title: Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling af 25. maj 2020 om likviditetsrisici som følge af marginbetalinger (ESRB/2020/6) 2020/C 238/01

text:
               20.7.2020

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 238/1

      DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICIS HENSTILLING
      af 25. maj 2020
      om likviditetsrisici som følge af marginbetalinger
      (ESRB/2020/6)
      (2020/C 238/01)
      DET ALMINDELIGE RÅD FOR DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICI HAR —
      under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
      under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici (1), særlig artikel 3, stk. 2, litra b), d) og f) og artikel 16-18,
      under henvisning til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis afgørelse ESRB/2011/1 af 20. januar 2011 om vedtagelse af forretningsordenen for Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (2), særlig artikel 15, stk. 3, litra e), og artikel 18-20, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Central clearing og udveksling af marginer for transaktioner, der ikke cleares centralt, bidrager væsentligt til den finansielle stabilitet, særligt hvad angår risikostyring for centrale modparter. Større central clearing af derivater og sikkerhedsstillelse for ikkecentralt clearede derivatpositioner har i væsentlig grad styrket derivatmarkedernes modstandsdygtighed siden den finansielle krise i 2008. Disse reformer, der blev ledet af Rådet for Finansiel Stabilitet på grundlag af aftaler indgået på G20-niveau, har bidraget til at sikre, at den seneste markedsstress ikke har givet anledning til udbredt bekymring vedrørende modpartsrisikoen. Central clearing maksimerer også mulighederne for netting og dermed likviditetsbesparelser, herunder hvad angår løbende marginindbetalinger, der mekanisk afspejler bevægelser i markedspriserne.

                  (2)

                  Markedsstød som f.eks. bratte fald i aktivpriser og store markedsudsving medfører stigninger i variationsmarginer og kan også medføre væsentlige krav om marginindbetalinger vedrørende positioner i kontanter, værdipapirer, råvarer eller derivater. Marginer er afgørende for, hvordan en central modpart (central counterparty, CCP) forvalter modpartsrisici, og er en integreret del af risikostyring og understøtter systemisk modstandsdygtighed.

                  (3)

                  Sådanne markedsvilkår kan få store konsekvenser for markedsdeltagernes likviditetsstyring, for deres finansieringsbehov og muligvis også for deres solvens, hvis likviditetsstress fører til systematisk brandudsalg af aktiver.

                  (4)

                  I sidste ende kan de eksterne virkninger af betydelige markedsbevægelser og den tilsvarende marginbetalinger true det finansielle systems stabilitet.

                  (5)

                  Udbruddet af covid-19 og den seneste kraftige stigning i prisvolatiliteten for olie har bl.a. ført til væsentlige marginbetalinger på tværs af centralt clearede og ikkecentralt clearede markeder. Siden midten af februar 2020 er initialmarginerne steget — mere markant for noterede derivater end for over-the-counter (OTC) derivater — i kølvandet på de større transaktionsmængder og som reaktion på en margenmodels reaktion på potentielt større fremtidige tab som følge af den øgede markedsvolatilitet. CCP'erne har desuden anmodet om og opkrævet store beløb i intradagvariationsmarginer, der omfatter markedsbevægelser, hvor den tilsvarende udbetaling ofte først finder sted den næste morgen, hvilket medfører, at der midlertidigt tilføres likviditet på CCP'ernes konti. Der er efterfølgende registreret en betydelig stigning i betalingen og modtagelsen af den daglige variationsmargin for bilaterale porteføljer i marts måned.

                  (6)

                  Mange clearingmedlemmer har oplevet en særlig markant stigning i initialmarginer, og nogle clearingmedlemmer kan have oplevet øgede likviditetsproblemer. Der er imidlertid ikke sket nogen misligholdelse i en CCP, der er etableret i Unionen. Marginbetalinger kan have haft en væsentlig indvirkning på andre enheder end banker, via kundeclearing eller i ikkecentralt clearede transaktioner på grund af likviditetsproblemer. Hvis man ser fremad, vil markedsdeltagernes muligheder for at dække marginbetalinger afhænge af de fremtidige niveauer for volatilitet og deres likviditetsstyrings fortsatte modstandsdygtighed.

                  (7)

                  Overordnet set kan koncentration på niveauet for CCP'er og clearingmedlemmer og den indbyrdes forbindelse mellem CCP'er gennem fælles clearingmedlemmer, likviditetsudbydere, depotinstitutioner eller modparter i investeringsselskaber også smitterisikoen for likviditetsrisici.

                  (8)

                  De tekniske standarder og retningslinjer vedrørende procyklikalitet (APC marginforanstaltninger), der blev indført i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 (3), har til formål at begrænse risikoen for procyklikalitet af CCP’ens margin. Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 153/2013 (4) indeholder specifikationer for marginernes procyklikalitet og sikkerhedsstillelse, som de kompetente nationale myndigheder skal overholde. Ændringerne af EMIR, der blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/834 (EMIR Refit) (5), øger gennemsigtigheden af marginfastsættelsen mellem CCP'er og clearingmedlemmer, omend den samme grad af gennemsigtighed ikke udvides til at omfatte forholdet mellem clearingmedlemmer og deres kunder.

                  (9)

                  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) har ansvaret for makrotilsynet med det finansielle system i Unionen. ESRB bør ved opfyldelsen af sit mandat bidrage til forebyggelse og reducering af systemiske risici for den finansielle stabilitet, herunder risici i forbindelse med likviditet. I forbindelse med udførelsen af sin opgave evaluerer ESRB risiciene for det finansielle system, der kan opstå som følge af store marginbetalinger fremlægger forslag til, hvordan disse risici kan reduceres.

                  (10)

                  ESRB anerkender også den systemiske fordel ved central clearing for hele det finansielle system relateret til den multilaterale nettingfordel, som central clearing giver, som et afgørende middel til at styrke den finansielle stabilitet ved at sikre og udvikle en forsvarlig risikostyringspraksis med hensyn til kredit- og likviditetsrisici.

                  (11)

                  ESRB anerkender også, at politisk handling vedrørende marginer ikke må bringe beskyttelsen mod modpartsrisiko i fare. Modparter, herunder CCP-clearingmedlemmer og deres kunder, bør sikre, at de har tilstrækkelig likviditet til rådighed til rettidig dækning af marginbetalinger. Det er imidlertid også gavnligt ud fra et perspektiv om finansiel stabilitet at sikre, at CCP'ernes beslutninger med hensyn til risikostyring ikke pålægger clearingmedlemmer, clearingmedlemmers kunder og andre modparter unødvendige byrder på grund af procykliske træk, hvorved der utilsigtet skabes likviditetsstramninger, som kan udvikle sig til solvensproblemer Som svar på disse henstillinger forventer ESRB, at CCP'erne sikrer, at deres risikostyring og modstandsdygtighed forbliver forsvarlig og fortsætter med at beskytte markedsdeltagerne mod tab som følge af misligholdelser.

                  (12)

                  Henstilling A og D har til formål at sikre, at pludselige og væsentlige (dermed procykliske) ændringer og »cliff effekter« vedrørende initialmarginer (herunder tillægsmarginer) og sikkerhedsstillelse er begrænsede: i) af CCP’er i forhold til deres clearingmedlemmer, ii) af clearingmedlemmer i forhold til deres kunder, og iii) på det bilaterale område, hvor de er et resultat af den mekaniske afhængighed af kreditvurderinger og eventuelt af procykliske interne kreditvurderingsmetoder. Likviditetsplanlægning bør være forudsigelig og overkommelig i videst muligt omfang ved at begrænse uventede og betydelige marginbetalinger. Rimelige opsigelsesvarsler for eventuelle ændringer i margin- og haircut-protokollerne, der kan håndhæves, kan sikre, at markedsdeltagerne tilpasser sig på en velordnet måde.

                  (13)

                  Henstilling B har til formål at sikre, at CCP'erne i deres likviditetsstresstest i vidt omfang tester alle begivenheder, der kan medføre, at de oplever likviditetsmangler, med henblik på at tilskynde dem til at forbedre deres forvaltning af deres afhængighed af likviditetsudbydere. Dette forbedrer den overordnede modstandsdygtighed på markedet, da der er en høj grad af koncentration og sammenhæng mellem CCP'erne og deres likviditetsudbydere, og at den forsigtige likviditetsstyring i den enkelte CCP i denne henseende vil styrke risikostyringen fra et systemisk og makroprudentielt perspektiv.

                  (14)

                  Henstilling C har til formål at sikre, at CCP'erne, samtidig med at de bevarer deres finansielle modstandsdygtighed, begrænser asymmetrien i forbindelse med betalingen af variationsmarginer, der er indsamlet intradag, og at de udformer deres marginregler og tidsplaner således, at de er forudsigelige og forhindrer uforholdsmæssigt store likviditetsbegrænsninger for clearingmedlemmer, der kan føre til misligholdelse.

                  (15)

                  Denne henstilling berører ikke de pengepolitiske mandater for centralbankerne i EU.

                  (16)

                  Henstillinger fra ESRB offentliggøres efter, at adressaterne er blevet underrettet, og efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom, og efter at Rådet har haft lejlighed til at svare —

            VEDTAGET DENNE HENSTILLING:
      AFSNIT 1

         HENSTILLINGER

         Henstilling A — Begrænsning af »cliff effekter« i relation til efterspørgslen efter sikkerhedsstillelse

                  1.

                  Det anbefales, at de kompetente myndigheder søger at sikre, at CCP'erne analyserer resultaterne af deres politikker i henhold til artikel 28 i delegeret forordning (EU) nr. 153/2013 i perioder med akut stress og indberetter resultaterne til deres kompetente myndighed.

                  2.

                  Det anbefales, at de kompetente myndigheder under hensyn til resultaterne af de analyser, der er foretaget i overensstemmelse med henstilling A (1), i det omfang lovgivningen tillader det, og det er i overensstemmelse med CCP'ernes finansielle modstandsdygtighed, sikrer følgende:

                              i)

                              CCP'ers modeller og parametre for fastsættelse af marginkrav og CCP'ernes politikker og procedurer for accept og værdiansættelse af sikkerhedsstillelse og for fastsættelse af forsigtige haircuts ikke medfører unødvendige og i uforholdsmæssige ændringer, der kan føre til »cliff effekter« i initialmarginer, herunder tillægsmarginer, og sikkerhedsstillelse. CCP'erne bør sikre, at deres modeller, parametre, politikker og procedurer:

                                          a.

                                          anvender en granulær skala for interne kreditvurderingsmodeller og indfører en progressiv fremgangsmåde, der gennemfører ændringer af marginkrav, herunder tillægsmarginer, og aftaler om sikkerhedsstillelse, uden at det i urimelig grad forsinker overvejelserne vedrørende disse nedjusteringer i deres samlede risikostyringspraksis

                                          b.

                                          vedtager en omfattende fremgangsmåde til begrænsning af de procykliske træk i henhold til de lovgivningsmæssige krav vedrørende procyklikalitet i artikel 41 i forordning (EU) nr. 648/2012, navnlig i tilfælde af nedjusteringer af kreditvurderinger.

                              ii)

                              CCP'erne oplyser med forbehold af artikel 49 i forordning (EU) nr. 648/2012 deres kompetente myndigheder, og de kompetente myndigheder informerer de kollegiemedlemmer, der er oprettet i henhold til artikel 18 i forordning (EU) nr. 648/2012, når de:

                                          a.

                                          reducerer omfanget af den belånbare sikkerhed

                                          b.

                                          foretager en materiel ændring af haircuts i forbindelse med sikkerhedsstillelse

                                          c.

                                          materielt sænker de koncentrationsgrænser, der anvendes i henhold til artikel 42 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 153/2013.

                        I det omfang, det ikke griber forstyrrende ind i den rettidige gennemførelse af beslutninger om risikostyring, bør disse oplysninger gives i tilstrækkelig god tid inden gennemførelsen.

                  3.

                  Det henstilles, at de relevante kompetente myndigheder i det omfang, lovgivningen tillader det, inddrager clearingmedlemmerne i forbindelse med løbende tilsyn for at sikre, at clearingmedlemmernes anvendelse af deres risikostyringsprocedurer, når de leverer clearingydelser til deres kunder, ikke resulterer i pludselige og betydelige ændringer og »cliff effekter« i marginbetalinger og opkrævning af marginbetalinger, med mindre disse pludselige og væsentlige ændringer og »cliff effekter« er et uundgåeligt resultat af hændelser på markedet og i ikke resulterer i praksis med sikkerhedsstillelse i tilfælde af nedjusteringer af kreditvurderingerne, og ikke materielt begrænser forsvarligheden af den risikostyringspraksis, der er vedtaget af clearingmedlemmerne, eller påvirker deres modstandsdygtighed.

                  4.

                  Det henstilles, at de relevante kompetente myndigheder for finansielle modparter og ikkefinansielle modparter, der indgår ikkefinansielle OTC-derivataftaler, der ikke cleares centralt, og værdipapirfinansieringstransaktioner, i det omfang, lovgivningen tillader det, i tilfælde af nedjusteringer af kreditvurderingerne søger at sikre, at deres risikostyringsprocedurer ikke fører til pludselige og væsentlige ændringer og »cliff effekter« i forbindelse med marginbetalinger og opkrævning og i praksis med sikkerhedsstillelse. Dette kan eksempelvis opnås ved at tilskynde modparterne til følgende:

                              i)

                              at anvende en progressiv og granuleret sekvens, når de gennemfører nedjusteringer af kreditvurderingerne i deres overordnede risikostyringspraksis

                              ii)

                              at opretholde en omfattende tilgang til begrænsning af de procykliske træk i overensstemmelse med de lovgivningsmæssige krav i artikel 11 i forordning (EU) nr. 648/2012, navnlig med hensyn til nedjusteringer af kreditvurderinger.

         Henstilling B — Stressscenarie med henblik på vurderingen af fremtidige likviditetsbehov

                  1.

                  Det anbefales, at Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) reviderer udkastet til tekniske standarder (6), der er udarbejdet i henhold til artikel 44, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012, og navnlig artikel 32, stk. 4, i disse udkast til tekniske standarder, med henblik på at medtage bestemmelser, hvorefter det kræves, at CCP'erne i deres stressscenarier, jf. artikel 44 i forordning (EU) nr. 648/2012, medtager misligholdelse fra to enheder, der leverer tjenesteydelser til CCP'en, og hvis misligholdelse i væsentlig grad kan påvirke CCP'ens likviditetsposition.

                  2.

                  Indtil ESMA træffer foranstaltninger med henblik på at overholde henstilling B, stk. 1, og den eventuelle gennemførelse af tilsvarende EU-lovgivning, henstilles det, at de kompetente myndigheder i det omfang, lovgivningen tillader det, søger at sikre, at stressscenarierne i henhold til artikel 44 i forordning (EU) nr. 648/2012 omfatter misligholdelse fra en af de enheder, der leverer tjenesteydelser til CCP’en, og hvis misligholdelse muligvis kan påvirke CCP'ens likviditetsposition, kan sådanne enheder omfatte likviditetsudbydere, udbydere af afviklingstjenester eller andre tjenesteudbydere, hvis misligholdelse muligvis kan påvirke CCP'ens likviditetsposition.

                  3.

                  Det henstilles, at de kompetente myndigheder i det omfang, lovgivningen tillader det, søger at sikre, at CCP'ernes korrigerende foranstaltninger til at afhjælpe eventuelle mangler i de ressourcer, der er til rådighed til dækning af likviditetsbehov, som identificeres ved anvendelse af de yderligere stressscenarier, der er omhandlet i henstilling B, stk. 2, eller henstilling B, stk. 1, når tilsvarende EU-lovgivning er i kraft, ikke pålægger clearingmedlemmerne en yderligere byrde, når de anvendes i perioder, hvor der er stress på markedet. Med henblik herpå bør de kompetente myndigheder sikre, at CCP'erne søger yderligere likviditet fra alternative kilder på markedet.

                  4.

                  Det henstilles, at ESMA i samarbejde med de kompetente myndigheder i det omfang, lovgivningen tillader det, samarbejder med CCP'erne — og så vidt muligt med de relevante myndigheder i tredjelande — om at gennemføre koordinerede likviditetsstresstests, som også tager højde for de to enheders misligholdelse som omhandlet i henstilling B, stk. 1, og B, stk. 2.

         Henstilling C — Reducering af likviditetsbegrænsningerne i forbindelse med marginopkrævning

                  1.

                  Det henstilles, at de kompetente myndigheder, i det omfang, lovgivningen tillader det, og i overensstemmelse med CCP'ernes risikostyringspraksis og finansielle modstandsdygtighed, søger at sikre, at CCP'erne, når de anmoder om marginbetalinger og opkræver marginer med henblik på at begrænse deres krediteksponeringer, sigter efter at undgå at skabe unødvendige likviditetsbegrænsninger for clearingmedlemmerne, herunder ved at sikre, at:

                              i)

                              CCP’erne identificerer sig enkeltvis med hensyn til marginer betalt og opkrævet på intradagsbasis, og så vidt det er operationelt og retligt muligt

                                          a.

                                          marginen for potentielle eksponeringer, herunder eksponeringer som følge af positioner, der er indgået og nyordnet den pågældende dag

                                          b.

                                          marginen for realiserede eksponeringer som følge af bevægelser på markedet den pågældende dag, som CCP'erne bør overveje at indsamle og udbetale samme dag

                              ii)

                              når et clearingmedlem har stillet sikkerhed intialmarginer ud over den sikkerhed, der kræves for at dække den risiko, der følger af de positioner, der er registreret på en konto, herunder positioner nyordnet intradag og eventuelle forhøjede eksponeringer intradag, prioriterer CCP'erne, hvor det er operationelt muligt, at der anvendes overskydende sikkerhed frem for opkrævning af yderligere sikkerhedsstillelse, med mindre clearingmedlemmet frivilligt medtager tillægsmarginen. Denne proces bør foretages på en forudsigelig, gennemsigtig og planlagt måde.

                              iii)

                              CCP'er sikrer, at proceduren for opkrævning af initial- og variationsmarginer ikke resulterer i uforholdsmæssigt store driftsmæssige begrænsninger for clearingmedlemmet, hvilket kan udgøre en yderligere likviditetsrisiko.

                  2.

                  Det henstilles, at clearingmedlemmernes relevante kompetente myndigheder overvåger og, hvor det er nødvendigt og lovgivningen tillader det, og det er i overensstemmelse med tilstrækkelige risikostyringspraksis og finansiel modstandsdygtighed, samarbejder med clearingmedlemmerne i forbindelse med det løbende tilsyn, således at de, når de opkræver marginbetalinger og opkræver initial- og variationsmarginer fra deres kunder, herunder finansielle og ikkefinansielle modparter, med henblik på at begrænse deres krediteksponeringer, sigter efter at undgå unødvendige likviditetsbegrænsninger for deres kunder. Dette kan eksempelvis opnås ved at sikre følgende:

                              i)

                              når en kunde har stillet en tilstrækkelig initialmargin til rådighed til dækning af den risiko, der hidrører fra de positioner, der er registreret hos clearingmedlemmet, herunder positioner nyordner intradag og eventuelle forhøjede eksponeringer intradag, prioriterer clearingmedlemmerne, at der anvendes overskydende sikkerhed for initialmarginer frem for opkrævning af yderligere sikkerhedsstillelse, med mindre kunden frivilligt medtager tillægsmarginen.

                              ii)

                              clearingmedlemmerne sikrer, at proceduren for opkrævning af initial- og variationsmarginer ikke resulterer i uforholdsmæssigt store driftsmæssige begrænsninger for kunderne, hvilket kan udgøre en yderligere likviditetsrisiko.

         Henstilling D — Reducering af procyklikalitet i forbindelse med kundeclearingtjenester og værdipapirfinansieringstransaktioner

                  1.

                  Det henstilles, at de relevante kompetente myndigheder gennem deres deltagelse i internationale fora og standardsættende organer, hvor det er relevant, bidrager til at styre drøftelserne på internationalt niveau med henblik på at afbøde procyklikaliteten i margin- og haircutpraksis i forbindelse med kundeydelser hvad angår børshandlede og OTC-derivater samt værdipapirfinansieringstransaktioner, uanset om de cleares centralt eller ej. Disse drøftelser bør sigte mod at udvikle globale standarder for minimumskrav til reducering af procyklikalitet i forbindelse med leveringen af disse tjenesteydelser.

                  2.

                  Såfremt der fastsættes sådanne globale standarder, anbefales det, at Kommissionen overvejer at fremsætte den pågældende EU-lovgivning med henblik på, at de kan træde i kraft.

            AFSNIT 2

         GENNEMFØRELSE

      1.   Definitioner

                  1.

                  I denne henstilling gælder følgende definitioner:

                              a)

                              »kompetent myndighed«: en myndighed, der udpeges af en medlemsstat i overensstemmelse med artikel 22 i forordning (EU) nr. 648/2012

                              b)

                              »CPP«: har samme betydning som defineret i artikel 2, stk. 1, i forordning (EU) nr. 648/2012

                              c)

                              »clearing«: har samme betydning som defineret i artikel 2, stk. 3, i forordning (EU) nr. 648/2012

                              d)

                              »clearingmedlem«: har samme betydning som defineret i artikel 2, stk. 14, i forordning (EU) nr. 648/2012

                              e)

                              »derivat« eller »derivatkontrakt«: har samme betydning som defineret i artikel 2, stk. 5, i forordning (EU) nr. 648/2012

                              f)

                              »relevant kompetent myndighed«: den kompetente myndighed, der fremgår af den lovgivning, der er omhandlet i artikel 2, stk. 8, i forordning (EU) nr. 648/2012, og den kompetente myndighed, som en medlemsstat har udpeget i henhold til og med henblik på artikel 10, stk. 5, i forordning (EU) nr. 648/2012.

                              g)

                              »finansiel modpart«: har samme betydning som defineret i artikel 2, stk. 8, i forordning (EU) nr. 648/2012

                              h)

                              »ikkefinansiel modpart«: har samme betydning som defineret i artikel 2, stk. 9, i forordning (EU) nr. 648/2012

                              i)

                              »kunde«: har samme betydning som defineret i artikel 2, stk. 15, i forordning (EU) nr. 648/2012

            2.   Gennemførelseskriterier

      Ved gennemførelsen af denne henstilling bør der tages behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet henset til målet og indholdet af hver enkelt henstilling.
      3.   Tidsfrister for opfølgning

      I henhold til artikel 17, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1092/2010 skal adressaterne meddele Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB hvilke handlinger, de har foretaget som svar på denne henstilling, eller begrunde eventuel manglende handling. Meddelelser sendes i overensstemmelse med følgende tidsfrister:
      1.   Henstilling A

                  a)

                  De kompetente myndigheder anmodes om senest den 30. november 2020 at indsende Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB formularen i bilag I om gennemførelse af henstilling A, stk. 1, og A, stk. 2.

                  b)

                  De relevante kompetente myndigheder anmodes om senest den 30. november 2020 at indsende Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB formularen i bilag I om gennemførelse af henstilling A, stk. 3, og A, stk. 4.

            2.   Henstilling B

                  a)

                  ESMA anmodes om senest den 31. december 2021 at indsende Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB formularen i bilag I om gennemførelse af henstilling B, stk. 1.

                  b)

                  De kompetente myndigheder anmodes om senest den 30. november 2020 at indsende Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB formularen i bilag I om gennemførelse af henstilling B, stk. 2, B, stk. 3, og B, stk. 4.

            3.   Henstilling C

                  a)

                  De kompetente myndigheder anmodes om senest den 30. november 2020 at indsende Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB formularen i bilag I om gennemførelse af henstilling C, stk. 1.

                  b)

                  De relevante kompetente myndigheder for clearingmedlemmerne anmodes om senest den 30. november 2020 at indsende Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB formularen i bilag I om gennemførelse af henstilling C, stk. 2.

            4.   Henstilling D

                  a)

                  De kompetente myndigheder og de relevante kompetente myndigheder anmodes om senest den 31. december 2021 at indsende Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB formularen i bilag I om gennemførelse af henstilling D, stk. 1.

                  b)

                  Kommissionen anmodes om senest den 31. december 2022 at indsende Europa-Parlamentet, Rådet og ESRB formularen i bilag I om gennemførelse af henstilling D, stk. 2.

            4.   Overvågning og vurdering

                  1.

                  Det Almindelige Råd vurderer de foranstaltninger og begrundelser, som adressaterne har meddelt, og træffer, i givet fald, afgørelse med hensyn til, om denne henstilling ikke er blevet fulgt, og om en adressat ikke har givet en tilfredsstillende begrundelse for at have undladt at gennemføre foranstaltninger.

                  2.

                  Den metode, der fremgår af håndbogen om vurderingen af overholdelsen af ESRB's henstillinger (7), der beskriver proceduren for vurdering af overholdelsen af ESRB's henstillinger, finder ikke anvendelse.

         Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 25. maj 2020.

               Leder af ESRB's sekretariat,

               på vegne af ESRB's Almindelige Råd

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

         (2)  EUT C 58 af 24.2.2011, s. 4.

         (3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1).

         (4)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 153/2013 af 19. december 2012 om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for krav for centrale modparter (EUT L 52 af 23.2.2013, s. 41).

         (5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/834 af 20. maj 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 for så vidt angår clearingforpligtelsen, suspension af clearingforpligtelsen, indberetningskrav, risikoreduktionsteknikker for OTC-derivataftaler, der ikke cleares af en central modpart, registrering af og tilsyn med transaktionsregistre samt krav til transaktionsregistre (EUT L 141, 28.5.2019, s. 42).

         (6)  Forslag til tekniske standarder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, CCP'er og transaktionsregistre (ESMA/2012/600).

         (7)  Håndbog om vurdering af overholdelsen af ESRB’s henstillinger, april 2016, tilgængelig på https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf

         BILAG I
         Meddelelse om de foranstaltninger, der er truffet som svar på denne henstilling
         1.   Oplysninger om adressaten

                     Henstilling

                     Adressatens land

                     Institution

                     Navn og kontaktoplysninger på respondenten

                     Meddelelsens dato

               2.   Meddelelse om foranstaltninger

                        Henstilling

                     Overholdes henstillingen? (ja/nej/ikke relevant)

                     Beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet for at sikre overholdelse

                     Begrundelse for delvis overholdelse eller manglende overholdelse

                     Henstilling A, stk. 1

                     Henstilling A, stk. 2

                     Henstilling A, stk. 3

                     Henstilling A, stk. 4

                     Henstilling B, stk. 1

                     Henstilling B, stk. 2

                     Henstilling B, stk. 3

                     Henstilling B, stk. 4

                     Henstilling C, stk. 1

                     Henstilling C, stk. 2

                     Henstilling D, stk. 1

                     Henstilling D, stk. 2

               3.   Noter

                     1.

                     Denne formular anvendes til den i artikel 17, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1092/2010 krævede meddelelse.

                     2.

                     Hver modtager indgiver den udfyldte formular elektronisk til ESRB via ESRB' sekretariat via DARWIN i den relevante mappe eller pr. e-mail til notifications@esrb.europa.eu. ESRB's sekretariat sørger for, at meddelelserne fremsendes til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen på et aggregeret grundlag.

                     3.

                     Hvis en henstilling ikke finder anvendelse, vælg venligst »Ikke relevant« i feltet »Overholdes henstillingen?«

                     4.

                     Adressaterne forventes at indsende alle relevante oplysninger og dokumentation vedrørende gennemførelsen af henstillingerne, herunder oplysninger om indholdet af og tidsplanen for de foranstaltninger, der træffes.

                     5.

                     Hvis en adressat kun delvist overholder henstillingen, bør den give en fuldstændig redegørelse for omfanget af den manglende overholdelse samt andre oplysninger om den delvise overholdelse. Redegørelsen skal klart angive, hvilke relevante dele af henstillingen adressaterne ikke overholder.


title: Rådets henstilling af 20. juli 2020 om Sloveniens nationale reformprogram for 2020 og med Rådets udtalelse om Sloveniens stabilitetsprogram for 2020 2020/C 282/24

text:
               26.8.2020

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 282/157

      RÅDETS HENSTILLING
      af 20. juli 2020
      om Sloveniens nationale reformprogram for 2020 og med Rådets udtalelse om Sloveniens stabilitetsprogram for 2020
      (2020/C 282/24)
      RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
      som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
      som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,
      som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
      som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
      som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,
      som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
      som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
      som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
      som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
      som tager følgende i betragtning:

                  (1)

                  Den 17. december 2019 vedtog Kommissionen den årlige strategi for bæredygtig vækst, som markerede starten på det europæiske semester 2020 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder som proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Den 17. december 2019 vedtog Kommissionen på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 (2) ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Slovenien ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dato vedtog Kommissionen også en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet.

                  (2)

                  Den 26. februar 2020 blev landerapporten for 2020 for Slovenien offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Sloveniens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 9. juli 2019 (3) (»de landespecifikke henstillinger fra 2019«), opfølgningen på de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og Sloveniens fremskridt med opfyldelsen af sine nationale Europa 2020-mål.

                  (3)

                  Den 11. marts 2020 erklærede Verdenssundhedsorganisationen officielt covid-19-udbruddet for en global pandemi. Den har skabt en alvorlig folkesundhedsmæssig krisesituation for borgere, samfund og økonomier. Den har sat de nationale sundhedssystemer under alvorligt pres, forstyrret de globale forsyningskæder, skabt volatilitet på de finansielle markeder, udløst efterspørgselschok og har haft negative konsekvenser for adskillige brancher. Den udgør en trussel mod folks job og indtægter samt mod virksomhedernes forretning. Den har ført til et større økonomisk chok, som allerede har alvorlige konsekvenser i Unionen. Den 13. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse, hvori den opfordrede til en koordineret økonomisk reaktion på krisen, der inddrager alle aktører såvel på nationalt plan som på EU-plan.

                  (4)

                  Adskillige medlemsstater har enten erklæret undtagelsestilstand eller truffet kriseforanstaltninger. Sådanne kriseforanstaltninger bør være strengt forholdsmæssige, nødvendige, begrænset i tid og i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder. De bør være genstand for demokratisk kontrol og underlagt uafhængig domstolsprøvelse.

                  (5)

                  Den 20. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul. Den generelle undtagelsesklausul som fastsat i artikel 5, stk. 1, artikel 6, stk. 3, artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 samt artikel 3, stk. 5, og artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 (4) letter samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag. I meddelelsen af 20. marts 2020 fandt Kommissionen i lyset af det forventede alvorlige økonomiske tilbageslag som følge af covid-19-pandemien, at betingelserne for at aktivere den generelle undtagelsesklausul var opfyldt, og anmodede Rådet om at tilslutte sig denne konklusion. Den 23. marts 2020 tilsluttede medlemsstaternes finansministre sig Kommissionens vurdering. De var enige om, at det alvorlige økonomiske tilbageslag kræver en resolut, ambitiøs og koordineret reaktion. Aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul giver mulighed for midlertidigt at afvige fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. For så vidt angår den korrigerende del kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage en revideret finanspolitisk kurs. Den generelle undtagelsesklausul suspenderer ikke procedurerne under stabilitets- og vækstpagten. Den tillader medlemsstaterne at fravige de budgetkrav, der normalt ville gælde, og sætter Kommissionen og Rådet i stand til at træffe de nødvendige foranstaltninger til koordinering af politikken inden for rammerne af pagten.

                  (6)

                  Der er brug for en vedholdende indsats for at begrænse og kontrollere spredningen af covid-19-pandemien, styrke de nationale sundhedssystemers modstandsdygtighed, afbøde de socioøkonomiske konsekvenser af pandemien ved hjælp af støtteforanstaltninger til fordel for virksomheder og husholdninger og sikre passende sundheds- og sikkerhedsforhold på arbejdspladsen med henblik på genoptagelsen af den økonomiske aktivitet. Unionen bør fuldt ud anvende de mange redskaber, den råder over, til at understøtte medlemsstaternes bestræbelser på disse områder. Samtidig bør medlemsstaterne og Unionen arbejde sammen om at tilrettelægge de foranstaltninger, der er nødvendige for at tilvejebringe en tilbagevenden til normalt fungerende samfund og økonomier og til bæredygtig vækst, idet blandt andet den grønne og den digitale omstilling integreres, og der trækkes på erfaringerne fra krisen.

                  (7)

                  Covid-19-krisen har fremhævet, hvordan fleksibiliteten i det indre marked giver mulighed for at tilpasse sig ekstraordinære forhold. For at sikre en hurtig og gnidningsløs overgang til genopretningsfasen og den frie bevægelighed for varer, tjenester og arbejdstagere bør de særlige foranstaltninger, der forhindrer det indre marked i at fungere normalt, afskaffes, så snart de ikke længere er absolut nødvendige. Den aktuelle krise har vist, hvor nødvendigt det er at have kriseberedskabsplaner i sundhedssektoren. Forbedrede indkøbsstrategier, diversificerede forsyningskæder og strategiske lagre af vigtige forsyninger udgør nogle af de centrale elementer for udformningen af mere omfattende kriseberedskabsplaner.

                  (8)

                  Unionens lovgivere har allerede foretaget ændringer af de relevante lovgivningsmæssige rammer ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/460 (5) og (EU) 2020/558 (6) for at sætte medlemsstaterne i stand til at anvende alle uudnyttede midler under de europæiske struktur- og investeringsfonde til at imødegå covid-19-pandemiens ekstraordinære virkninger. Disse ændringer vil bidrage til større fleksibilitet og forenkle og strømline procedurerne. For at lette likviditetspresset kan medlemsstaterne desuden drage fordel af en medfinansieringssats på 100 % fra Unionens budget i regnskabsåret 2020-2021. Slovenien opfordres til fuldt ud at udnytte disse muligheder for at hjælpe de personer og brancher, der er mest berørt.

                  (9)

                  Covid-19-pandemiens socioøkonomiske konsekvenser vil sandsynligvis være ujævnt fordelt på tværs af slovenske regioner på grund af forskelle i de økonomiske aktiviteters specialiserings- og koncentrationsmønstre. Dette medfører en betydelig risiko for, at forskellene bliver større, hvilket forstærker den allerede observerede tendens i retning af større forskelle mellem hovedstaden og resten af landet. Da der samtidig er risiko for en midlertidig destabilisering af konvergensprocessen mellem medlemsstaterne, kræver den aktuelle situation målrettede politiske tiltag.

                  (10)

                  Den 30. april 2020 fremlagde Slovenien sit nationale reformprogram for 2020 og sit stabilitetsprogram for 2020. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

                  (11)

                  Slovenien er på nuværende tidspunkt omfattet af den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og af gældsreglen.

                  (12)

                  Som led i de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 13. juli 2018 (7), henstillede Rådet, at Slovenien sikrer, at den nominelle vækstrate i de primære offentlige nettoudgifter (8) ikke overstiger 3,1 % i 2019, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 0,65 % af bruttonationalproduktet (BNP). Kommissionens samlede vurdering bekræfter, at der er en væsentlig afvigelse fra den anbefalede tilpasningssti i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2019 og for 2018 og 2019 samlet set. I lyset af aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul er der imidlertid ingen anledning til at tage yderligere skridt inden for rammerne af proceduren i forbindelse med væsentlige afvigelser.

                  (13)

                  Ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 forventer regeringen en forringelse af den samlede saldo fra et overskud på 0,5 % af BNP i 2019 til et underskud på 8,1 % af BNP i 2020. Efter at være faldet til 66,1 % af BNP i 2019 forventes den offentlige gældskvote ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 at stige til 82,4 % i 2020. De makroøkonomiske og finanspolitiske udsigter er behæftet med stor usikkerhed på grund af covid-19-pandemien.

                  (14)

                  Som reaktion på covid-19-pandemien og som led i en koordineret EU-tilgang har Slovenien truffet rettidige budgetmæssige foranstaltninger til at øge sundhedssystemets kapacitet, inddæmme pandemien og yde hjælp til de personer og brancher, der er særlig hårdt ramt. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 beløber disse budgetmæssige foranstaltninger sig til 4,4 % af BNP. Foranstaltningerne omfatter arbejdsfordelingsordninger for midlertidigt opsagte ansatte og selvstændige (2,3 % af BNP), højere udgifter til sundhedspleje (0,5 % af BNP), kompensationer til arbejdstagere, der fortsat er på arbejdspladsen (0,4 % af BNP), krisebonus til offentligt ansatte (0,4 % af BNP), udsættelser af skattebetalinger (0,4 % af BNP) og økonomisk støtte til sårbare grupper (0,2 % af BNP). Slovenien har også bebudet foranstaltninger, der, skønt de ikke vil have direkte budgetvirkning, vil bidrage til at give virksomhederne likviditetsstøtte, og som ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 anslås at beløbe sig til 5,1 % af BNP. Disse foranstaltninger omfatter lånegarantier (4,8 % af BNP), udsættelser af skattebetalinger (0,2 % af BNP) og fritagelse for socialsikringsbidrag for selvstændige (0,1 % af BNP). Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2020 betragtes alle udsættelser af skattebetalinger dog som likviditetsforanstaltninger uden negative budgetmæssige virkninger i 2020. Overordnet set stemmer de foranstaltninger, som Slovenien har truffet, overens med retningslinjerne i Kommissionens meddelelse af 13. marts 2020. En fuldstændig gennemførelse af kriseforanstaltningerne og af finanspolitiske støtteforanstaltninger vil bidrage til at opretholde finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt, forudsat at finanspolitikken efterfølgende atter fokuserer på at sikre en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt, så snart den økonomiske situation giver mulighed herfor.

                  (15)

                  Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2020, som tager udgangspunkt i en uændret politik, forventes Sloveniens offentlige saldo at udgøre –7,2 % af BNP i 2020 og –2,1 % af BNP i 2021. Den offentlige gældskvote ventes at nå op på 83,7 % af BNP i 2020 og 79,9 % af BNP i 2021.

                  (16)

                  Den 20. maj 2020 offentliggjorde Kommissionen en rapport udarbejdet i medfør af traktatens artikel 126, stk. 3, som følge af Sloveniens planlagte overskridelse i 2020 af tærsklen for det offentlige underskud på 3 % af BNP. Overordnet set fremgår det af Kommissionens analyse, at underskudskriteriet som defineret i traktaten og i forordning (EF) nr. 1467/97 ikke er blevet opfyldt.

                  (17)

                  Slovenien erklærede den 12. marts 2020, at covid-19-pandemien faldt inden for rammerne af loven om smitsomme sygdomme, og traf folkesundhedsmæssige foranstaltninger for at dæmme op for spredningen af virusset. Dette omfattede koordinering af de forskellige roller inden for folkesundhed, primær og sekundær pleje og andre tjenesteydelser samt indførelse af passende testprotokoller. Sideløbende hermed indførte Slovenien strenge inddæmningsforanstaltninger, hvor dagligvarebutikker, apoteker, banker, benzinstationer og postkontorer dog forblev åbne. De folkesundhedsmæssige foranstaltninger og inddæmningsforanstaltningerne har i den første bølge (marts-maj) hjulpet Slovenien med at undgå, at antallet af alvorligt syge oversteg sundhedssystemets kapacitet. På grund af inddæmningsforanstaltningerne lukkede mange virksomheder midlertidigt eller reducerede deres aktiviteter. I en åben og eksportorienteret økonomi som Sloveniens har forstyrrelser i forsyningskæden og en reduceret global efterspørgsel efter produkter haft en særlig stærk indvirkning på væksten. Grundet usikkerheden vedrørende den økonomiske udvikling er mange investeringsbeslutninger i den private sektor udskudt. Da transport og turisme, der er to af Sloveniens vigtigste sektorer, forventes at blive hårdest ramt med fald i omsætningen på 70 % i 2020, forventes også et drastisk fald i BNP for 2020.

                  (18)

                  Ved udgangen af april 2020 vedtog de slovenske myndigheder to pakker med foranstaltninger for at modvirke covid-19-chokket i overensstemmelse med de midlertidige rammebestemmelser for statsstøtteforanstaltninger, som Kommissionen vedtog i sin meddelelse af 19. marts 2020. Den første pakke af afhjælpende tiltag til en værdi af ca. 3,1 mia. EUR svarende til ca. 6,4 % af BNP var hovedsagelig møntet på at beskytte arbejdspladser og socialt sårbare grupper. Staten dækker lønkompensation, sygedagpenge, socialsikringsbidrag for midlertidigt afskedigede ansatte samt pensionsforsikringsbidrag for ansatte, der fortsat er på arbejdspladsen. Afbetalingen på lån kan udskydes op til tolv måneder for at afhjælpe virksomhedernes og husholdningernes likviditetsproblemer. Den anden pakke til en værdi af godt 2 mia. EUR svarende til ca. 4,2 % af BNP yder hovedsagelig likviditetsstøtte til virksomheder. Pakken omfatter en statsgarantiordning via banker, der gør det muligt at yde lån til større virksomheder, hvoraf op til 70 % af hovedstolen er statsgaranteret, og lån til små og mellemstore virksomheder (SMV'er), hvoraf op til 80 % er garanteret. Udskydelse af skattebetalinger og fritagelse for sociale bidrag samt offentlige myndigheders fremskyndelse af kontraktbetalinger har til formål at hjælpe virksomhederne med at begrænse deres problemer med likviditet og adgang til finansiering.

                  (19)

                  På baggrund af den øgede efterspørgsel efter sundhedsydelser i begyndelsen af covid-19-krisen oplevede Slovenien udfordringer i forhold til at sikre tilstrækkelig kapacitet på sundhedsområdet. Virusudbruddet afdækkede strukturelle problemer i sundhedssystemet. Det forholdsvis lille antal læger i forhold til landets størrelse er eksempelvis en ekstra udfordring under pandemien. Det er derfor vigtigt at rekruttere mere uddannet sundhedspersonale, beskytte deres arbejdsvilkår og ansætte dem, hvor behovet er størst. Det er afgørende at anvende diagnosticering, testkits og e-sundhedsværktøjer, der giver mulighed for opfølgning og telemedicin. Målrettet forskning og innovative løsninger er også vigtige for at hjælpe de offentlige sundhedstjenester med at indsamle og anvende anonymiserede data med henblik på at kunne træffe oplyste beslutninger. Krisen understreger behovet for at beskytte finansieringskapaciteten i sundheds- og langtidsplejesystemerne, der begge afventer strukturreformer. En rettidig vedtagelse og gennemførelse af den nye lov om sundhedspleje og sundhedsforsikring, udvidelse af sundhedssystemets finansieringskilder og udvikling af finansielle buffere vil afbøde udsvingene i de finansielle midler i løbet af den økonomiske cyklus. I mangel af en lov om langtidspleje har Slovenien begrænsede muligheder for at bekæmpe covid-19-pandemien i de mest berørte institutionsmiljøer. Da ældre mennesker med handicap og mennesker med kroniske sygdomme har en øget risiko for at blive alvorligt syge af virusset, er der behov for en betydelig indsats for at sikre ordentlige langtidsplejetjenester, der er velintegrerede med sundhedstjenesterne.

                  (20)

                  Sundhedskrisen og den økonomiske krise som følge af covid-19-pandemien har lagt et hidtil uset pres på Sloveniens arbejdsmarked og sociale beskyttelsessystem. Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2020 forventes arbejdsløsheden at stige til 7 % i 2020 og falde til 5,1 % i 2021. Slovenien har for at bryde den hastigt stigende arbejdsløshedskurve i de mest berørte sektorer vedtaget omfattende politiske tiltag, der kombinerer forebyggende foranstaltninger med foranstaltninger, der har til formål at lette arbejdstageres hurtige tilbagevenden på arbejdsmarkedet. Centrale politiske tiltag på grundlag af høring af arbejdsmarkedets parter bør fokusere på at opnå en bæredygtig og rimelig genopretning ved at styrke de eksisterende aktive arbejdsmarkedspolitikker og beskæftigelsespolitikker, herunder arbejdsfordelingsordninger, og indførelse af anden tidsbegrænset støtte til virksomheder, f.eks. løntilskud og fritagelse for socialsikringsbidrag. Disse foranstaltninger kunne bidrage til at mindske indkomsttabet for alle arbejdstagere, herunder dem, der er i atypiske ansættelsesforhold, og selvstændige. Fleksible arbejdsforhold, herunder fleksible arbejdssteder (f.eks. mulighed for fjernarbejde), fleksibel arbejdstid (f.eks. flekstidsordninger) og fleksibilitet i arbejdsorganiseringen (f.eks. interne tjenesteydelser i virksomheden) kan i høj grad understøtte beskæftigelsen i nedlukningsperioder, og når de økonomiske aktiviteter genoptages. Det er afgørende at værne om iværksætterånden for at genoprette økonomien og kunne foretage de nødvendige tilpasninger efter covid-19-krisen. Det er derfor særlig vigtigt at støtte de selvstændige ved at mindske den administrative byrde og de økonomiske ulemper, som i en sammenligning med arbejdstagere gør sig særligt gældende for denne gruppe.

                  (21)

                  For at afbøde covid-19-krisens sociale virkninger er det vigtigt, at Slovenien fortsætter med at give tilstrækkelige sociale ydelser. I den forbindelse vil det være nødvendigt regelmæssigt at overvåge, hvordan krisen påvirker fattigdomsniveauet. Der bør lægges særlig vægt på ældre mennesker, navnlig ældre kvinder, for hvilke risikoen for fattigdom eller social udstødelse allerede var højere end EU-gennemsnittet før krisen. Ændringen af pensionslovgivningen, som nationalforsamlingen vedtog i november 2019, forventes at forbedre pensionernes tilstrækkelighed for nye pensionister, mens de nuværende pensionister, herunder dem, der befinder sig på eller under fattigdomsgrænsen, ikke kommer til at få glæde af den. Hvis de organisationer, der arbejder i forreste linje, får yderligere økonomisk støtte, vil det sikre, at covid-19-pandemien ikke uforholdsmæssigt rammer mennesker, der er i risiko for social udstødelse, og at disse mennesker får deres grundlæggende behov såsom daglige måltider og sundhedsydelser dækket.

                  (22)

                  Der blev indført likviditetsforanstaltninger for virksomheder i april 2020, men der er stadig levedygtige virksomheder som f.eks. mindre innovative virksomheder og højvækstvirksomheder uden tilstrækkelig finansiel baggrund, som giver banker mulighed for at retfærdiggøre kreditgivning til sådanne virksomheder. Forbedret adgang til alternativ finansiering, herunder egenkapitalinstrumenter (f.eks. venturekapital), kan være nødvendig, navnlig i lande som Slovenien, hvis aktiemarkeder er underudviklede. Sloveniens nuværende egenkapitalredskaber kunne som planlagt i andre medlemsstater anvendes til at kanalisere bistandsmidler til de virksomheder, der er kommet godt gennem krisen, såsom innovative små og mellemstore virksomheder, nystartede virksomheder og vækstvirksomheder. Ved af anvende de garantier, der findes i Unionens regler, sikres det, at disse indsprøjtninger ikke kommer til at påvirke virksomhedernes effektivitet eller økonomiske konkurrence negativt.

                  (23)

                  Covid-19-krisen har i alvorlig grad påvirket normalt levedygtige virksomheders og husholdningers evne til at betale deres regninger. Hvis man ikke havde grebet ind, ville en stor del af den private sektor risikere at gå konkurs. De likviditetsforanstaltninger til virksomheder, som den slovenske regering har indført, omfatter et 12-måneders moratorium for tilbagebetaling af ikkemisligholdte banklån til ikkefinansielle selskaber og husholdninger. Denne og lignende foranstaltningers effektivitet skal vurderes og overvåges nøje. For at sikre den finansielle stabilitet bør eventuelle negative konsekvenser af foranstaltningerne hurtigt afhjælpes.

                  (24)

                  Kriseramte virksomheder, især mindre virksomheder, har ikke blot behov for likviditet og finansiering, men også et gunstigt erhvervsklima. Dette omfatter en hurtig og ubureaukratisk gennemførelse af covid-19-hjælpeforanstaltningerne, men også mere end dette. Landets store lovgivningsmæssige og administrative byrder medfører omkostninger, som hårdt pressede virksomheder ikke har råd til i denne udfordrende periode. En effektiv måde, hvorpå man kan yde umiddelbar og mærkbar hjælp til virksomhederne, uden at det får indvirkning på statsbudgettet og dermed indirekte på skatteyderne, er ved at reducere bureaukratiet f.eks. i forbindelse med tilladelser, indberetningsforpligtelser og skatteprocedurer. En modernisering af bestemmelserne vil gøre det muligt for erhvervene at tilbyde flere omkostningseffektive og innovative tjenesteydelser, hvilket virksomhederne har brug for nu. Slovenien har udviklet redskaber til at mindske den administrative byrde, herunder enhedsdokumentet og SMV-testen. Disse redskaber bør nu anvendes fuldt ud med henblik på at yde akut bistand. Krisen vil lægge yderligere pres på de erhvervsmæssige tvistbilæggelser og retsforfølgelsen af økonomisk kriminalitet. Der er også behov for, at der i forbindelse med insolvensreglerne kommer mere fokus på at undgå kriserelaterede konkurser, hurtig afvikling af ikkelevedygtige virksomheder og en ny chance til de involverede.

                  (25)

                  For at fremme den økonomiske genopretning vil det være vigtigt at fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer, herunder gennem relevante reformer. Dette kunne eksempelvis være investeringer i den grønne omstilling i form af bæredygtige projekter, som f.eks. omstilling væk fra kulminer og kulbaseret elproduktion. Investering i den grønne omstilling som beskrevet i Sloveniens nationale energi- og klimaplan kan være med til på kort og mellemlang sigt at sætte gang i genopretningen efter covid-19-pandemien. Dette kan indebære at øge andelen af vedvarende energikilder, som på nuværende tidspunkt er lille, styrke energiinfrastrukturen, mindske luftforureningen, der er over EU-gennemsnittet i Sloveniens byer, styrke den cirkulære økonomi, understøtte socialt iværksætteri og sætte skub i bestræbelserne på at begrænse omstillingens potentielle indvirkning på de hårdest ramte regioner og sektorer. Det nuværende fald i emissionerne vil være kortvarigt, hvis der ikke er tilstrækkelig fokus på ren energi og klimainvesteringer i genopretningspakkerne, hvilket vil få Slovenien til at sakke bagud i forhold til landets egne klimamål. Programmeringen for Fonden for Retfærdig Omstilling for 2021-2027, som er genstand for et forslag fra Kommissionen, kan hjælpe Slovenien med at imødegå nogle af de udfordringer, der følger af omstillingen til en klimaneutral økonomi, navnlig i de områder, der er omhandlet i bilag D til landerapporten for 2020. Det vil sætte Slovenien i stand til at gøre bedst muligt brug af fonden.

                  (26)

                  For at opnå en økonomisk genrejsning, der omfatter princippet om bæredygtighed, vil der være behov for yderligere at udvikle bæredygtig transport og støtte offentlig passagertransport og bæredygtige forbindelser, navnlig togdrift. Covid-19-krisen har medført yderligere udfordringer for gods- og transittransport, og selv om Slovenien har truffet de nødvendige foranstaltninger og muliggjort strømmen af varer, navnlig vigtige varer, vil krisen få en negativ indvirkning på landets økonomiske vækst.

                  (27)

                  Som led i en exit- og genopretningsstrategi vil det være vigtigt at støtte investeringer i forskning og innovation (FoI), som er en kritisk drivkraft for produktivitet og økonomisk vækst. Selv før krisen blev Slovenien bedømt til kun at være en »moderat innovator«, hvilket hæmmer landets indsats for at indhente de lande, der klarer sig bedst. Erhvervssektoren tegner sig for 75 % af de midler, der investeres i forskning og udvikling (FoU). Den økonomiske afmatning bringer endnu engang erhvervslivets forskning, udvikling og innovation i fare. Det relativt lave innovationstempo, navnlig for SMV'ers vedkommende, hæmmer udviklingen og spredningen af de innovative virksomhedsprocesser og -løsninger, som der er behov for i forbindelse med covid-19-krisen. Der er behov for investeringer med henblik på at hjælpe innovative SMV'er, herunder nyetablerede virksomheder, hvis aktiviteter omfatter nye teknologier og banebrydende innovation, med at opskalere deres produktion. Samarbejdet mellem den akademiske verden og erhvervslivet er generelt begrænset til mellem- og højteknologiske sektorer. Effektiviteten af de videnoverførselskontorer, der er etableret af forsknings- og uddannelsesinstitutioner, varierer betydeligt. Forbindelser mellem den akademiske verden og erhvervslivet har afgørende betydning for en vellykket omsætning af videnskab til innovation, forbedring af landets FoI-resultater og fremme af økonomisk vækst. De offentlige udgifter til FoU har været beskedne og delvis afhængige af Unionens strukturfonde. Det er behov for en prioritering af de offentlige investeringer i FoI, herunder teknologisk og anvendt forskning, for at landet kan komme på fode igen efter krisen.

                  (28)

                  Digital omstilling vil være afgørende for den økonomiske genopretning efter covid-19-krisen. Landets potentiale på dette område kom til udtryk ved den hurtige udrulning af hjemmearbejdsordninger og nogle slovenske virksomheders løsninger til onlinesalg, da krisen brød ud. Mere digitalisering i forretningsmodeller og produktionsprocesser vil udvide denne omstilling til flere økonomiske sektorer. Slovenien kan i forbindelse med støtten til den videre digitalisering af mindre avancerede traditionelle brancher bygge videre på eksisterende viden og særdeles god kapacitet inden for robotteknik, kunstig intelligens og blockchainteknologi. En genanvendelse af den brede vifte af de offentlige data, der for nuværende er tilgængelige, kunne understøtte innovationen og big data-økonomien. Hvis arbejdstagernes digitale færdigheder forbedres, vil det kunne øge deres beskæftigelsesegnethed forholdsvis hurtigt og understøtte den økonomiske genrejsning. Hvis der indføres brugervenlige e-forvaltningstjenester og digitale offentlige tjenester, ville det bidrage til at mindske de administrative byrder for virksomhederne. Mens en række offentlige onlinetjenester allerede er tilgængelige, vil udbredelsen heraf til borgere og virksomheder kræve en indsats for at øge offentlighedens tillid til og sikkerheden i forbindelse med onlinetransaktioner (f.eks. udrulning af en national elektronisk identifikator, cybersikkerhed og privatlivsbeskyttende funktioner). Det er nødvendigt med hurtige og pålidelige bredbåndsforbindelser (fastnet og mobilnet), også i landdistrikterne, for at kunne udvikle centrale sociale og økonomiske onlinetjenester. Udrulningen af 5G-nettet afhænger af rettidig tildeling af 5G-frekvenser.

                  (29)

                  Traditionel undervisning på alle uddannelsesniveauer er erstattet af fjernlæring som følge af covid-19-nedlukningen. Onlinelæring kræver passende digital infrastruktur, undervisningsmateriale og lærere, der har de nødvendige færdigheder og den nødvendige støtte til at kunne undervise effektivt. Alle elever, særligt sårbare grupper, herunder handicappede eller elever fra landdistrikterne, behøver passende adgang til fjernlæring og tilstrækkelige digitale færdigheder for at kunne drage fuld nytte af fjernlæring. For navnlig at forbedre arbejdstagernes færdigheder bør digitale kompetencer have en mere fremtrædende plads i skolernes læseplaner og programmer. Dette vil give mulighed for mere udbredt brug af fjernarbejde og digitale tjenester, et bedre match mellem digitale færdigheder og arbejdsmarkedets krav samt inklusion af sårbare grupper, f.eks. ældre eller mennesker i landområderne.

                  (30)

                  Hvor de landespecifikke henstillinger, der fremgår af denne henstilling (»de landespecifikke henstillinger fra 2020«), har fokus på at imødegå covid-19-pandemiens socioøkonomiske konsekvenser og lette den økonomiske genopretning, omhandlede de landespecifikke henstillinger fra 2019 også reformer, der er væsentlige for at imødegå strukturelle udfordringer på mellemlang og lang sigt. De landespecifikke henstillinger fra 2019 er stadig relevante, og de vil fortsat være genstand for overvågning i forbindelse med næste års europæiske semester. Det gælder også de landespecifikke henstillinger fra 2019 vedrørende investeringstiltag inden for den økonomiske politik. Alle de landespecifikke henstillinger fra 2019 bør tages med i betragtning i den strategiske programmering af midlerne under samhørighedspolitikken efter 2020, herunder ved afbødningsforanstaltninger og exitstrategier i forbindelse med krisen.

                  (31)

                  Det europæiske semester danner rammen for løbende samordning af den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken i Unionen, hvilket kan bidrage til en bæredygtig økonomi. Medlemsstaterne har i deres nationale reformprogrammer for 2020 gjort status over de fremskridt, der er gjort med opfyldelsen af De Forenede Nationers mål for bæredygtig udvikling (»verdensmålene«). Ved at sikre en fuldstændig efterlevelse af de landespecifikke henstillinger fra 2020 vil Slovenien bidrage til opfyldelsen af verdensmålene og til de fælles bestræbelser på at sikre konkurrencedygtig bæredygtighed i Unionen.

                  (32)

                  Det er afgørende at sikre en nøje samordning af økonomierne i Den Økonomiske og Monetære Union for at opnå en hurtig genopretning og overvinde de økonomiske konsekvenser af covid-19-pandemien. Slovenien bør som en medlemsstat, der har euroen som valuta, sikre, at dets politikker fortsat er i overensstemmelse med henstillingerne fra 2020 vedrørende euroområdet og koordineret med henstillingerne for de øvrige medlemsstater, der har euroen som valuta, under samtidig hensyntagen til de politiske retningslinjer fra Eurogruppen.

                  (33)

                  Som led i det europæiske semester 2020 har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Sloveniens økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2020. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet for 2020, det nationale reformprogram for 2020 samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de landespecifikke henstillinger, der er rettet til Slovenien i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Slovenien, men også til deres overensstemmelse med Unionens regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Unionen ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

                  (34)

                  Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået Sloveniens stabilitetsprogram for 2020, og dets udtalelse (9) afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

            HENSTILLER, at Slovenien i 2020 og 2021 iværksætter tiltag med henblik på at:

                  1.

                  træffe alle nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul til effektivt at imødegå covid-19-pandemien, understøtte økonomien og støtte det efterfølgende opsving, føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre en holdbar gæld, og samtidig øge investeringerne, så snart den økonomiske situation tillader det, sikre sundheds- og langtidsplejesystemets modstandsdygtighed, herunder ved at sørge for tilstrækkelig forsyning af kritiske medicinske produkter og afhjælpe manglen på sundhedspersonale

                  2.

                  afbøde covid-19-krisens sociale og beskæftigelsesmæssige følgevirkninger, herunder ved at yde passende indkomstkompensation og social beskyttelse og udvide arbejdsfordelingsordningerne samt gennem fleksible arbejdsordninger, sikre at disse foranstaltninger yder tilstrækkelig beskyttelse for atypiske arbejdstagere

                  3.

                  fortsætte med hurtigt at gennemføre foranstaltninger for at yde likviditet og finansiering til virksomheder og husholdninger og mindske de administrative byrder, fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer for at støtte den økonomiske genopretning, målrette investeringer mod den grønne og den digitale omstilling, navnlig ren og effektiv produktion og anvendelse af energi, miljøvenlig infrastruktur, bæredygtig transport, forskning og innovation samt udrulning af 5G-nettet, fremme virksomheders digitale kapacitet og styrke digitale færdigheder, e-handel og e-sundhed.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 20. juli 2020.

               På Rådets vegne

            J. KLOECKNER

               Formand

         (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25).

         (3)  EUT C 301 af 5.9.2019, s. 143.

         (4)  Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/460 af 30. marts 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013 og (EU) nr. 508/2014 for så vidt angår særlige foranstaltninger til mobilisering af investeringer i medlemsstaternes sundhedssystemer og andre dele af deres økonomier som reaktion på covid-19-udbruddet (investeringsinitiativ som reaktion på coronavirusset) (EUT L 99 af 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/558 af 23. april 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 1301/2013 og (EU) nr. 1303/2013 for så vidt angår særlige foranstaltninger med henblik på at give ekstraordinær fleksibilitet med hensyn til anvendelsen af de europæiske struktur- og investeringsfonde som reaktion på covid-19-udbruddet (EUT L 130 af 24.4.2020, s. 1).

         (7)  EUT C 320 af 10.9.2018, s. 103.

         (8)  De primære offentlige nettoudgifter består af de samlede offentlige udgifter minus renteudgifter, udgifter til EU-programmer, som fuldt ud modsvares af EU-midler, og ikkediskretionære ændringer i udgifter til arbejdsløshedsunderstøttelse. Nationalt finansierede faste bruttoinvesteringer udjævnes over en fireårsperiode. Diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden eller lovbestemte indtægtsforøgelser er medregnet. Engangsforanstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden er modregnet.

         (9)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.