title: Henstilling med henblik på rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Slovakiets opdaterede konvergensprogram 2005-2008

text:
Vigtig juridisk meddelelse

|

52006SC0026

Henstilling med henblik på Rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Slovakiets opdaterede konvergensprogram 2005-2008  /* SEK/2006/0026 endelig udg. */

	[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |Bruxelles, den 11.1.2006SEK(2006) 26 endeligHenstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSEi overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Slovakiets opdaterede konvergensprogram 2005-2008(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSEBaggrundStabilitets- og vækstpagten, som trådte i kraft den 1. juli 1998, er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke betingelserne for prisstabilitet og en stærk bæredygtig vækst, der kan føre til skabelse af arbejdspladser. I 2005 blev pagten ændret for første gang. Med reformen fulgte en anerkendelse af, at pagten er af stor værdi med hensyn til at cementere den finanspolitiske disciplin, men reformen var samtidig et udtryk for et ønske om at styrke dens effektivitet og økonomiske fundament samt at sikre de offentlige finansers bæredygtighed på lang sigt.Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som er en del af pagten, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge Rådet og Kommissionen stabilitets- eller konvergensprogrammer og årlige opdateringer heraf (medlemsstater, der allerede har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) stabilitetsprogrammer, og medlemsstater, der endnu ikke har indført den, forelægger (opdaterede) konvergensprogrammer). Slovakiets første konvergensprogram blev forelagt i maj 2004. I overensstemmelse med forordningen afgav Rådet en udtalelse herom den 5. juli 2004 på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. I overensstemmelse med samme procedure vurderes opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer af Kommissionen og gennemgås af ovennævnte udvalg, mens Rådet kan gennemgå dem.I disse programmer skal medlemsstaterne specificere deres målsætning på mellemlang sigt for budgetstillingen og redegøre for de politiske foranstaltninger, der skal træffes for at opnå og fastholde denne, herunder ledsagende økonomiske antagelser. Efter reformen af pagten bør målsætningen på mellemlang sigt differentieres for de individuelle medlemsstater på baggrund af de forskellige økonomiske og budgetmæssige situationer i EU, herunder den finanspolitiske risiko for bæredygtigheden. De øvrige elementer i reformen er, at der bør opnås en mere symmetrisk tilgang til finanspolitikken over konjunkturforløbet i kraft af øget budgetdisciplin i økonomisk gode tider, mens "større strukturreformer" med en verificerbar indvirkning på den langsigtede bæredygtighed bør tages i betragtning ved en midlertidig afvigelse fra målsætningen på mellemlang sigt eller fra justeringsplanerne.Under hensyntagen til Kommissionens prognose fra efteråret 2005, adfærdskodeksen[2], den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og de konjunkturkorrigerede saldi samt de overordnede økonomiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer, for perioden 2005-2008, har Kommissionen gennemgået den for nylig forelagte opdatering af Slovakiets konvergensprogram og har på grundlag af sin vurdering nedenfor vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse herom.Vurdering1.  Slovakiet forelagde sit konvergensprogram den 1. december 2005. Det dækker perioden 2005-2008 og indeholder desuden vejledende fremskrivninger frem til 2010. Dokumentet blev vedtaget af regeringen den 30. november 2005. Det indeholder budgettet for 2006, som Parlamentet godkendte den 13. december 2005, og regeringens flerårige budgetrammer for 2006-2008, som regeringen vedtog den 12. oktober 2005. Programmet følger i brede træk den modelstruktur for stabilitets- og konvergensprogrammer, der er specificeret i den nye adfærdskodeks[3]. Programmet har mangler i de obligatoriske og fakultative data, som foreskrives i den nye adfærdskodeks[4].2.  Den 5. juli 2004 besluttede Rådet, at Slovakiet havde et uforholdsmæssigt stort underskud. Ifølge Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, af samme dato skal dette underskud korrigeres senest i 2007. I sin udtalelse af 17. februar 2005 om den tidligere opdatering af Slovakiets konvergensprogram for perioden 2004-2007 opfordrede Rådet Slovakiet til "i) at benytte enhver lejlighed til at fremskynde nedbringelsen af underskuddet, blandt andet ved at udnytte uventet store indtægter og foretage besparelser på udgiftssiden, især i 2005, ii) i højere grad at gøre de mellemfristede udgiftslofter bindende, iii) at kontrollere, at følgevirkningerne af den høje inflation i 2004 ikke rammer den konvergensplan for inflation, der er beskrevet i programmet."3.  Slovakiets BNP i faste priser lå i gennemsnit på 4,3 % mellem 1994 og 2004 og næsten 2 procentpoint over EU25-gennemsnittet på 2,4 %. Arbejdsmarkedet er stadig landets største problem. Som følge af den fremskyndede omstrukturering af virksomheder sidst i 1990'erne steg arbejdsløsheden fra 13,7 % i 1994 til 18,2 % i 2004, mens den samlede beskæftigelse faldt med 2 procentpoint i samme periode. Programmet forudsiger en vækst i BNP i faste priser med gennemsnitligt 5,6 % i programperioden og indikerer med udgangspunkt i et negativt outputgab et markant sving i konjunkturerne. BNP-væksten forventes øget fra 5,1 % i 2005 til 5,4 % i 2006 og 6,1 % i 2007, og nettoeksporten skulle betyde et stigende bidrag til BNP-væksten og komplettere et stærkt positivt bidrag fra den indenlandske efterspørgsel. Den stærke indenlandske efterspørgsel forventes opretholdt som følge af en positiv udvikling på løn- og arbejdsmarkedet samt tiltrækkende erhvervsvilkår og stigende offentlige investeringer støttet af EU-midler. Kommissionens prognose fra efteråret 2005, som dækker perioden indtil 2007, bekræfter i store træk programmets vækstfremskrivninger samt udviklingen i den underliggende vækstsammensætning. For 2008 overstiger vækstantagelsen på næsten 5½ % Kommissionens skøn over den potentielle produktionsvækst. I programmet forventes inflationen at stige til 3,6 % i 2006 som følge af stigninger i de administrerede priser, der skyldes højere priser på olie og naturgas. Efterhånden som disse effekter mister deres virkning, forventes inflationen at falde til 2,0 % i 2007 og 2008. Inflationsfremskrivningerne i programmet forekommer plausible, selv om de for nylig annoncerede yderligere opadgående justeringer af nogle regulerede priser udgør en risiko for stigende inflation.4.  Efter et fald i korunaens værdi i marts-april 2005 kom der igen en stigning, indtil korunaen kom med i ERM II den 28. november 2005. Efterfølgende blev korunaen til at begynde med yderligere styrket med omkring 1,5 % og blev derefter stabiliseret på et niveau mellem 1 og 2 % over centralkursen i de første uger af ERM II-deltagelsen. Siden begyndelsen af 2005 har den lange rente ligget tæt op ad niveauet i euroområdet sammenlignet med et spread på 100 basispoint i 2003 og 2004. Da den seneste stigning i den lange rente i Slovakiet skete hurtigere end i euroområdet, øgedes dette spread i et vist omfang i sidste kvartal af 2005. Siden den 1. januar 2005 har Slovakiets nationalbank defineret førelsen af sin monetære politik som "fastsættelse af inflationsmål i overensstemmelse med betingelserne i ERM II".5.  Det offentlige underskud for 2005 er, med udgangspunkt i Kommissionens prognose, skønsmæssigt ansat til 4,1 % af BNP, men en sammenligning med tidligere konvergensprogrammer er ikke ligetil, fordi det omfatter eftergivelse af nogle udviklingslandes gæld, svarende til omkring 0,8 % af BNP. Uden gældseftergivelserne skønnes underskuddet at ligge på omkring 3,3 % af BNP, hvilket er en smule lavere end forudset i den tidligere opdatering (3,4 % af BNP). Denne positive udvikling er imidlertid hovedsagelig fremkaldt af lavere end forventede renteudgifter.6.  Programmet sigter på at nedbringe underskuddet til under referenceværdien på 3 % af BNP i 2007 (inklusive omkostningerne ved pensionsreformen) i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7, af 5. juli 2004. Det offentlige underskud (uden medregning af omkostningerne ved pensionsreformen) forventes at falde fra 4,1 % af BNP (inklusive gældseftergivelser på 0,8 % af BNP) i 2005 til 2,9 % i 2006 for så at falde drastisk til 1,6 % af BNP i 2007 og derefter til 1,3 % af BNP i 2008. Budgettilpasningen er hovedsagelig udgiftsbaseret. Udgiftskvoten forventes at falde med 3,4 procentpoint mellem 2005 og 2008 (med 2,6 procentpoint, eksklusive gældseftergivelser på 0,8 % af BNP i 2005). De offentlige indtægter skønnes at forblive stort set stabile indtil 2007 og derefter falde med 0,7 % af BNP i 2008. Budgetvirkningen af klassificeringen af den selvfinansierede anden pensionssøjle uden for den offentlige sektor (som skal være gennemført på tidspunktet for den finanspolitiske indberetning i foråret 2007) skønnes at andrage 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % og 1,4 % af BNP i henholdsvis 2005, 2006, 2007 og 2008. Den planlagte finanspolitiske konsolidering er fremtidsbaseret og hovedsagelig koncentreret i 2007. Sammenlignet med det tidligere konvergensprogram er indholdet af de fremtidsbaserede finanspolitiske konsolideringsbestræbelser, der er nødvendige for at nå underskudsmålet på 3 % af BNP i 2007, blevet styrket på baggrund af de højere skøn for omkostningerne ved pensionsreformen. Underskudsmålet for 2006 forbliver uændret. Samlet set bekræfter den nye opdatering den planlagte justering i det tidligere program set på baggrund af mere gunstige makroøkonomiske udsigter. Budgetvirkningen af fremskrivningerne af en mere markant økonomisk vækst modvirkes i vid udstrækning af den opadgående revision af pensionsreformen.7.  Baseret på Kommissionens beregninger på grundlag af programmet i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode skulle den strukturelle saldo forbedres fra omkring -2¾ % af BNP i 2005 til omkring -1½ % af BNP i 2008. Den finanspolitiske indsats, der er planlagt i programmet, er hovedsagelig koncentreret om 2007, hvor det outputgab, der indikeres i programmets makroøkonomiske scenario, skønnes at komme tæt på nul, men hvor der forventes en forbedring af konjunkturerne i sammenligning med det foregående år. Programmet fastlægger en målsætning på mellemlang sigt for budgetstillingen i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, som går ud på at opnå en strukturel saldo på -0,9 % af BNP i 2010. Da programmets målsætning på mellemlang sigt er mere krævende end minimumsreferenceværdien (som skønnes at udgøre et underskud på omkring 2¼ % af BNP), skulle realiseringen af denne målsætning opfylde målet om at skabe en sikkerhedsmargen over for et eventuelt uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets målsætning på mellemlang sigt er lagt på et passende niveau, fordi den ligger inden for det referenceområde, der er fastlagt for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, ligesom den på passende vis afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle produktionsvækst på lang sigt.8.  Ifølge denne opdatering er budgetrammerne på mellemlang sigt, som er godkendt af regeringen, udelukkende baseret på gældende lovgivning og på regeringsgodkendte lovgivningsmæssige ændringer. Den er imidlertid ikke særlig eksplicit med hensyn til de foranstaltninger, der skal sikre realiseringen af underskudsmålet for 2007. Hidtil har regeringen opnået bedre resultater for de budgetmål, der blev fastsat i tidligere programmer: efter et underskud i 2004, der var mindre end forventet, forventes der også et resultat, der er bedre end planlagt for 2005 (eksklusive gældseftergivelser på 0,8 % af BNP). Ikke desto mindre blev nogle af de finansielle ressourcer, der blev frigjort som følge af de lavere end forventede renteudgifter i 2005, anvendt til at dække andre ikke-budgetførte offentlige udgifter, hvilket understreger behovet for mere bindende lofter for udgiftsposter. Samlet set forekommer risiciene for forudsigelserne i brede træk afbalancerede, og budgetfremskrivningerne, der forelægges i programmet, forekommer således plausible.9.  Når afbalanceringen af risiciene tages i betragtning, er Slovakiet på rette vej med hensyn til at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud inden den frist, Rådet har sat. En stigning i fremskrivningen af underskuddet for 2005 er et resultat af engangsvirkningen af gældseftergivelser på i alt 0,8 % af BNP. Imidlertid er den budgetstrategi, der er skitseret i programmet, måske ikke tilstrækkelig til at sikre, at programmets målsætning på mellemlang sigt (-0,9 % af BNP) vil blive nået i 2010. Når man medregner budgetvirkningen af Eurostats beslutning af 2. marts 2004 om klassificering af den selvfinansierede anden pensionssøjle (som skal være gennemført på tidspunktet for den finanspolitiske indberetning i foråret 2007), skønnes strukturbalancen, baseret på Kommissionens beregninger på grundlag af programmet, at andrage -2,9 % af BNP i 2008 (-1,5 % af BNP uden medregning af omkostningerne til pensionsreformen). Der vil således være behov for betydelige supplerende konsolideringsforanstaltninger for at nå programmets målsætning på mellemlang sigt i 2010. Den planlagte forbedring af den strukturelle saldo på omkring ¼ % af BNP i 2008 ligger under BNP-referenceværdien på 0,5 %, der er fastlagt i stabilitets- og vækstpagten, når konjunkturforholdene kan betegnes som økonomisk gode tider.10.  Gældskvoten forventes at falde ret betydeligt med næsten 9 procentpoint til 33,7 % af BNP i 2005. Dette store fald – som endog er større end forventet i Kommissionens prognose – skyldes hovedsagelig en reduktion af likvide midler (indskud), som forvaltes af et nyt institut, der er ansvarlig for forvaltningen af den offentlige gæld (ARDAL). Formindskelsen af de likvide aktiver registreres som en komponent i stock-flow-tilpasningen. Gældskvoten forventes derefter at ligge på omkring 35 til 36 % af BNP (35,5 % i 2006, 35,2 % i 2007 og 36,2 % i 2008) som et resultat af en lille primær saldo, en gældsformindskende sneboldeffekt (da den effektive rente ligger under BNP-væksten). Stock-flow-tilpasningen forventes at forblive positiv i hele programperioden trods nogle privatiseringsindtægter, som forventes i 2006.11.  Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed synes Slovakiet at befinde sig på et mellemrisiko-stadium i betragtning af de forventede budgetomkostninger til en aldrende befolkning. Gældsniveauet ligger betydeligt under referenceværdien på 60 % og skulle forblive uændret ud fra den antagelse, at der ikke sker politiske ændringer i de kommende to årtier. Slovakiet har for nylig ved lov gennemført en pensionsreform i to trin, som indeholder en fremtidig stigning i de offentlige udgifter. Imidlertid vil det aktuelle høje strukturelle underskud forhindre en nedsættelse af gældskvoten, hvilket øger risikoen for holdbarheden på lang sigt. En konsekvent gennemførelse af den planlagte konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt er nødvendig for at mindske risiciene for holdbarheden på mellemlang sigt[5].12.  De planlagte foranstaltninger inden for de offentlige finanser er i store træk i overensstemmelse med de generelle økonomiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer, for perioden 2005-2008. Slovakiet er på rette vej med hensyn til at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud inden den frist, Rådet har sat.13.  Slovakiets nationale reformprogram, som blev forelagt den 14. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, redegør for følgende udfordringer med betydelige implikationer for de offentlige finanser: i) informationssamfundet, ii) FoU og innovationer og iii) uddannelse og beskæftigelse. De budgetmæssige implikationer af de aktioner, der er skitseret i det nationale reformprogram, afspejles i fuldt omfang i konvergensprogrammets budgetfremskrivninger. Konvergensprogrammet beskriver de allerede vedtagne reformer i skatte- og pensionssystemet. Budgettet for 2006 og budgetrammerne for 2006-2008 forudser betydelige stigninger i udgifterne til uddannelse og forskning og udvikling og afspejler således de prioriteringer, der er fastlagt i det nationale reformprogram.På baggrund af ovenstående vurdering og i lyset af Rådets henstillinger i henhold til artikel 104, stk. 7, er Rådet af den opfattelse, at Slovakiet bør:i) styrke indsatsen med hensyn til tilpasning af budgetstrukturen, da der ikke er nogen margen med hensyn til den referenceværdi, der er sat som mål for 2007 (som er fristen for at få korrigeret det uforholdsmæssigt store underskud), og med det formål at drage fuld fordel af revisionen i opadgående retning af vækstudsigterne sammenlignet med dem, der ligger til grund for Rådets henstillinger, ogii) styrke den bindende karakter af de mellemfristede udgiftslofter for centraladministrationen.Henstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSEi overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Slovakiets opdaterede konvergensprogram 2005-2008RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[6], særlig artikel 9, stk. 3,under henvisning til Kommissionens henstilling,efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:14.  Den [24. januar 2006] gennemgik Rådet Slovakiets opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2008. Programmet følger i brede træk den modelstruktur for stabilitets- og konvergensprogrammer, der er specificeret i den nye adfærdskodeks. Programmet har mangler i de obligatoriske og fakultative data, som foreskrives i den nye adfærdskodeks.15.  Slovakiets BNP i faste priser lå i gennemsnit på 4,3 % mellem 1994 og 2004 og næsten 2 procentpoint over EU25-gennemsnittet på 2,4 %. Situationen på arbejdsmarkedet er stadig landets største problem. Som følge af den accelererende omstrukturering af virksomheder sidst i 1990'erne steg arbejdsløsheden fra 13,7 % i 1994 til 18,2 % i 2004, mens den samlede beskæftigelse faldt med 2 procentpoint i samme periode. Det makroøkonomiske scenario bygger på den antagelse, at væksten i BNP i faste priser vil ligge på gennemsnitligt 5,6 % i programperioden, og indikerer med udgangspunkt i et negativt outputgab et markant sving i konjunkturerne. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske.16.  Den 5. juli 2004 besluttede Rådet, at Slovakiet har et uforholdsmæssigt stort underskud. Ifølge Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, af samme dato skal dette underskud korrigeres senest i 2007. I sin udtalelse af 17. februar 2005 om den tidligere opdatering af Slovakiets konvergensprogram for perioden 2004-2007 opfordrede Rådet Slovakiet til "i) at benytte enhver lejlighed til at fremskynde nedbringelsen af underskuddet, blandt andet ved at udnytte uventet store indtægter og foretage besparelser på udgiftssiden, især i 2005, ii) i højere grad at gøre de mellemfristede udgiftslofter bindende, iii) at kontrollere, at følgevirkningerne af den høje inflation i 2004 ikke rammer den konvergensplan for inflation, der er beskrevet i programmet."17.  Programmet sigter på at nedbringe underskuddet til under referenceværdien på 3 % af BNP i 2007 i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7. Det offentlige underskud (uden medregning af omkostningerne ved pensionsreformen) forventes at falde fra 4,1 % af BNP (inklusive gældseftergivelser på 0,8 % af BNP) i 2005 til 2,9 % i 2006 og derefter falde drastisk til 1,6 % af BNP i 2007 for at nå ned på 1,3 % af BNP i 2008. Der er en tilsvarende profil for den primære saldo, som forventes at forbedres fra -2,3 % af BNP (-1,5 % af BNP, eksklusive gældseftergivelser svarende til 0,8 % af BNP) i 2005 til 0,7 % i 2008. Budgettilpasningen er hovedsagelig udgiftsbaseret. Udgiftskvoten for de offentlige udgifter forventes at falde med 3,4 procentpoint mellem 2005 og 2008 (med 2,6 procentpoint, eksklusive gældseftergivelser på 0,8 % af BNP i 2005). De offentlige indtægter skønnes at forblive stort set stabile indtil 2007 og derefter falde med 0,7 % af BNP i 2008. Budgetvirkningen af klassificeringen af den selvfinansierede anden pensionssøjle uden for den offentlige sektor (som skal gennemføres på tidspunktet for den finanspolitiske indberetning i foråret 2007) skønnes at andrage 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % og 1,4 % af BNP i henholdsvis 2005, 2006, 2007 og 2008. Den planlagte finanspolitiske konsolidering er fremtidsbaseret og hovedsagelig koncentreret i 2007. Sammenlignet med det tidligere konvergensprogram er indholdet af de fremtidsbaserede finanspolitiske konsolideringsbestræbelser, der er nødvendige for at nå underskudsmålet på 3 % af BNP i 2007 (inklusive omkostningerne ved pensionsreformen), blevet styrket på baggrund af de højere skøn for omkostningerne ved pensionsreformen.18.  I programperioden er det planlagt, at den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede budgetsaldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metodologi, skal forbedres med gennemsnitligt 0,4 % af BNP om året, fra -2,8 % BNP til -1,3 % af BNP). Med hensyn til målsætningen på mellemlang sigt for budgetstillingen i strukturelle termer opererer programmet med et underskud på 0,9 % af BNP, og målet er at nå denne stilling i 2010 (ud over programperioden). Da programmets målsætning på mellemlang sigt er mere krævende end minimumsreferenceværdien (som skønnes at udgøre et underskud på omkring 2¼ % af BNP), skulle realiseringen af denne målsætning opfylde målet om at skabe en sikkerhedsmargen over for et eventuelt uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets målsætning på mellemlang sigt er lagt på et passende niveau, fordi den ligger inden for det referenceområde, der er fastlagt for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, ligesom den på passende vis afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle produktionsvækst på lang sigt.19.  Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. Selv om programmet ikke er særlig eksplicit med hensyn til de specifikke foranstaltninger, der er planlagt vedtaget for nå underskudsmålet for 2007, understreger opdateringen, at budgetrammerne på mellemlang sigt, som er godkendt af regeringen, udelukkende er baseret på gældende lovgivning og på regeringsgodkendte lovgivningsmæssige ændringer. Den nuværende regering har hidtil mere end overholdt de budgetmål, der var fastlagt i tidligere programmer: efter et underskud i 2004, der var mindre end forventet, forventes der også et resultat, der er bedre end planlagt for 2005 (eksklusive gældseftergivelser på 0,8 % af BNP). Ikke desto mindre blev nogle af de finansielle ressourcer, der blev frigjort som følge af de lavere end forventede renteudgifter i 2005, anvendt til at dække andre ikke-budgetførte offentlige udgifter, hvilket understreger behovet for mere bindende lofter for udgiftsposter.20.  På baggrund af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være i overensstemmelse med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2007 som anbefalet af Rådet. Imidlertid er budgetstillingen i programmet måske ikke tilstrækkelig til at sikre, at programmets målsætning på mellemlang sigt nås i 2010 som forudset i programmet. I 2008 (året efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud) er rytmen i tilpasningen til programmets målsætning på mellemlang sigt som indikeret i programmet ikke i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, som specificerer, at den årlige forbedring af strukturbalancen for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne bør være 0,5 % af BNP som referenceværdi, og at tilpasningen bør være højere i økonomisk gode tider og kunne være lavere i økonomisk dårligere tider. Især er forbedringen af den strukturelle saldo i 2008 kun på omkring ¼ % af BNP, når konjunkturerne signalerer "gode tider"[7].21.  Gældskvoten forventes at stige til 33,7 % af BNP i 2005, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programperioden forventes gældskvoten at stige med 2,5 procentpoint.22.  Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed synes Slovakiet at befinde sig på et mellemrisiko-stadium i betragtning af de forventede budgetomkostninger til en aldrende befolkning. Gældsniveauet ligger betydeligt under referenceværdien på 60 % og skulle forblive uændret ud fra den antagelse, at der ikke sker politiske ændringer i de kommende to årtier. Slovakiet har for nylig ved lov gennemført en pensionsreform i to trin, som indeholder en fremtidig stigning i de offentlige udgifter. Imidlertid vil det aktuelle høje strukturelle underskud forhindre en nedsættelse af gældskvoten, hvilket øger risikoen for holdbarheden på lang sigt. En konsekvent gennemførelse af den planlagte konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt er nødvendig for at mindske risiciene for holdbarheden på lang sigt.23.  De påtænkte foranstaltninger inden for de offentlige finanser er i store træk i overensstemmelse med de generelle økonomiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer, for perioden 2005-2008. Slovakiet er på rette vej med hensyn til at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud inden den frist, Rådet har sat.24.  Slovakiets nationale reformprogram, som blev forelagt den 14. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og arbejdspladser, redegør for følgende udfordringer med betydelige implikationer for de offentlige finanser: i) informationssamfundet, ii) FoU og innovationer og iii) uddannelse og beskæftigelse. De budgetmæssige implikationer af de aktioner, der er skitseret i det nationale reformprogram, afspejles i fuldt omfang i konvergensprogrammets budgetfremskrivninger. Konvergensprogrammet beskriver allerede vedtagne reformer af skatte- og pensionssystemerne. Budgettet for 2006 og budgetrammerne for 2006-2008 forudser betydelige stigninger i udgifterne til uddannelse og forskning og udvikling og afspejler således de prioriteringer, der er fastlagt i det nationale reformprogram.På baggrund af ovenstående vurdering og i lyset af Rådets henstillinger i henhold til artikel 104, stk. 7, er Rådet af den opfattelse, at Slovakiet bør:i) styrke indsatsen med hensyn til tilpasning af budgetstrukturen, da der ikke er nogen margen med hensyn til den referenceværdi, der er sat som mål for 2007 (som er fristen for at få korrigeret det for store underskud), og med det formål at drage fuld fordel af revisionen i opadgående retning af vækstudsigterne sammenlignet med dem, der ligger til grund for Rådets henstillinger, ogii) styrke den bindende karakter af de mellemfristede udgiftslofter for centraladministrationen.Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger 12004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Realt BNP (% ændring) | KP dec. 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 |KOM nov. 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,5 | 6,3 | - |KP nov. 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 | - |HICP-inflation (%) | KP dec. 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,0 | 2,0 |KOM nov. 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,1 | - |KP nov. 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 | - |Outputgab (% af potentielt BNP) | KP dec. 20052 | -1,9 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 |KOM nov. 20056 | -1,5 | -1,3 | -0,9 | 0,2 | - |KP nov. 20042 | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,9 | - |Offentlig saldo (% af BNP) | KP dec. 20052 | -3,2 | -4,1 | -2,9 | -1,6 | -1,3 |KOM nov. 2005 | -3,1 | -4,1 | -3,0 | -2,5 | - |KP nov. 2004 | -3,8 | -3,4 | -2,9 | -1,9 | - |Primær saldo (% af BNP) | KP dec. 2005 | -1,0 | -2,3 | -1,0 | 0,4 | 0,7 |KOM nov. 2005 | -0,9 | -1,9 | -0,8 | -0,2 | - |KP nov. 2004 | -1,5 | -1,0 | -0,6 | 0,4 | - |Konjunkturkorrigeret saldo (% af BNP) | KP dec. 20052 | -2,6 | -3,6 | -2,6 | -1,6 | -1,5 |KOM nov. 2005 | -2,7 | -3,8 | -2,7 | -2,5 | - |KP nov. 20042 | - | - | - | - | - |Strukturel saldo3 (% af BNP) | KP dec. 20054 | -2,6 | -2,8 | -2,6 | -1,7 | -1,5 |KOM nov. 20055 | -2,7 | -3,0 | -2,7 | -2,5 | - |KP nov. 2004 | - | - | - | - | - |Det offentliges bruttogæld7 (% af BNP) | KP dec. 2005 | 42,6 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 |KOM nov. 2005 | 42,6 | 36,7 | 38,2 | 38,5 | - |KP nov. 2004 | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 | - |Noter: 1 Budgetfremskrivningerne medregner ikke virkningen af Eurostats beslutning af 2. marts 2004 om klassificering af de selvfinansierede pensionsordninger, som skal være gennemført senest i foråret 2007 i forbindelse med den finanspolitiske indberetning. Medregnes denne virkning, skulle den offentlige saldo ifølge det opdaterede program være -3,2 % af BNP i 2004, -4,9 % i 2005, -4,2 % i 2006, -3,0 % i 2007 og -2,7 % i 2008. 2 Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet. 3 Konjunkturjusteret saldo (som i de tidligere rækker), eksklusive enkeltstående og andre midlertidige foranstaltninger. 4 Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra programmet (0,8 % af BNP i 2005, underskudsforøgende, og 0,1 % i 2007, underskudsreducerende). 5 Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra Kommissionens prognose fra efteråret 2005 (0,8 % af BNP i 2005, underskudsforøgende). 6 Baseret på en skønnet potentiel vækst på hhv. 4,8 % og 5,1 % i perioden 2004-2007. 7 Gældsfremskrivningerne (i modsætning til underskudsfremskrivningerne) i programmet er udarbejdet under hensyntagen til Eurostats beslutning af 2. marts 2004 om klassificering af de selvfinansierede pensionsordninger. Kilde: Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM), Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). Alle de dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på følgende websted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg om "Specifikationerne for gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjerne om konvergensprogrammernes indhold og form", godkendt af Økofin-Rådet den 11. oktober.[3] Der mangler imidlertid afsnit om vækstimplikationerne af "større strukturreformer" og om budgetfremskrivningernes følsomhed over for forskellige scenarier og antagelser. Kapitlet om de offentlige finansers institutionelle træk er inddelt i andre afsnit end modelstrukturen.[4] Det skal imidlertid bemærkes, at der mangler obligatoriske data om den nominelle effektive valutakurs for at undgå på forhånd at lægge sig fast på euroomregningskursen. Dataene om FISIM og de offentlige udgifter efter funktion mangler også.[5] Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt findes i Kommissionens tekniske vurdering af programmet, som vil blive offentliggjort på følgende websted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[7] Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt findes i Kommissionens tekniske vurdering af programmet, som vil blive offentliggjort på følgende websted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm


title: 2004/705/EF: Kommissionens henstilling af 11. oktober 2004 om overvågning af baggrundsniveauet for dioxiner og dioxinlignende PCB i fødevarer (meddelt under nummer K(2004) 3462)EØS-relevant tekst.

text:
               22.10.2004

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 321/45

      KOMMISSIONENS HENSTILLING

   af 11. oktober 2004
   om overvågning af baggrundsniveauet for dioxiner og dioxinlignende PCB i fødevarer
   (meddelt under nummer K(2004) 3462)
   (EØS-relevant tekst)
   (2004/705/EF)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, andet led, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 466/2001 af 8. marts 2001 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i levnedsmidler (1) er der fastsat maksimalgrænseværdier for dioxiner i fødevarer.

               (2)

               Fra et toksikologisk synspunkt burde grænseværdier gælde for både dioxiner, furaner og dioxinlignende PCB, men der er kun fastsat værdier for dioxiner og furaner og ikke for dioxinlignende PCB som følge af de meget begrænsede data, der foreligger om sidstnævntes prævalens. I henhold til ovennævnte forordning skal maksimalgrænseværdierne senest den 31. december 2004 tages op til revision første gang på grundlag af nye oplysninger om forekomsten af dioxiner og dioxinlignende PCB, navnlig med henblik på at også dioxinlignende PCB bliver omfattet af de værdier, der fastsættes.

               (3)

               Det fremgår ydermere af forordning (EF) nr. 466/2001, at grænseværdierne for dioxiner og dioxinlignende PCB senest den 31. december 2006 atter skal tages op til revision med henblik på en markant nedsættelse af disse værdier.

               (4)

               Det er nødvendigt at tilvejebringe pålidelige oplysninger i hele Det Europæiske Fællesskab om forekomsten af dioxiner, furaner og dioxinlignende PCB i så mange forskellige fødevarer som muligt for at opnå et aktuelt overblik over udviklingen i baggrundsniveauet for disse stoffer i fødevarer.

               (5)

               Sammenhængen mellem forekomsten af dioxiner, furaner, dioxinlignende PCB og ikke dioxinlignende PCB er betydningsfuld, men den eksisterende viden herom yderst begrænset. De prøver, der udvælges til analyse, bør derfor så vidt muligt også testes for ikke dioxinlignende PCB.

               (6)

               I Kommissionens henstilling 2002/201/EF af 4. marts 2002 om reduktion af forekomsten af dioxiner, furaner og PCB i foderstoffer og fødevarer (2) henstilles det, at medlemsstaterne gennemfører stikprøveundersøgelser af forekomsten af dioxiner, furaner og dioxinlignende PCB i fødevarer i et omfang, der står i forhold til deres produktion og forbrug af fødevarer. Disse undersøgelser bør gennemføres i overensstemmelse med de nærmere retningslinjer, der fastsættes af Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed. For at sikre en ensartet indsats i hele Den Europæiske Union bør det i disse retningslinjer blandt andet angives, hvor ofte der som minimum bør gennemføres kontrol, samt hvordan resultaterne indberettes.

               (7)

               Det er vigtigt, at disse data løbende rapporteres til Kommissionen. Kommissionen sørger for at samle oplysningerne i en database, som gøres offentligt tilgængelig.

               (8)

               Tjekkiet, Estland, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Polen, Slovenien og Slovakiet tiltrådte Det Europæiske Fællesskab den 1. maj 2004. De nye medlemsstater bør inddrages i overvågningsprogrammet snarest muligt. Der bør dog fastsættes en overgangsordning for de nye medlemsstater, og der rettes ikke i denne forbindelse detaljerede henstillinger til de nye medlemsstater vedrørende minimumshyppigheden af stikprøveundersøgelser af forekomsten af dioxiner, furaner og dioxinlignende PCB i fødevarer,

         HENSTILLER:

               1)

               at medlemsstaterne allerede fra 2004 og indtil den 31. december 2006 overvåger baggrundsniveauet for dioxiner, furaner og dioxinlignende PCB i fødevarer og til det formål hvert år udtager og analyserer prøver med den anbefalede hyppighed, jf. den vejledende tabel i bilag I. Prøveudtagningshyppigheden bør tages op til revision hvert år på baggrund af de indvundne erfaringer

               2)

               at Tjekkiet, Estland, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Polen, Slovenien og Slovakiet snarest muligt kommer til at deltage i programmet til overvågning af forekomsten af dioxiner, furaner og dioxinlignende PCB i fødevarer. Den hyppighed, hvormed Tjekkiet, Estland, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Polen, Slovenien og Slovakiet hvert år skal udtage og analysere prøver, fastsættes fra 2005

               3)

               at medlemsstaterne løbende rapporterer de i bilag II anførte oplysninger til Kommissionen som angivet i samme bilag, så disse oplysninger kan samles i en enkelt database. De bør desuden tilvejebringe data fra de seneste år, som er indsamlet ved hjælp af en analysemetode, der er i overensstemmelse med Kommissionens direktiv 2002/69/EF af 26. juli 2002 om prøveudtagnings- og analysemetoder til officiel kontrol af dioxinindholdet og bestemmelse af dioxinlignende PCB i levnedsmidler (3), og som giver et billede af de normale baggrundsniveauer

               4)

               at medlemsstaterne så vidt muligt også analyserer de samme prøver for forekomst af ikke-dioxinlignende PCB.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 11. oktober 2004.

            På Kommissionens vegne

         David BYRNE

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EFT L 77 af 16.3.2001, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 684/2004 (EUT L 106 af 15.4.2004, s. 6).

      (2)  EFT L 67 af 9.3.2002, s. 69.

      (3)  EFT L 209 af 6.8.2002, s. 5. Ændret ved direktiv 2004/44/EF (EUT L 113 af 20.4.2004, s. 17).

      BILAG I

         Tabel: Oversigt over anbefalede mindsteantal fødevareprøver, der skal analyseres hvert år. Prøvernes fordeling er baseret på produktionen i de enkelte lande. Der lægges i særlig grad vægt på fødevarer, for hvilke baggrundsniveauet for dioxiner, furaner og dioxinlignende PCB kan forventes at variere særlig meget. Dette gælder først og fremmest fisk.

                  Land (1)

                  N (2)

                  Kød og kødprodukter (3)

                  Fisk og fiskeri-varer (4)

                  Mælk og mejeriprodukter (5)

                  Æg (6)

                  Olier og fedtstoffer (7)

                  Frugt, grøntsager og korn (8)

                  Oksekød

                  Svin

                  Får

                  Fjerkræ

                  Lever

                  Fisk

                  Akvakulturprodukter

                  Mælk

                  Smør/ost/yoghurt

                  Burhønseæg

                  Frilandsæg

                  Animalske

                  Vegetabilske

                  Fiskeolier/kosttilskud

                  Grøntsager

                  Frugt

                  Korn

                  Belgien

                  53

                  4

                  4

                  2

                  4

                  3

                  3

                  3

                  3

                  4

                  3

                  3

                  3

                  4

                  3

                  3

                  2

                  2

                  Danmark

                  66

                  3

                  5

                  2

                  3

                  3

                  15

                  5

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  6

                  3

                  2

                  2

                  Tyskland

                  147

                  13

                  13

                  3

                  6

                  7

                  7

                  5

                  14

                  14

                  10

                  11

                  12

                  14

                  4

                  4

                  2

                  8

                  Grækenland

                  55

                  2

                  2

                  7

                  3

                  2

                  4

                  7

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  3

                  4

                  2

                  2

                  Spanien

                  151

                  7

                  9

                  11

                  7

                  6

                  33

                  16

                  3

                  3

                  7

                  7

                  4

                  10

                  5

                  9

                  10

                  4

                  Frankrig

                  168

                  14

                  8

                  5

                  15

                  11

                  18

                  16

                  12

                  14

                  12

                  6

                  6

                  6

                  3

                  6

                  4

                  12

                  Irland

                  61

                  7

                  3

                  3

                  3

                  3

                  9

                  3

                  3

                  5

                  3

                  3

                  2

                  3

                  4

                  3

                  2

                  2

                  Italien

                  126

                  10

                  5

                  5

                  8

                  5

                  8

                  14

                  6

                  3

                  8

                  15

                  3

                  7

                  3

                  12

                  10

                  4

                  Luxembourg

                  30

                  2

                  2

                  1

                  2

                  1

                  3

                  1

                  3

                  3

                  3

                  2

                  1

                  1

                  2

                  1

                  1

                  1

                  Nederlandene

                  88

                  6

                  6

                  3

                  6

                  4

                  14

                  7

                  5

                  6

                  7

                  3

                  3

                  7

                  3

                  4

                  2

                  2

                  Østrig

                  52

                  4

                  4

                  2

                  3

                  2

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  7

                  2

                  3

                  3

                  3

                  2

                  2

                  Portugal

                  51

                  3

                  3

                  3

                  4

                  2

                  6

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  3

                  3

                  2

                  2

                  Finland

                  45

                  3

                  3

                  2

                  2

                  1

                  4

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  3

                  3

                  2

                  2

                  Sverige

                  54

                  3

                  3

                  2

                  3

                  2

                  10

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  4

                  3

                  2

                  2

                  Det Forenede Kongerige

                  113

                  7

                  4

                  10

                  10

                  4

                  24

                  12

                  7

                  4

                  7

                  3

                  3

                  5

                  4

                  3

                  2

                  4

                  EU i alt

                  1 260

                  88

                  74

                  59

                  79

                  56

                  161

                  101

                  74

                  74

                  78

                  75

                  49

                  75

                  53

                  64

                  47

                  53

                  Island

                  67

                  2

                  2

                  1

                  2

                  1

                  29

                  2

                  3

                  3

                  3

                  2

                  1

                  1

                  12

                  1

                  1

                  1

                  Norge

                  125

                  3

                  3

                  2

                  3

                  3

                  46

                  28

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  10

                  3

                  3

                  3

                  EØS i alt

                  1 452

                  93

                  79

                  62

                  84

                  60

                  236

                  131

                  80

                  80

                  84

                  80

                  53

                  79

                  75

                  68

                  51

                  57

                      ()

                      ()

                      ()

                      ()

                      ()

                      ()

                      ()

         (1)  Tjekkiet, Estland, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Polen, Slovenien og Slovakiet tiltrådte Det Europæiske Fællesskab den 1. maj 2004. De nye medlemsstater bør inddrages i overvågningsprogrammet snarest muligt. Der bør dog fastsættes en overgangsordning for de nye medlemsstater, og der rettes derfor ikke i denne forbindelse detaljerede henstillinger til disse lande vedrørende minimumshyppigheden af stikprøveundersøgelser af forekomsten af dioxiner, furaner og dioxinlignende PCB i fødevarer.
      Bemærkninger til tabellen

          ()

          ()

          ()

          ()

          ()

          ()

          ()

         (2)  Tallene i tabellen er minimumstal, og medlemsstaterne opfordres til at udtage flere prøver. De supplerende prøver bør fortrinsvis udtages af kategorier af fødevarer, der i væsentlig grad bidrager til eksponeringsniveauet, dvs. kød og kødprodukter, fisk og mejeriprodukter (gårdmælk).

         (3)  Kød og kødprodukter: Ud over de allerede nævnte kategorier bør der udtages en række prøver af hestekød, gedekød, kaninkød samt i begrænset omfang kød af vildt.

         (4)  Fisk og fiskerivarer: For såvel vilde fisks som akvakulturprodukters vedkommende bør prøverne fordeles på de forskellige arter i overensstemmelse med fangstmængder eller (for så vidt angår akvakultur) produktionsmængder. Som vejledning kan bruges de artsspecifikke oplysninger om fangstmængder og produktion af fisk og fiskerivarer i brochuren »Fakta og nøgletal om den fælles fiskeripolitik — Grunddata om den fælles fiskeripolitik«, De Europæiske Fællesskaber, 2004.
      Det kan således anbefales at bruge disse oplysninger og udtage det nedenfor angivne antal prøver af de forskellige fiskearter og fiskerivarer.
      Fangster — for medlemsstaterne anbefales ≥ 10 prøver
      Danmark: 15 prøver  4 sild, 4 blåmusling, 7 andre
      Spanien: 33 prøver  7 bugstribet bonit, 4 sardin, 5 gulfinnet tun, 2 hestemakrel, 2 nordlig blæksprutte, 13 andre
      Frankrig: 18 prøver  3 bugstribet bonit, 3 gulfinnet tun, 2 sardin, 2 sej, 2 sild, 6 andre
      Nederlandene: 14 prøver  4 sardinel, 2 hestemakrel, 3 sild, 2 makrel, 3 andre
      Sverige: 10 prøver  5 sild, 4 brisling, 1 torsk
      Det Forenede Kongerige: 24 prøver  6 makrel, 4 sild, 3 kuller, 2 torsk, 9 andre
      Akvakulturprodukter — for medlemsstaterne anbefales ≥ 5 prøver
      Danmark: 5 prøver  4 ørred, 1 ål
      Tyskland: 5 prøver  2 muslinger, 2 ørred, 1 karpe
      Grækenland: 7 prøver  3 havrude, 2 havaborre, 1 musling, 1 anden
      Spanien: 16 prøver  8 muslinger, 3 ørred, 1 havrude, 1 østers, 1 tun, 2 andre
      Frankrig: 16 prøver  8 østers, 4 muslinger, 3 ørred, 1 karpe
      Italien: 14 prøver  6 muslinger, 3 stor tæppemusling, 3 ørred, 1 havaborre, 1 havrude
      Nederlandene: 7 prøver  4 muslinger, 1 ål, 1 østers, 1 malle
      Det Forenede Kongerige: 12 prøver  9 laks, 2 ørred, 1 musling

         (5)  Mælk og mejeriprodukter: Mindst 4/5 af mælkeprøverne bør udtages af gårdmælk (hovedsagelig komælk). Der bør desuden udtages supplerende prøver af mælk og mejeriprodukter, som ikke er komælk (gedemælk osv.).

         (6)  Æg: Ud over hønseæg bør der også udtages prøver af æg af ænder, gæs og vagtler.

         (7)  Olier og fedstoffer: Der bør udtages prøver af ikke blot fiskeolie, men også kosttilskud baseret på fiskeolie (olie af hele fisk og fiskelevertran).

         (8)  Grøntsager: Primært bladgrøntsager, men også kartofler og andre rod- og knoldgrøntsager.

         Frugt: Omfatter også bær/jordbær.

      BILAG II
      A.   Forklarende bemærkninger til blanketten til indberetning af analyseresultaterne for dioxiner, furaner, dioxinlignende PCB og andre PCB i fødevarer
      1.   Generelle oplysninger om de analyserede prøver
      Land: Navnet på den medlemsstat, hvor undersøgelserne er gennemført.
      År: Det år, undersøgelserne er gennemført.
      Produkt: Det analyserede fødevareemne — beskrives så detaljeret som muligt.
      Afsætningsled: Det sted, hvor produktet (prøven) er indsamlet.
      Væv: Den del af produktet, der er analyseret — f.eks. fedt- eller muskelvæv.
      Angivelse af resultater: Resultaterne angives på det grundlag, maksimalgrænseværdierne er fastsat på (Rådets forordning (EF) nr. 2375/2001). Det anbefales på det kraftigste at anvende det samme grundlag for angivelse af niveauerne i forbindelse med analyse af ikke-dioxinlignende PCB.
      Prøveudtagningstype: Stikprøveudtagning — analyseresultater fra målrettet udtagning kan også rapporteres, men det skal da klart anføres, at der har været tale om målrettet udtagning, som ikke nødvendigvis giver et billede af de normale baggrundsværdier.
      Metode: Det angives, hvilken metode der er anvendt.
      Akkreditering: Det angives, om den valgte analysemetode er akkrediteret.
      Usikkerhed (%): Den med analysemetoden forbundne usikkerhed i procent.
      2.   Specifikke oplysninger om de analyserede prøver
      Antal prøver: Antal analyserede prøver af samme produkt. Foreligger der analyseresultater for flere prøver, end der er kolonner i skemaet, tilføjes flere, nummererede kolonner sidst i blanketten.
      Produktionsmetode: Konventionel/økologisk (specificeres så vidt muligt).
      Område: For så vidt som det er relevant, oplyses det, i hvilket distrikt/hvilken region prøven er udtaget, helst med angivelse af, om der er tale om et landdistrikt, bymæssig bebyggelse, et industriområde, en havn, åbent hav osv. (F.eks.: Bruxelles — bymæssig bebyggelse, Middelhavet — åbent hav).
      Antal delprøver: Hvis den analyserede prøve er en samleprøve, opgives antallet af delprøver (antal individuelle prøver). Er analyseresultatet baseret på blot én prøve, anføres »1«. Da antallet af delprøver kan variere fra samleprøve til samleprøve, bedes dette tal angivet for hver prøve.
      Fedtindhold (%): Den procentdel, som fedt udgør af prøven.
      Vandindhold (%): Den procentdel, som vand udgør af prøven (hvis tallet er kendt).
      3.   Resultater
      Dioxiner, furaner, dioxinlignende PCB: Resultaterne for de enkelte kongenere angives i ppt — picogram/gram (pg/g).
      Ikke-dioxinlignende PCB: Resultaterne for de enkelte kongenere angives i ppb — mikrogram/kilo (μg/kg).
      LOQ: Bestemmelsesgrænsen i pg/g eller μg/kg (for ikke-dioxinlignende PCB).
      LOD: Påvisningsgrænsen i pg/g eller μg/kg (for ikke-dioxinlignende PCB).
      For analyserede kongenere med en værdi under LOD (påvisningsgrænsen) anføres »< LOD« i resultatfeltet (LOD angives som en værdi).
      For analyserede kongenere med en værdi under LOQ (bestemmelsesgrænsen) anføres »< LOQ« i resultatfeltet (LOQ angives som en værdi).
      Hvor der er analyseret PCB-kongenere ud over PCB-7 og dioxinlignende PCB, tilføjes hver enkelt PCB-kongeners nummer på blanketten (f.eks. 31, 99, 110 osv.). Hvis prøven er testet for flere PCB-kongenere, end der er rækker i skemaet, tilføjes flere rækker sidst i blanketten.
      4.   Bemærkninger
      I dette felt angives, hvilken fedtekstraktionsmetode der er anvendt, samt alle relevante supplerende bemærkninger til de rapporterede data.
      B.   Blanket til indberetning af kongenerspecifikke analyseresultater for dioxiner, furaner, dioxinlignende PCB og andre PCB i fødevarer


Avis juridique important

|

31976H0002

76/2/EØF: Kommissionens Beslutning af 5. december 1975 vedrørende beskatning af vin

EF-Tidende nr. L 002 af 07/01/1976 s. 0013 - 0013 den græske specialudgave: Kapitel 03 bind 14 s. 0141  den spanske specialudgave: Kapitel 09 bind 1 s. 0052  den portugisiske specialudgave: Kapitel 09 bind 1 s. 0052

++++  KOMMISSIONENS HENSTILLING  af 5 . december 1975  vedroerende beskatning af vin   ( 76/2/EOEF )  Det viser sig , at visse medlemsstater opkraever hoeje forbrugsafgifter paa vin .  Det er desuden kommet til Kommissionens kendskab , at visse medlemsstater paataenker i en naer fremtid at foretage , eller for nylig har foretaget , en vaesentlig forhoejelse af disse forbrugsafgifter .  Det forekommer indlysende i den nuvaerende situation paa vinomraadet , at hoeje forbrugsafgifter , for slet ikke at tale om en forhoejelse af disse , har uheldige foelger foelger for afsaetningen af vin inden for Faellesskabet .  I oevrigt har medlemsstaterne , indtil Raadet vedtager Kommissionens forslag til et direktiv om indfoerelse af harmoniserede forbrugsafgifter paa vin paa mindst 1 RE/hl , mulighed for at aendre stoerrelsen af forbrugsafgifterne paa vin .  Ud fra denne begrundelse og under henvisning til artikel 155 i traktaten om oprettelse af EOEF henstiller Kommissionen til de beroerte medlemsstater :  1 . at foretage en betydelig nedsaettelse af de af dem indfoerte forbrugsafgifter paa varer henhoerende under pos . 22.05 C I og II i den faelles toldtarif ;  2 . at give afkald paa enhver forhoejelse , paataenkt eller foretaget for nylig , af disse forbrugsafgifter ;  3 . at underrette Kommissionen om de foranstaltninger , der traeffes i henhold til denne henstilling .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 5 . december 1975 .  Paa Kommissionens vegne  P . J . LARDINOIS  Medlem af Kommissionen


Avis juridique important

|

31975H0436

75/436/Euratom, EKSF, EØF: Rådets Henstilling af 3. marts 1975 om påligning af omkostninger og de offentlige myndigheders indgriben på miljøområdet

EF-Tidende nr. L 194 af 25/07/1975 s. 0001 - 0004 den spanske specialudgave: Kapitel 15 bind 1 s. 0094  den portugisiske specialudgave: Kapitel 15 bind 1 s. 0094

++++  RAADETS HENSTILLING  af 3 . marts 1975  om paaligning af omkostninger og de offentlige myndigheders indgriben paa miljoeomraadet   ( 75/436/Euratom , EKSF , EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER -  som henviser til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab ,  som henviser til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ,  som henviser til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Atomenergifaellesskab ,  som henviser til udkast til henstilling forelagt af Kommissionen ,  som henviser til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 1 ) ,  som henviser til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 2 ) ,  som tager i betragtning , at princippet " forureneren betaler " blev knaesat i erklaeringen fra Raadet for De europaeiske Faellesskaber og repraesentanterne for medlemsstaternes regeringer , forsamlet i Raadet , af 22 . november 1973 vedroerende et handlingsprogram for De europaeiske Faellesskaber paa miljoeomraadet ( 3 ) ;  som tager i betragtning , at omkostningerne i forbindelse med beskyttelse af miljoet mod forurening boer paalignes efter samme principper i hele Faellesskabet for at undgaa handels - og konkurrencefordrejninger , som er uforenelige med en tilfredsstillende funktion af faellesmarkedet og med maalsaetningen om en afbalanceret oekonomisk ekspansion , som Faellesskabet soeger gennemfoert , samt for at fremme de maalsaetninger , der er fastlagt i De europaeiske Faellesskabers handlingsprogram paa miljoeomraadet ;  som tager i betragtning , at det er noedvendigt for at lette gennemfoerelsen af omtalte princip , at De europaeiske Faellesskaber og medlemsstaterne naermere praeciserer dette ved at fastlaegge bestemmelserne for gennemfoerelsen af det samt visse undtagelser , der kan goeres herfra paa grund af de vanskeligheder , der er forbundet med princippets gennemfoerelse , eller dersom politikken paa andre omraader griber ind i miljoebeskyttelsespolitikken -  HENSTILLER i EOEF-traktatens forstand til medlemsstaterne , at de med hensyn til omkostningsfordelingen og de offentlige myndigheders indgriben paa miljoeomraadet efterkommer de principper og gennemfoerelsesbestemmelser , som er indehold i Kommissionens meddelelse , der er knyttet som bilag til denne henstilling .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 3 . marts 1975 .  Paa Raadets vegne  J . KEATING  Formand  ( 1 ) EFT nr . C 76 af 3 . 7 . 1974 , s . 31 .  ( 2 ) EFT nr . C 116 af 30 . 9 . 1974 , s . 35 .  ( 3 ) EFT nr . C 112 af 20 . 12 . 1973 , s . 1 .  BILAG  Kommissionens meddelelse til Raadet vedroerende paaligning af omkostninger og de offentlige myndigheders indgriben paa miljoeomraadet - Principper og gennemfoerelsesbestemmelser  1 . Princippet " forureneren betaler " blev vedtaget inden for rammerne af erklaeringen fra Raadet for De europaeiske Faellesskaber og repraesentanterne for medlemsstaternes regeringer , forsamlet i Raadet , af 22 . november 1973 vedroerende et handlingsprogram for De europaeiske Faellesskaber paa miljoeomraadet . Ifoelge handlingsprogrammet skal Kommissionen forelaegge Raadet et forslag vedroerende dette princips gennemfoerelse , herunder de eventuelle undtagelser .  Naar forurenerne skal baere omkostningerne ved bekaempelse af den forurening , som de foraarsager , tilskyndes de til at nedsaette forureningen og til at soege mindre forurenende produkter og teknologi , hvilket muliggoer en mere rationel anvendelse af miljoeressourcerne ; desuden opfyldes kravet om effektivitet og retfaerdighed .  For at undgaa , at handelen og investeringernes placering paavirkes af konkurrencefordrejninger , hvilket ville vaere uforeneligt med Faellesmarkedets funktion , boer omkostningerne i forbindelse med beskyttelse af miljoet mod forurening paalignes efter de samme principper i hele Faellesskabet .  2 . Med henblik herpaa skal saavel De europaeiske Faellesskaber - paa faellesskabsplan - som medlemsstaterne - i de nationale lovgivninger om miljoebeskyttelse - anvende princippet " forureneren betaler " , hvorefter privatretlige eller offentligretlige fysiske eller juridiske personer , der er ansvarlige for forureningen , skal betale udgifterne til de foranstaltninger , der er noedvendige for at undgaa denne forurening eller nedbringe den med henblik paa overholdelsen af saadanne normer eller tilsvarende foranstaltninger , der goer det muligt at opfylde kvalitetsmaalsaetningerne , eller hvis saadanne maalsaetninger ikke forefindes , med henblik paa overholdelsen af de normer eller tilsvarende foranstaltninger , som de offentlige myndigheder har fastlagt ( 1 ) .  Miljoebeskyttelsen skal saaledes i princippet ikke sikres gennem en politik , der er baseret paa stoetteforanstaltninger , og som ville laegge omkostningerne i forbindelse med forureningsbekaempelsen over paa samfundet .  3 . Ved " forurener " forstaas den , som direkte eller indirekte forringer miljoekvaliteten eller skaber betingelser , der foerer til dens forringelse ( 2 ) .  Saafremt det viser sig umuligt eller for vanskeligt og derfor vilkaarligt at afgoere , hvem forureneren er , og saafremt miljoeforureningen skyldes et samspil af flere samtidige faktorer - " kumulativ forurening " ( 3 ) - eller flere paa hinanden foelgende faktorer -  " forureningskaeder " ( 4 ) - skal omkostningerne i forbindelse med forureningsbekaempelsen laegges paa saadanne steder - for eksempel i kaeden eller i den kumulative forurening - ved hjaelp af de lovgivningsmaessige og administrative midler , der frembyder den bedste administrative og oekonomiske loesning , og som paa den mest effektive maade bidrager til at forbedre miljoeet .  I tilfaelde af kaedeforurening kan omkostningerne saaledes paalaegges det sted , hvor antallet af forurenere er det mindst mulige og nemmeste at kontrollere , eller dér , hvor der mest effektivt bidrages til miljoeets forbedring , og hvor der undgaas konkurrencefordrejninger .  4 . Ved anvendelsen af princippet " forurenereh betaler " er de vigtigste midler , som det offentlige raader over med henblik paa at undgaa forurening , normer og afgifter eller eventuelt en kombination heraf .  a ) Blandt normerne kan man skelne mellem :  i ) " miljoekvalitetsnormer " som med retskraft fastsaetter de niveauer for forureningsfaktorer eller gener , som ikke maa overskrides i et givet miljoe eller en del af et givet miljoe .  ii ) " produktnormer " ( ordet " produkt " anvendes her i ordets videste betydning ) , som :   - fastsaetter graenserne for de niveauer for forureningsfaktorer eller gener , der ikke maa overskrides i et produkts sammensaetning eller emission ,  eller   - eller specificerer et produkts egenskaber eller karakteristika ved fremstillingen ,  eller   - vedroerer de naermere bestemmelser med hensyn til et produkts anvendelse ( 5 ) .  Produktnormer kan , naar det er hensigtsmaessigt , omfatte specifikationer for proevemetoder , emballering , maerkning og etiketering af produkterne .  iii ) normerne for faste anlaeg , undertiden benaevnt  " procesnormer " omfatter :  a ) " emissionsnormer " , som fastsaetter de niveauer for forureningsfaktorer eller gener , som ikke maa overskrides i emissioner fra faste anlaeg ;  b ) " planlaegnings - og byggenormer for faste anlaeg " , som fastsaetter de specifikationer , der med henblik paa miljoebeskyttelse skal overholdes ved planlaegning og bygning af faste anlaeg ;  c ) " driftsnormer " , som fastsaetter de specifikationer ( 6 ) , der med henblik paa miljoebeskyttelse skal overholdes ved driften af faste anlaeg .  b ) Afgiften anvendes for at tilskynde forureneren til - med saa faa omkostninger som muligt - selv at traeffe de noedvendige foranstaltninger til at formindske den forurening , som han forarsager  ( tilskyndelsesfunktion ) og/eller for at faa ham til at bekoste sin andel af de kollektive foranstaltninger , som f.eks . udgifter til rensning ( omfordelingsfunktion ) . Afgiften boer opkraeves i forhold til graden af den udledte forurening paa grundlag af en passende administrativ fremgangsmaade .  Afgiften boer fastsaettes paa en saaden maade , at den foerst og fremmest tilgodeser tilskyndelsesfunktionen .  For saa vidt som afgiften hovedsagelig har en omfordelende funktion , boer den som led i de ovennaevnte foranstaltninger i det mindste fastsaettes paa en saadan maade , at summen af afgifterne for et givet omraade og/eller for en given kvalitetsmaalsaetning er lig med summen af de kollektive udgifter til fjernelse af gener .  Provenuet af afgiften kan anvendes enten til finansiering af foranstaltninger truffet af de offentlige myndigheder eller til at bidrage til finansiering af individuelle forureneres tilsvarende anlaeg i det omfang , disse forurenere yder samfundet en saerlig tjeneste ved efter saerlig anmodning fra de offentlige myndigheder at bringe deres forurening ne * under det af de kompetente myndigheder fastsatte niveau . I sidstnaevnte tilfaelde boer det tilskud , der ydes til finansieringen , kun give kompensation for de tjenester , disse forurenere saaledes har ydet samfundet .  Endvidere kan provenuet af afgifter , under iagttagelse af artikel 92 ff . i EOEF-traktaten , anvendes til private forureneres finansiering af miljoebeskyttelsesanlaeg , under hensyntagen til maalsaetningen om en kraftig formindskelse af forekommende gener . I saa tilfaelde boer disse finansieringsforanstaltninger integreres i et fleraarigt finansieringsprogram , udarbejdet af de kompetente myndigheder .  Dersom afgiftsprovenuet overstiger samtlige de udgifter , som de offentlige myndigheder har maattet afholde i forbindelse med gennemfoerelsen af de to foregaaende afsnit , boer det overskydende beloeb fortrinsvis anvendes af den enkelte regering som led i dens miljoepolitik ; dette overskudsbeloeb kan dog kun anvendes til ydelse af stoette , hvis det sker paa de i stk . 6 og 7 nedenfor fastsatte vilkaar .  Faellesskabet boer bestraebe sig paa i videst muligt omfang at standardisere beregningsmetoderne ved fastsaettelse af afgifterne .  c ) For at undgaa alvorlige konkurrencefordrejninger , som indvirker paa handelen og paa investeringernes placering i Faellesskabet , vil det uden tvivl vaere noedvendigt paa faellesskabsplan i stadig hoejere grad at harmonisere de forskellige midler , naar disse anvendes i ensartede tilfaelde .  Saalaenge dette ikke er sket , er spoergsmaalet om paaligning af omkostningerne ved forureningsbekaempelsen ikke fuldstaendigt loest paa faellesskabsplan . Denne meddelelse fra Kommissionen betegner saaledes kun en foerste etape i anvendelsen af princippet " forureneren betaler " . Den boer saa hurtigt som muligt foelges op af en harmonisering inden for Faellesskabet af midlerne til gennemfoerelsen af omtalte princip , naar disse midler , som det ioevrigt er anfoert i punkt 8 , afsnit 3 , anvendes i ensartede tilfaelde .  5 . Forurenerne skal , afhaengig af de anvendte midler og uden at praejudicere eventuelle erstatninger , som skal udredes paa grundlag af national ret eller af international lovgivning og/eller paa grundlag af en ordning , der skal udarbejdes i Faellesskabet , udrede  a ) udgifter i forbindelse med foranstaltninger , som de traeffer til bekaempelse af forurening ( investering i forureningsforebyggende udstyr og materiel , ivaerksaettelse af nye processer , udgifter i forbindelse med driften af forureningsforebyggende anlaeg , osv . ) , ogsaa naar saadanne foranstaltninger er mere vidtgaaende end de af det offentlige foreskrevne normer ,  b ) afgifter .  De omkostninger , som i overensstemmelse med princippet  " forureneren betaler " skal afholdes af forurenerne , boer omfatte alle udgifter , som er noedvendige for , at kvalitetsmaalsaetningen for miljoeet kan opfyldes , herunder administrationsomkostninger , som er direkte forbundet med gennemfoerelsen af de forureningsforebyggende foranstaltninger .  Det offentliges udgifter til opfoerelse , koeb og drift af anlaeg til tilsyn og kontrol med forureningen kan derimod afholdes af det offentlige .  6 . Undtagelser fra anvendelsen af princippet  " forureneren betaler " kan hjemles i en begraenset raekke tilfaelde :  a ) saafremt oejeblikkelig anvendelse af meget restriktive normer eller paaligning af store afgifter kan medfoere alvorlige forstyrrelser i det oekonomiske liv , vil hurtig indkalkulering i produktionsomkostningerne af udgifterne ved forureningsbekaempelse kunne indebaere risiko for hoejere samfundsmaessige omkostninger . Derfor kan det vise sig noedvendigt :   - at give visse forurenere en begraenset frist til at tilpasse deres produkter eller produktionsprocesser til de nye normer ,   - og/eller at yde tidsbegraenset stoette eventuelt efter en degressiv skala .  Saadanne foranstaltninger kan under alle omstaendigheder kun anvendes over for allerede eksisterende produktionsanlaeg ( 7 ) og produkter ;  b ) naar der inden for andre rammer ( f.eks . regional - , industri - , social - og landbrugspolitik , politik for forskning og videnskabelig udvikling ) ydes stoette til investeringer , der har indvirkning paa miljoebeskyttelsen , med henblik paa loesning af visse strukturproblemer af industriel , landbrugsmaessig eller regional art .  De under litra a ) og b ) naevnte former for stoette kan naturligvis kun anvendes af medlemsstaterne under forudsaetning af , at bestemmelserne om statsstoette i traktaterne om oprettelse af De europaeiske Faellesskaber , saerlig artikel 92 ff . i EOEF-traktaten overholdes . Ved anvendelsen af artikel 92 ff . i EOEF-traktaten paa disse for stoette vil der blive taget hensyn til de miljoebeskyttelseskrav , der tilgodeses af stoetten .  7 . Foelgende former for stoette anses ikke at stride mod princippet " forureneren betaler " ( 8 ) :  a ) finansielle tilskud , som eventuelt ydes til lokale myndigheder til opfoerelse og administration af offentlige miljoebeskyttelsesanlaeg , hvor det ikke i den naermeste fremtid er muligt at faa udgifterne hertil fuldstaendigt daekket af afgifter fra forurenere , der benytter disse installationer . I det omfang , saadanne installationer bruges til at behandle andre former for spild end affald fra husholdningerne , boer de tjenesteydelser , der saaledes kommer virksomhederne til gode , paalignes disse paa en saadan maade , at det paalignede beloeb svarer til de virkelige omkostninger ved behandlingen ;  b ) finansieringer , der har til formaal at opveje saerlig store udgifter , som maatte blive paalagt visse forurenere for at opnaa en usaedvanlig hoej renhedsgrad i miljoeet ;  c ) de bidrag , der ydes til stimulering af forsknings - og udviklingsbestraebelser , der gaar ud paa at tilvejebringe mindre forurenende tekniske fremgangsmaader , produktionsmetoder og produkter .  8 . Kommissionen vil ved loesningen af sine opgaver i forbindelse med Faellesskabets miljoepolitik saerlig rette sig efter de foran naermere anfoerte definitioner af og gennemfoerelsesbestemmelserne for princippet  " forureneren betaler " .  Kommissionen anmoder Raadet om at tage disse definitioner og gennemfoerelsesbestemmelser til efterretning og at henstille til medlemsstaterne at overholde disse i den lovgivning og de administrative bestemmelser , som vedroerer paaligning af omkostninger ved miljoebeskyttelse .  Kommissionen vil senere forelaegge Raadet alle hensigtsmaessige forslag inden for det paagaeldende omraade , saerlig vedroerende harmonisering af midlerne til forvaltning af princippet " forureneren betaler " og dettes saerlige anvendelse paa problemerne i forbindelse med forurening , der ikke er begraenset til et land .  Hver medlemsstat anvender " forureneren betaler " -princippet paa samtlige former for forurening inden for sit lands graenser uden hensyn til , om forureningen beroerer dette land eller et andet .  ( 1 ) Saalaenge de offentlige myndigheder ikke har fastsat et saadant niveau , skal omkostningerne i forbindelse med de foranstaltninger , som disse ivaerksaetter til bekaempelse af orurening , ligeledes afholdes af forurenerne ifoelge princippet " forurenerne betaler " .  ( 2 ) Begrebet " forurener " , saaledes som det defineres i dette punktum , beroerer ikke bestemmelserne om det civilretlige ansvar .  ( 3 ) For eksempel i det tilfaelde , hvor flere forurenere i et byomraade paa samme tid er ansvarlige for forurening af luften med SO2 saa som husstande , brugere af motorkoeretoejer og industrianlaeg .  ( 4 ) Eksempel : I tilfaelde af miljoeforurening foraarsaget af udstoedningsgasser fra motorkoeretoejer , er ikke blot brugeren af motorkoeretoejet , men ogsaa fabrikanten af dette koeretoej og af braendstoffet skyld i luftforureningen .  ( 5 ) Saadanne naermere bestemmelser med hensyn til et produkts anvendelse eller specifikationer kan ogsaa nedfaeldes i " anvendelsesforskrifter " .  ( 6 ) Saadanne naermere bestemmelser med hensyn til et produkts anvendelse eller specifikationer kan ogsaa nedfaeldes i " anvendelsesforskrifter " .  ( 7 ) Udvidelse eller flytning af eksisterende anlaeg anses som nyanlaeg , for saa vidt den paagaeldende udvidelse eller flytning medfoerer stoerre produktionskapacitet .  ( 8 ) Denne liste kan aendres af Raadet efter forslag fra Kommissionen .


Avis juridique important

|

31999Y1223(01)

Rådets henstilling af 9. december 1999 vedrørende samarbejde om bekæmpelse af finansieringen af terroristgrupper

EF-Tidende nr. C 373 af 23/12/1999 s. 0001 - 0001

RÅDETS HENSTILLINGaf 9. december 1999vedrørende samarbejde om bekæmpelse af finansieringen af terroristgrupper(1999/C 373/01)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,som henviser til traktaten om Den Europæiske Union, ogsom tager følgende i betragtning:Der er behov for at øge samarbejdet mellem medlemsstaterne om bekæmpelse af finansieringen af terroristgrupper;der bør med henblik herpå finde en øget udveksling af oplysninger sted;Europol bør så vidt muligt inddrages i dette samarbejde,HENSTILLER:1. At medlemsstaterne arbejder endnu tættere sammen om bekæmpelse af finansieringen af terroristgrupper.2. Med henblik herpå bør de udveksle oplysninger om strukturer og modus operandi for finansieringen af terroristgrupper, der opererer i mere end en medlemsstat, som deres sikkerhedsmyndigheder ligger inde med. De udvekslede oplysninger bør ajourføres snarest muligt, når der foreligger nye efterretninger i en medlemsstat.3. Den kompetente gruppe i Rådet bør drøfte de terroristgrupper, der udgør en særlig risiko, og som bør efterforskes nærmere af medlemsstaternes sikkerhedsmyndigheder. Med henblik herpåa) bør de centrale myndigheder i medlemsstaterne, der er ansvarlige for efterforskningen af terroristgrupperne, udveksle efterretninger om disse grupper, især om deres forbindelser til grupper i andre medlemsstaterb) bør de kompetente myndigheder sammenholde oplysningerne med deres egne disponible efterretninger og undersøge, om terroristgruppen på dette grundlag kan retsforfølges i medlemsstatenc) behandler Rådets gruppe med udgangspunkt i hver enkelt medlemsstats vurdering forslag til et fælles initiativ mod en bestemt terroristgruppe eller bestemte terroristgrupper, der opererer i mere end én stat, og inddrager de medlemsstater, der ønsker at deltage, for så vidt deres deltagelse er i overensstemmelse med deres nationale ret.4. Når aktionen er afsluttet, bør efterretninger, der er af betydning for mere end én medlemsstat, udveksles og evalueres. Den medlemsstat, der har formandskabet i Rådet, eller en anden berørt medlemsstat aflægger rapport om aktionens forløb og de nye efterretninger, der er opnået.5. Medlemsstaternes deltagelse i samarbejdet bør kun finde sted i det omfang, det er tilladt i henhold til national ret, og for så vidt en identificerede organisation har overtrådt gældende ret i den pågældende medlemsstat. Ingen medlemsstat bør derfor føle sig forpligtet til at deltage i aktionerne.6. Alle implicerede medlemsstater bør sørge for, at de videregivne oplysninger behandles som absolut fortrolige. De omstændigheder i sagen, der videregives, bør udelukkende anvendes til bekæmpelse af finansieringen af terroristorganisationer. Det bør ikke være tilladt at videregive disse oplysninger til tredjelande uden den formidlende medlemsstats tilladelse. Nationale procedurer om fortrolighed og databeskyttelse berøres ikke af denne henstilling.7. Oplysningerne videregives gennem forbindelseskontoret.8. Europol bør så vidt muligt inddrages i samarbejdet inden for rammerne af gældende ret.9. Denne henstilling berører ikke de eksisterende procedurer for politisamarbejdet mellem medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 9. december 1999.På Rådets vegneO. HEINONENFormand


Avis juridique important

|

31976H0051

76/51/EØF: Kommissionens Henstilling til de medlemsstater, der er indbudt til regeringskonferencen i Barcelona (Kun de franske og italienske udgaver er autentiske)

EF-Tidende nr. L 009 af 16/01/1976 s. 0035 - 0035 den spanske specialudgave: Kapitel 15 bind 1 s. 0132  den portugisiske specialudgave: Kapitel 15 bind 1 s. 0132

++++  KOMMISSIONENS HENSTILLING  til de medlemsstater , der er indbudt til regeringskonferencen i Barcelona   ( Den franske og den italienske tekst er de eneste autentiske )   ( 76/51/EOEF )  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 155 , og  ud fra foelgende betragtninger :  Erklaeringen fra Raadet for De europaeiske Faellesskaber og repraesentanterne for medlemsstaternes regeringer , forsamlet i Raadet , af 22 . november 1973 vedroerende et handlingsprogram for De europaeiske Faellesskaber paa miljoeomraadet ( 1 ) understreger den betydning , bekaempelsen af havforurening i almindelighed har for Faellesskabet , og foreskriver blandt andet aktioner fra Faellesskabets side med henblik paa at bekaempe den landbaserede havforurening ;  Paris-konventionen af 21 . februar 1974 om bekaempelse af landbaseret havforurening foreskriver udarbejdelse og ivaerksaettelse af " programmer " med henblik paa enten at afskaffe eller mindske den samme art forurening i det nordoestlige Atlanterhav ;  de medlemsstater , der deltager i regeringskonferencen i Barcelona , boer soerge for , at aktionerne til forebyggelse af den landbaserede havforurening bliver saa sammenhaengende og rationelle som muligt -  HENSTILLER TIL DISSE MEDLEMSSTATER ( 2 ) :  at drage omsorg for , saafremt forhandlingerne som led i regeringsmoedet i Barcelona foerer til udarbejdelse af en protokol vedroerende forebyggelse af landbaseret havforurening i Middelhavet , at denne protokols bestemmelser med forbehold af de noedvendige aendringer bygger paa Paris-konventionen af 21 . februar 1974 .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 19 . december 1975 .  Paa Kommissionens vegne  Carlo SCARASCIA MUGNOZZA  Naestformand  ( 1 ) EFT nr . C 112 af 20 . 12 . 1973 .  ( 2 ) Frankrig og Italien .


Avis juridique important

|

32001H0193

Kommissionens henstilling af 1. marts 2001 om oplysninger forud for indgåelse af kontrakt, der skal gives til forbrugerne af långivere, der tilbyder boliglån (EØS-relevant tekst) (meddelt under nummer K(2001) 477)

EF-Tidende nr. L 069 af 10/03/2001 s. 0025 - 0029

Kommissionens henstillingaf 1. marts 2001om oplysninger forud for indgåelse af kontrakt, der skal gives til forbrugerne af långivere, der tilbyder boliglån(meddelt under nummer K(2001) 477)(EØS-relevant tekst)(2001/193/EF)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, andet led, ogsom tager følgende i betragtning:(1) Det er vigtig for Fællesskabet at opnå et indre marked for finansielle tjenesteydelser med en høj grad af forbrugerbeskyttelse. Underskrivelse af en boliglånkontrakt er ofte den vigtigste finansielle forpligtelse, en forbruger påtager sig. Boliglån er blandt de finansielle tjenesteydelser, hvor forbrugerne kan få en betydelig fordel ved større grænseoverskridende aktivitet, hvis der findes tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger.(2) I den forbindelse er det afgørende, at de oplysninger, der gives forud for indgåelse af kontrakt, med hensyn til de vilkår og betingelser boliglån gives på inden for Fællesskabet, er gennemsigtige og sammenlignelige. Derfor bør långiverne opfordres til at give forbrugerne to sæt harmoniserede oplysninger: Ét med generelle oplysninger og ét med individuelle oplysninger. De individuelle oplysninger bør gives i en standardiseret skriftlig form, benævnt "Standardiseret europæisk informationsblad".(3) De oplysninger, som långiverne skal give til forbrugerne, både de generelle oplysninger og de individuelle oplysninger, er under Kommissionens ledelse blevet forhandlet af de brancheforeninger og sammenslutninger, der repræsenterer henholdsvis långivere og låntagere. Disse forhandlinger har mundet ud i en "Frivillig adfærdskodeks for information om boliglån forud for kontraktindgåelse" ("kodeksen"); et eksemplar heraf kan fås hos de tilsluttede udlånere. Alle långivere kan - uanset om de er medlemmer af en af de brancheforeninger eller sammenslutninger, der har deltaget i forhandlingerne - tilslutte sig kodeksen.(4) I visse medlemsstater findes der allerede nationale krav med hensyn til yderligere forbrugeroplysninger om boliglån forud for indgåelse af kontrakt. Det er ønskeligt, at disse yderligere oplysninger indgår i det "standardiserede europæiske informationsblad", og at dette sker på en sådan måde, at der sikres sammenlignelighed på tværs af grænserne for forbrugeren på europæisk plan. Såfremt en medlemsstat pålægger långivere fra en anden medlemsstat forud for indgåelse af kontrakt at give forbrugerne yderligere oplysninger ud over de i bilagene nævnte, opfordres den til at sikre, at disse oplysninger er i overensstemmelse med fællesskabsretten.(5) Denne henstilling bør omfatte både nationale og grænseoverskridende boliglån, dog ikke forbrugerlån, som er omfattet af Rådets direktiv 87/102/EØF af 22. december 1986 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om forbrugerkredit(1), senere ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/7/EF(2).(6) Kommissionen vil oprette et centralt register over långivere, der tilbyder boliglån, med angivelse af, om disse långivere har tilsluttet sig kodeksen samt den dato, hvor disse långivere har meddelt Kommissionen, at de tilslutter sig kodeksen. Kommissionen vil træffe passende foranstaltninger til at sikre, at den brede offentlighed kan konsultere registeret.(7) Kommissionen vil overvåge efterlevelsen af denne henstilling og agter at bedømme dens virkninger. Kommissionen vil overveje, om der skal foreslås bindende lovgivning, såfremt henstillingen ikke efterleves fuld ud,HENSTILLER:Artikel 1AnvendelseDenne henstilling omfatter oplysning til forbrugerne om indenlandske og grænseoverskridende boliglån forud for indgåelse af kontrakt.Kreditaftaler, der er omfattet af direktiv 87/102/EØF, er ikke omfattet af denne henstilling.Artikel 2DefinitionI denne henstilling forstås ved "boliglån" et lån til en forbruger til køb eller ombygning af privat fast ejendom, som forbrugeren ejer eller ønsker at erhverve, sikret enten ved pant i fast ejendom eller anden sikkerhed, der normalt bruges til dette formål i en medlemsstat.Artikel 3PrincipperForud for kontraktindgåelse bør långiver forsyne låntager med:a) de i bilag I nævnte generelle oplysningerb) individuelle oplysninger, anført i et "standardiseret europæisk informationsblad", som angivet i bilag II.I tilslutning til disse oplysninger bør långiverne meddele forbrugerne navn, adresse og telefonnummer på det organ, som forbrugerne kan rette henvendelse til, hvis der er problemer med anvendelse af "Frivillig adfærdskodeks for information om boliglån forud for kontraktindgåelse" (kodeks).Det er forbrugeren, der træffer den endelige beslutning om at acceptere et lånetilbud fra en långiver.Artikel 4Nationale krav om yderligere oplysninger til forbrugerne forud for kontraktindgåelseSåfremt der allerede findes nationale krav om, at forbrugeren skal have yderligere oplysninger forud for kontraktindgåelse, opfordres medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at sådanne yderligere oplysninger indgår i det "standardiserede europæiske informationsblad" på en sådan måde, at dette ikke skader sammenligneligheden på tværs af grænserne.Medlemsstaterne opfordres desuden til at sikre, at sådanne yderligere krav kun pålægges långivere fra andre medlemsstater, der tilbyder boliglån på den pågældende medlemsstats område, hvis disse yderligere krav er i overensstemmelse med fællesskabsretten.I så fald opfordres medlemsstaten til at underrette Kommissionen om disse krav, således at denne kan overveje dem i forbindelse med sin overvågningsvirksomhed efter artikel 6.Artikel 5Oprettelse af et register ved KommissionenKommissionen vil oprette et centralt register over långivere, der tilbyder boliglån, med angivelse af, om disse långivere har tilsluttet sig kodeksen.Artikel 6Overvågning ved KommissionenKommissionen vil overvåge efterlevelsen af denne henstilling.To år efter vedtagelsen af denne henstilling vil Kommissionen vurdere dens virkninger: Vurderingen vil bygge på dens egen overvågning, årlige statusrapporter, som udarbejdes af de europæiske kreditbrancheforeninger, samt enhver anden tilgængelig oplysning.Artikel 7Afsluttende bestemmelseMedlemsstater og långivere, der tilbyder boliglån inden for Fællesskabet - uanset om de er medlemmer af de brancheforeninger og sammenslutninger, der forhandlede kodeksen opfordres til at efterleve denne henstilling senest pr. 30. september 2002.Artikel 8AdressaterDenne henstilling er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 1. marts 2001.På Kommissionens vegneFrederik BolkesteinMedlem af Kommissionen(1) EFT L 42 af 12.2.1987, s. 48.(2) EFT L 101 af 1.4.1998, s. 17.BILAG IDe indledende oplysninger om boliglån bør indeholde eller ledsages af følgende oplysninger i samme form som selve de indledende oplysninger:A. Långiver:1. Långivers navn og adresse2. Mæglers navn og adresse, hvis en sådan medvirker.B. Boliglån:1. De(t) formål, som boliglånet kan anvendes til2. Sikkerhedsstillelse3. Beskrivelse af de typer boliglån, der udbydes, med en kort beskrivelse af produkter med fast og variabel rente, herunder hvad dette kan betyde for forbrugeren4. Rentetyper - fast, variabel og kombinationer heraf5. En angivelse af forbrugerens omkostninger ved et typisk boliglån6. En liste over hermed forbundne omkostninger, såsom udgifter til administration, forsikring, juridiske omkostninger, udgifter til mæglere m.v.7. De forskellige muligheder for indfrielse af lånet (herunder antal, terminer og størrelsen af eventuelle tilbagebetalinger)8. Muligheden for tidligere indfrielse (samt i givet fald på hvilke betingelser)9. Nødvendigheden af at vurdere ejendommen, og i givet fald hvem der skal foretage vurderingen10. Generelle oplysninger om skattefradrag for renter på boliglån eller andre offentlige tilskud samt evt. oplysninger, om, hvor der kan fås yderligere rådgivning11. Eventuel betænkningstid12. Bekræftelse af, at instituttet har antaget kodeksen med angivelse af, at kodeksen er til rådighed hos instituttet.BILAG II>PIC FILE= "L_2001069DA.002802.EPS">>PIC FILE= "L_2001069DA.002901.EPS">


				|

		52012DC0307

			Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING om Grækenlands nationale reformprogram for 2012 /* COM/2012/0307 final */

			   	Henstilling med henblik på
RÅDETS HENSTILLING
om Grækenlands nationale reformprogram for
2012
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
som henviser til traktaten om Den Europæiske
Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2 og artikel 148, stk. 4,
som henviser til Rådets forordning (EF) nr.
1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt
overvågning og samordning af økonomiske politikker[1],
særlig artikel 5, stk. 2,
som henviser til henstilling fra
Europa-Kommissionen[2],
under henvisning til beslutningerne fra
Europa-Parlamentet[3],
som henviser til konklusionerne fra Det
Europæiske Råd,
som henviser til udtalelse fra
Beskæftigelsesudvalget,
som har hørt Det Økonomiske og Finansielle
Udvalg, og
som tager følgende i betragtning:
(1)       Den 26. marts 2010 godkendte
Det Europæiske Råd Europa-Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og
beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske
politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig
indsats for at øge EU's potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.
(2)       Den 13. juli 2010 vedtog
Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og
Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en
afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker[4],
som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne
blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres
nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.
(3)       Den 12. juli 2011 vedtog
Rådet en henstilling om Grækenlands nationale reformprogram for 2011.
(4)       Den 23. november 2011 vedtog
Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det
andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning,
som er forankret i Europa 2020-strategien.
(5)       Den 2. marts 2012 tilsluttede
Det Europæiske Råd sig prioriteterne for sikringen af finansiel stabilitet,
finanspolitisk konsolidering og tiltagene til fremme af vækst. Det
understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende
finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder for
erhvervslivet, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de
sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.
(6)       Den 2. marts 2012 opfordrede
Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til
at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets-
eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.
(7)       Den 12. april 2012 afleverede
Grækenland sit nationale reformprogram for 2012 og ufuldstændige oplysninger om
landets budgetplaner. De græske myndigheder opfordres til at aflevere et
fuldstændigt sæt standardoversigter som krævet i den præventive del af
stabilitets- og vækstpagten.
(8)       Den 21. februar 2012 blev
eurogruppen enig om et andet økonomisk tilpasningsprogram for Grækenland.
Gennemførelsen af de økonomiske politikker, der beskrives i aftalememorandummet
for særlig politisk konditionalitet, vil bidrage til at nedbringe Grækenlands
offentlige gæld til 117 % af BNP i 2020. Det blev vedtaget, at den officielle
sektorfinansiering af programmet vil beløbe sig til 130 mia. EUR indtil 2014
udover de beløb, der blev tildelt under det første tilpasningsprogram.
(9)       Frigivelsen af trancherne
sker på basis af overensstemmelse med kvantitative resultatkriterier og en
positiv vurdering af fremskridtene i forbindelse med de politikkriterier, der
er fastsat i Rådets afgørelse 2011/734/EU af 12. juli 2011 (som ændret den 8.
november 2011 og den 13. marts 2012) og i aftalememorandummet for
økonomipolitisk konditionalitet, som blev underskrevet den 14. marts 2012.
(10)     Den 19. marts 2012 udbetalte
EFSF den første rate (5,9 mia. EUR) af den første tranche (14,5 mia. EUR) af
det nye finansieringsprogram til Grækenland. Grækenland har ligeledes modtaget
1,6 mia. EUR af IMF. I maj 2012 vil Grækenland have modtaget 147,5 mia. EUR
gennem officiel finansiering under det første og det andet program.
(11)     I 2010 og 2011 har Grækenland
gjort visse fremskridt i retning af de ambitiøse målsætninger i
tilpasningsprogrammet. Flere faktorer har hæmmet gennemførelsen: politisk
ustabilitet, sociale uroligheder og problemer med den administrative kapacitet
og mere grundlæggende en recession, der har vist sig at være endnu dybere end
forventet. Nogle vigtige finanspolitiske mål blev ikke nået, hvilket har ført
til vedtagelsen af yderligere konsolideringsforanstaltninger gennem 2010 og
2011. Grækenland har dog formået at nedbringe den offentlige gæld betydeligt:
fra 15,8 % af BNP i 2009 til 9,1 % i 2011.
(12)     Den 18. april 2012 vedtog
Kommissionen en meddelelse om "Vejen til vækst i Grækenland", der
fremhæver de positive virkninger, en fuld og effektiv gennemførelse af det
økonomiske tilpasningsprogram kan få ved at lægge byggestenene til vækst,
investeringer og social fornyelse. Denne meddelelse påminder, at Grækenland kan
drage styrke og konkret støtte af sit EU-medlemskab og som en el af
euroområdet. Den understreger, at de reformer, der er angivet i det andet
økonomiske tilpasningsprogram, stiler efter at genskabe den græske økonomis
vækstpotentiale og jobskabelse og skabe et mere ligeligt samfund. Den skitserer
den brede finansielle støtte, som gøres tilgængelig for Grækenland, og
fremhæver viljen blandt Grækenlands partnere, og især Kommissionen, til at
finde metoder til at øge virkningerne af de første hurtige resultater ved
hastig handling og EU-støtte.
(13)     Den økonomiske krise og de
efterfølgende tiltag til finanspolitisk konsolidering har haft indflydelse på
Grækenlands muligheder for at nå Europa 2020-målsætningerne, især de mål der er
socialt orienterede. Ikke desto mindre kan strukturreformerne, især dem på
arbejdsmarkedet, liberaliseringen af flere sektorer og et antal
foranstaltninger, der skal forbedre erhvervsmiljøet, bidrage til at fremme
konkurrenceevnen, sætte gang i produktiviteten, øge beskæftigelsen og nedbringe
produktionsomkostningerne, så beskæftigelsen stiger og fattigdommen og den
sociale eksklusion begrænses på mellemlang sigt. På trods af den økonomiske
krise har Grækenland fortsat indsatsen med at nå de miljømæssige målsætninger
for Europa 2020.
(14)     Strukturfondene undergår en
strukturel omprogrammering med fokus på støtte til ungdomsbeskæftigelse og
konkurrenceevne (især i små og mellemstore virksomheder). De nye
foranstaltninger giver styrke til tiltagene på områder som adgang til
beskæftigelse, uddannelse og professionelle kvalifikationer samt adgang til finansiering
for små og mellemstore virksomheder.
(15)     Grækenland har givet en række
tilsagn under europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af tilsagnene
givet i 2011 omhandler fremme af beskæftigelsen, forbedret konkurrenceevne,
øget holdbarhed i de offentlige finanser og større finansiel stabilitet,
HENSTILLER, at Grækenland:
gennemfører
foranstaltningerne i Rådets afgørelse 2011/731/EU af 12. juli 2011, som ændret
den 8. november 2011 og den 13. marts 2012, og i aftalememorandummet for særlig
økonomipolitisk konditionalitet, som blev underskrevet den 14. marts 2012.
Udfærdiget i Bruxelles, den
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012)307 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 og P7_TA(2012)0047.
[4]               Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012.