarbejdelse, hvert andet aar i de kommende otte aar, af oversigter over de paa grundlag af denne henstilling trufne foranstaltninger.  Artikel 3  Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 29. marts 1988.  Paa Kommissionens vegne  Nicolas MOSAR  Medlem af Kommissionen  (1) EFT nr. C 149 af 18. 6. 1980, s. 3.  (2) EFT nr. C 20 af 22. 1. 1985, s. 1.  (3) EFT nr. L 247 af 23. 8. 1982, s. 9.


Vigtig juridisk meddelelse

|

52005SC0233

Henstilling med henblik på Rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Sloveniens opdaterede konvergensprogram 2004-2007  /* SEK/2005/0233 endelig udg. */

	Bruxelles, den 16.2.2005SEK(2005) 233 endeligHenstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSEi overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Sloveniens opdaterede konvergensprogram 2004-2007(forelagt af Kommissionen)  BEGRUNDELSERådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1] fastsætter, at ikke-deltagende medlemsstater, dvs. lande, der ikke har indført den fælles valuta, skal forelægge konvergensprogrammer for Rådet og Kommissionen. I overensstemmelse med artikel 9 i forordningen skal Rådet undersøge hvert enkelt konvergensprogram på grundlag af vurderinger foretaget af Kommissionen og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg nedsat efter traktatens artikel 114. På grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg skal Rådet afgive udtalelse efter at have undersøgt programmet. Ifølge forordningen skal medlemsstaterne hvert år forelægge opdaterede konvergensprogrammer, som også kan blive gennemgået af Rådet efter samme procedurer.De ti lande, der tiltrådte EU den 1. maj 2004, deltager ikke i den fælles valuta. De forpligtede sig til at forelægge deres konvergensprogrammer senest den 15. maj 2004 og en første opdatering ved udgangen af 2004.Sloveniens første konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007, blev fremlagt den 14. maj 2004 og gennemgået af Rådet den 5. juli 2004. Slovenien fremlagde en opdatering af sit konvergensprogram den 10. januar 2005. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en teknisk gennemgang af denne opdatering under hensyntagen til Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2004 samt til adfærdskodeksen[2], den i fællesskab vedtagne metode til beregning af det potentielle output, henstillingerne i de generelle økonomiske retningslinjer for 2003-2005 og principperne i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 27. november 2002 om bedre samordning af finanspolitikken[3]. Denne gennemgang giver grundlag for følgende vurdering:-  Slovenien forelagde den 10. januar 2005 den første opdatering af sit konvergensprogram gældende for perioden 2004-2007. Slovenien havde anmodet om en udsættelse på seks uger som følge af regeringsskiftet efter parlamentsvalget i oktober 2004. Programmet opfylder delvis kravene i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Statsbudgettet overholder stadig ikke fuldstændig ENS95-standarderne, hvilket fremgår af den store andel, ”øvrige” indtægter og udgifter udgør af BNP. Slovenien opfordres derfor til at opfylde disse datakrav.-  Det makroøkonomiske scenario bag det opdaterede konvergensprogram er revideret i opadgående retning siden konvergensprogrammet fra maj 2004 efter en gunstig udvikling i det interne og eksterne miljø. Det nye scenario, der i det store og hele stemmer overens med prognosen udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene i efteråret 2004 frem til 2006, kan betragtes som troværdigt. Den reale BNP-vækst, der ligger lige under 4 % i hele programperioden, tyder på, at økonomien fortsat vil være fleksibel. De anslåede vækstrater ligger tæt på den potentielle vækst i henhold til programmet, som Kommissionens tjenestegrene har beregnet efter den i fællesskab vedtagne metode. Inflationen ventes at falde til under 3,0 % (udtrykt ved forbrugerprisindekset) efter 2005, hvilket viser, at man har ret store forventninger til den kommende prisudvikling. Kommissionens tjenestegrene anlægger en mere forsigtig synsvinkel på disinflationsprocessen, da der er tale om strukturelle mangler, især i den ikke-konkurrenceudsatte sektor, der holder inflationen en del over EU-gennemsnittet.-  Disinflationsprocessen gik i stå i maj 2004, hvor den årlige vækstrate i HICP-inflationen igen pludselig steg til næsten 4 % efter at være faldet til 3,5 % fra januar til marts. Ifølge myndighederne skyldtes dette inflationshop hovedsagelig oliepriserne og højere punktafgifter på tobak. Mens inflationen på årsbasis faldt til 3,4 % i oktober, steg den i november igen til 3,8 % som følge af højere fødevare- og brændstofpriser. På grund af den lavere inflation faldt den korte rente fra 6 til 4 %, mens den lange rentesats gik ned fra over 5 % til under 4 %. Den 28. juni 2004 sluttede Slovenien sig til ERM II med et udsvingsbånd på ±15 % om en centralkurs på 239,64 SIT/EUR. Dette var afslutningen på en lang periode med vedvarende værdiforringelse i forhold til euroen (omkring 3-5 % om året), og tolaren er forblevet meget stabil siden. Den nye regering, der trådte til den 3. december 2004, har bekræftet, at en af dens overordnede mål er at indføre euroen i begyndelsen af 2007.-  Det opdaterede konvergensprogram stræber efter at opnå en budgetstilling tæt på balance, men ikke i programperioden. Underskuddet vil blive halveret i de næste fire år med en fremtidsbaseret justeringsprofil. Der regnes ikke med nogen nedbringelse i 2005 – det offentlige underskud bliver derfor på samme niveau som i 2004 (2,1 % af BNP) – men i 2006 skulle det falde til 1,8 % af BNP og til 1,1 % i 2007. I forhold til det foregående program er underskudsmålene ¼ % af BNP højere for hvert år, hvilket afspejler, at to fonde uden for budgettet netop er blevet omklassificeret til den offentlige sektor. I 2007 forventer man, at den primære saldo vil blive positiv. Den finanspolitiske konsolidering vil især ske gennem en nedskæring af udgiftskvoten frem til 2006. Den betydelige nedbringelse af underskuddet, der påregnes i 2007, skyldes imidlertid udelukkende en væsentlig forøgelse af indtægtskvoten på grundlag af en formodning om, at Slovenien vil blive nettomodtager fra EU-budgettet i en størrelsesorden af 0,8 % af BNP mod 0,4 % af BNP i 2005-2006. Konsolideringskursen forekommer alt i alt forholdsvis uambitiøs med hensyn til de fastlagte budgetmål, da denne opdatering i det store og hele bekræfter den planlagte justering i det tidligere program på baggrund af et lidt bedre makroøkonomisk scenario.-  Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. På den ene side støtter et troværdigt makroøkonomisk scenario underskudsmålene. Endvidere kan regeringen vælge at afvise yderligere udgifter for at beskytte underskudsmålet, hvis det skulle blive truet af ugunstige forhold, som det skete i 2004. Desuden kan det årlige tab af momsindtægter på 0,3 % være anslået for højt, hvilket antyder, at fremskrivningerne af skatteindtægter synes at være noget forsigtige. På den anden side giver visse antagelser bag de finanspolitiske fremskrivninger anledning til bekymring om de offentlige finanser på mellemlang sigt. Især udfaldet for 2007 skyldes delvis EU’s nye finansielle overslag for 2007-2013, hvor man venter en betydelig stigning i nettobudgettilskuddet fra EU's budget, nemlig på 0,8 % af BNP mod 0,4 % året før. Der er endvidere en risiko for udgiftsoverskridelser, især med hensyn til pensionsudgifter, hvis den revision af den nuværende pensionsindeksering, der skal finde sted i 2006, fører til, at kravene slækkes.-  I lyset af denne risikovurdering vil budgetstillingen i programmet måske ikke give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride grænseværdien på 3 % af BNP med normale konjunkturudsving i hele programperioden. Den er også utilstrækkelig til at sikre, at stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance kan nås i løbet af programperioden.-  Den offentlige bruttogæld er forholdsvis lav og holder sig på dette niveau igennem hele programperioden. I 2004 anslås gælden at være nået op på 30,2 % af BNP. Hovedsagelig på grundlag af stock-flow-tilpasningen forventer regeringen en yderligere stigning i gældskvoten i de kommende to år, der vil kulminere med 30,9 % af BNP i 2006. I 2007 ventes gælden at falde til under 30 % af BNP, nemlig 29,7 %, da man regner med en gunstig stock-flow-tilpasning. Myndighederne mener, at der ikke er nogen umiddelbar risiko for gældens bæredygtighed forbundet med eventualforpligtelser. Endvidere mener man, at forfaldstids- og valutastrukturen i gældsporteføljen er hensigtsmæssig, idet den langsigtede gældsbetjeningsprofil er ligeligt fordelt over tid, og en voksende andel af gælden er denomineret i tolar og udlandsgælden hovedsagelig i euro.-  I programmet gennemgås regeringens strukturreformplaner, der fokuserer på at styrke økonomiens konkurrenceevne ved at fremme iværksætterånden og øge udgifterne til forskning og udvikling på budgettet. Den offentlige finansieringsandel er i øjeblikket på 1,5 % af BNP, hvilket er det højeste tal i de ti nye medlemsstater. Den bør bringes tættere på EU-gennemsnittet, hvorved de politiske bestræbelser især vil blive rettet mod projekter i anvendt forskning og overførsel af knowhow til den private sektor. Programmet skitserer endvidere foranstaltninger for at styrke den økonomiske vækst, f.eks. forbedring af uddannelser og erhvervsuddannelser samt fremme af investeringer i jobskabelse og fjernelse af strukturel stivhed på arbejdsmarkedet. Der er endvidere udtænkt en række foranstaltninger for at begrænse den høje grad af obligatoriske udgifter, hvilket stadig er afgørende for at øge den finanspolitiske fleksibilitet. I opdateringen af konvergensprogrammet har myndighederne bestræbt sig for at kvantificere virkningen af de planlagte reformer for fremskrivningerne af de vigtigste budgetposter. Den samlede virkning af at nedbringe og omstrukturere de offentlige udgifter anslås at være besparelser, der stiger fra 0,4 % af BNP til 1,3 % af BNP i 2007.-  Sloveniens offentlige finanser synes at være udsat for en vis risiko med hensyn til bæredygtighed på længere sigt, især på grund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Den igangværende pensionsreform har haft positive budgetvirkninger, men den forventede stigning i pensionsudgifter indtil efter 2020 er fortsat meget stor. På trods af en række rationaliseringsforanstaltninger i sundhedssystemet i 2004 ville en yderligere gennemgribende sundhedsreform desuden bidrage til at forbedre de offentlige finansers bæredygtighed på lang sigt.-  ***På baggrund af ovenstående vurdering bør Slovenien:(i) udnytte enhver mulighed for at fremskynde nedbringelsen af det offentlige underskud, og(ii) gennemføre yderligere reformer af pensions- og sundhedssystemet for derigennem at styrke den langsigtede holdbarhed i de offentlige finanser.På grundlag af denne vurdering har Kommissionen vedtaget vedlagte henstilling til Rådets udtalelse om Sloveniens opdaterede konvergensprogram og fremsender den til Rådet.Henstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSEi overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Sloveniens opdaterede konvergensprogram 2004-2007RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[4], særlig artikel 9, stk. 3,under henvisning til Kommissionens henstilling, ogefter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:1.  Den [ 8. marts 2005] gennemgik Rådet Sloveniens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet opfylder delvis kravene i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Statsbudgettet overholder stadig ikke fuldstændig ENS95-standarderne, hvilket fremgår af den store andel, ”øvrige” indtægter og udgifter udgør af BNP. Slovenien opfordres derfor til at opfylde disse datakrav.2.  På grundlag af de aktuelt foreliggende oplysninger synes det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, at afspejle troværdige vækstantagelser. Programmet regner med, at den reale BNP-vækst på omkring 4,0 % i 2004 fortsat vil ligge omkring dette niveau i hele resten af programperioden. Inflationsfremskrivningerne forekommer derimod noget lave i forhold til de nuværende prognoser.3.  Den budgetstrategi, der ligger til grund for programmet, tager sigte på at opnå sunde offentlige finanser, dvs. en budgetstilling tæt på balance, men ikke i programperioden. I programmet planlægger man en gradvis nedbringelse af det offentlige underskud i den omfattede periode, hvilket stemmer overens med en varig nedskæring af udgifternes procentandel af BNP. Indtægtskvoten vil falde støt indtil 2006 og derefter igen stige kraftigt hen imod slutningen af programperioden som følge af den positive budgetmæssige nettovirkning af EU-medlemskabet. Ifølge denne tilpasningskurs vil underskuddet blive halveret gennem de næste fire år og nå ned på lige over 1 % af BNP i 2007. I forhold til det tidligere program bekræfter denne opdatering i det store og hele den planlagte justering på baggrund af et lidt mere gunstigt makroøkonomisk scenario.4.  Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. På den ene side støtter et troværdigt makroøkonomisk scenario underskudsmålene. Endvidere kan regeringen vælge at afvise yderligere udgifter for at beskytte underskudsmålet, hvis det skulle blive truet af ugunstige forhold, som det skete i 2004. Desuden kan det årlige tab af momsindtægter på 0,3 % af BNP, som er budgetteret for 2005-2007, være anslået for højt, hvilket vil gøre fremskrivningerne af skatteindtægterne overdrevent forsigtige. På den anden side er udfaldet for 2007 delvis afhængigt af EU’s nye finansielle overslag for 2007-2013, hvor man venter en betydelig stigning i nettobudgettilskuddet fra EU's budget. Der er endvidere en risiko for udgiftsoverskridelser, især med hensyn til pensionsudgifter, hvis den revision af den nuværende pensionsindeksering, der skal finde sted i 2006, fører til, at kravene slækkes.5.  I lyset af denne risikovurdering vil budgetstillingen i programmet måske ikke give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride grænseværdien på 3 % af BNP med normale makroøkonomiske udsving i hele programperioden. Den er også utilstrækkelig til at sikre, at stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance kan nås i 2007.6.  Den offentlige bruttogæld er forholdsvis lav. Gældskvoten forventes at være steget til 30,2 % af BNP i 2004, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, og at nå 29,7 % i 2007.7.  Sloveniens offentlige finanser synes at være udsat for en vis risiko med hensyn til bæredygtighed på længere sigt, især på grund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Den igangværende pensionsreform har haft positive budgetvirkninger, men den forventede stigning i pensionsudgifter indtil efter 2020 er fortsat meget stor. På trods af en række rationaliseringsforanstaltninger i sundhedssystemet i 2004 ville en yderligere gennemgribende sundhedsreform desuden bidrage til at forbedre de offentlige finansers bæredygtighed på lang sigt.* * *På baggrund af ovenstående vurdering er Rådet af den opfattelse, at Slovenien bør:(i) udnytte enhver mulighed for at fremskynde nedbringelsen af det offentlige underskud, og(ii) gennemføre yderligere reformer af pensions- og sundhedssystemet for derigennem at styrke den langsigtede holdbarhed i de offentlige finanser.Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Real BNP-vækst (% ændring) | KP januar 2005 | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 |KOM okt. 2004 | 4,0 | 3,6 | 3,8 | - |KP maj 2004 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | 3,9 |HICP-inflation (%) | KP januar 20051 | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |KOM okt. 2004 | 3,9 | 3,4 | 3,0 | - |KP maj 20041 | 3,3 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |Offentlig saldo (% af BNP) | KP januar 2005 | -2,1 | -2,1 | -1,8 | -1,1 |KOM okt. 2004 | -2,3 | -2,2 | -1,9 | - |KP maj 2004 | -1,9 | -1,8 | -1,5 | -0,9 |Primær saldo (% af BNP) | KP januar 2005 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 |KOM okt. 2004 | -0,3 | -0,2 | -0,1 | - |KP maj 2004 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 |Offentlig bruttogæld (% af BNP) | KP januar 2005 | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 |KOM okt. 2004 | 30,9 | 30,8 | 30,6 | - |KP maj 2004 | 29,1 | 29,5 | 29,4 | 28,4 |Anm.: 1 Inflationen udtrykt ved forbrugerprisindekset i konvergensprogrammet. Kilder: Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2004 (KOM). |-  [1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Alle dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Revideret udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668 af 27.11.2002.[4] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.