title: Rådets henstilling af 9. juli 2013 om Spaniens nationale reformprogram for 2013 og med Rådets udtalelse om Spaniens stabilitetsprogram for 2012-2016

text:
               30.7.2013

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 217/81

      RÅDETS HENSTILLING

   af 9. juli 2013
   om Spaniens nationale reformprogram for 2013 og med Rådets udtalelse om Spaniens stabilitetsprogram for 2012-2016
   2013/C 217/20
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,
   som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog det en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 29. juni 2012 vedtog medlemsstaternes stats- og regeringschefer en vækst- og beskæftigelsespagt, som udgør en sammenhængende ramme for indsatsen på nationalt plan og på EU-plan samt i euroområdet under anvendelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter og politikker. De traf beslutning om tiltag, der skal iværksættes af medlemsstaterne, og forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa 2020-strategien og gennemføre de landespecifikke henstillinger.

               (4)

               Den 10. juli 2012 vedtog Rådet en henstilling (4) om Spaniens nationale reformprogram for 2012 og afgav sin udtalelse om Spaniens stabilitetsprogram for 2012-2015.

               (5)

               Den 28. november 2012 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse som markerede starten på det europæiske semester 2013 for samordning af de økonomiske politikker. Den 28. november 2012 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Spanien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

               (6)

               Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 7. februar 2013 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2013 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2013.

               (7)

               Den 14. marts 2013 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

               (8)

               Den 10. april 2013 offentliggjorde Kommissionen resultaterne af sin dybdegående undersøgelse af Spanien i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. På grundlag af sin analyse konkluderede Kommissionen, at Spanien har uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer. Særligt det særdeles høje niveau for privat gæld og udenlandsgæld udgør stadig en risiko for væksten og den finansielle stabilitet; banksektoren gennemgår en rekapitalisering og omstrukturering, herunder med offentlige midler; usmidighed på arbejdsmarkedet og markedet for varer bidrager til høj og stigende arbejdsløshed og lægger generelt hindringer i vejen for en tilpasning af økonomien. Der sker ganske vist en tilpasning, men den nødvendige korrektion er så stor, at det kræver fortsat stærk politisk handling på markederne for varer og tjenesteydelser og på arbejdsmarkedet samt inden for finanssektoren og i de offentlige finanser.

               (9)

               Den 30. april 2013 forelagde Spanien sit nationale reformprogram for 2013 og sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2016. På grund af den indbyrdes sammenhæng mellem de to programmer er der foretaget en samtidig vurdering af dem.

               (10)

               På grundlag af vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at de makroøkonomiske antagelser, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne i programmet, overordnet set er realistiske for 2013 og behæftet med visse risici for et mere negativt resultat i 2014 og tiden derefter sammenlignet med Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013. Det forventes i stabilitetsprogrammet, at der bliver lavere vækst i perioden 2014-2016 end forudset i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013, men prognosen bygger på en forudsætning om, at der fortsat vil blive ført den samme politik, og den tager således ikke hensyn til den finanspolitiske konsolidering, der bliver nødvendig for at nå stabilitetsprogrammets mål for budgettet. Formålet med budgetstrategien i stabilitetsprogrammet er at bringe det samlede offentlige underskud ned under referenceværdien på 3 % af BNP senest i 2016. Konsolideringen skal hovedsagelig ske gennem udgiftsbegrænsning, idet udgiftskvoten skal nedbringes med 3,7 procentpoint i løbet af perioden 2012-2016, men skal også ske gennem visse indtægtsforøgende foranstaltninger. På grundlag af den (genberegnede) strukturelle saldo (5) er den årlige forbedring af det strukturelle underskud, som er planlagt i stabilitetsprogrammet, på 1,2 %, 0,4 %, 0,9 % og 0,9 % af BNP for årene 2013-2016. Efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud bekræfter stabilitetsprogrammet den mellemfristede budgetmålsætning om en strukturelt set afbalanceret budgetstilling, som ville være nået i 2018. Den mellemfristede budgetmålsætning er mere ambitiøs end krævet i stabilitets- og vækstpagten. Den planlagte hastighed af den strukturelle tilpasning i 2017-2018 udgør tilstrækkelige fremskridt hen imod den mellemfristede budgetmålsætning. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes det, at den offentlige gældskvote når sit højdepunkt i 2016, hvorefter den begynder at falde.
               Der er visse risici forbundet med tilpasningskursen for gæld og underskud. De foranstaltninger, der skal medvirke til at opnå målene for underskuddet, er ikke tilstrækkeligt præciseret, særligt på regionalt plan. For 2016 indeholder stabilitetsprogrammet ikke nogen foranstaltninger, og de foregående midlertidige foranstaltninger bliver kun forlænget til 2014. Planlagte besparelser fra reformen af lokalforvaltningen er forbundet med betydelig risiko i forbindelse med gennemførelsen. Derudover er der, så længe der stadig er store makroøkonomiske ubalancer, usikkerhed med hensyn til den økonomiske situation, situationen på arbejdsmarkedet og den finansielle situation samt med hensyn til udviklingen i indtægterne. Hvis den reform af førtidspensionen, der er vedtaget, fuldt ud blev gennemført, og der blev opnået enighed om faktoren for bæredygtighed, ville det begrænse de risici, der er forbundet med den sociale sikringsordning. En yderligere risiko hidrører fra eventualforpligtelser i forbindelse med beskyttelsesordninger/garantier for aktiver. Der er sket betydelige fremskridt med hensyn til indberetningen om gennemførelsen af budgettet, men der kan stadig foretages en mere gennemsigtig og rettidig gennemførelse af forebyggelses- og korrektionsmekanismerne i loven om budgetstabilitet. Der mangler en systematisk og rettidig indberetning af den offentlige forvaltnings gæld, hvis store udestående poster nødvendiggjorde en ad hoc tilbagebetalingsordning. Oprettelsen af et uafhængigt finansråd er blevet forsinket. En foreslået ændring af indekseringsreglerne for alle offentlige indtægter og udgifter ville medføre budgetmæssige besparelser og bedre muligheder for tilpasning af priserne til de økonomiske forhold. I det nationale reformprogram anerkendes der også et behov for yderligere at forbedre omkostningseffektiviteten i forbindelse med udgifter i sundhedssektoren og udgifter til lægemidler, f.eks. ved at revidere referencepriser og centralisere indkøb af lægemidler eller indføre en højere grad af egenbetaling.

               (11)

               Selv om der i 2012 skete en betydelig justering af den relative skattebyrde hen imod forbrugs- og miljøskatter, er den spanske skattekvote fortsat blandt de laveste i Unionen. Skattesystemets effektivitet kan forbedres yderligere ved at øge andelen af mere vækstfremmende indirekte skatter og sætte ind over for skattesvig og skatteunddragelse på linje med bestræbelserne på finanspolitisk konsolidering. Spanien har truffet visse foranstaltninger til at reducere gældsfordelen i selskabsbeskatningen, men det er nødvendigt at gøre en yderligere indsats under hensyn til den høje gældsætningsgrad blandt private.

               (12)

               Programmet for tilpasning af finanssektoren forløber planmæssigt. Særligt er der blevet foretaget de nødvendige rekapitaliseringer, og kapitalforvaltningsselskabet Sareb er blevet oprettet. Omstruktureringen af bankerne i overensstemmelse med afgørelserne i henhold til statsstøttereglerne vil kræve stadig bevågenhed i de kommende år. For at lette finansierings- og likviditetsproblemerne for virksomhederne gennemførte Spanien i 2012 en omfattende plan for betaling af regionale og lokale myndigheders forretningsgæld til virksomheder (27,3 mia. EUR) og tog en række initiativer til at øge virksomhedernes finansieringsmuligheder. Der er planlagt en forlængelse af planen for 2013.

               (13)

               Situationen på arbejdsmarkedet er fortsat kritisk. Omlægningen af økonomien væk fra indenlandsk efterspørgsel og byggeri i en situation, hvor der bl.a. er et usmidigt marked, og de efterspurgte kvalifikationer ikke svarer til de udbudte, har medvirket til en stigning i ledighedsprocenten til 27 % primo 2013. Særligt bekymrende er den markante stigning i ledighedsprocenten for unge til 56 % og stigningen i antallet af langtidsledige til 44,4 % af alle ledige ved udgangen af 2012. De foreliggende data tyder på, at arbejdsmarkedsreformen i 2012 er begyndt at føre til større intern (dvs. inden for samme virksomhed) fleksibilitet, til en vis nedbringelse af omkostningerne ved afskedigelse og til større løntilbageholdenhed. Det er bebudet i det nationale reformprogram, at der i juli 2013 vil foretages en officiel evaluering af reformen set i forhold til de formål, den skal opfylde, med henblik på eventuelt at supplere den. Reformer inden for de aktive arbejdsmarkedspolitikker er blevet forsinket, der er stadig behov for en indsats for at modernisere og styrke den offentlige arbejdsformidling selv, og den mulighed for at drive private arbejdsformidlingskontorer, der blev indført for nylig, mangler stadig at blive gjort fuldt operationel, og det samme gælder samarbejdet mellem nationale og regionale offentlige arbejdsformidlinger (en enkelt, samlet jobportal).

               (14)

               Det er en medvirkende årsag både til den høje ledighedsprocent for de unge og til langtidsarbejdsløsheden, at en stor andel af de ledige (35 %) står uden kvalifikationsbeviser, og at uddannelsen ikke er tilstrækkelig relevant for arbejdsmarkedet. Den nationale strategi for unges beskæftigelse og iværksættervirksomhed for 2013-2016, der blev fremlagt i marts 2013, omfatter en række foranstaltninger på kort og længere sigt, der skal forbedre beskæftigelsesmulighederne for de unge. Samtidig er der indført erhvervsuddannelser med integreret praktik, og der er allerede påbegyndt pilotprojekter i 2012. Det nationale reformprogram for 2013 betoner også vigtigheden af hurtigt at gennemføre reformen af uddannelsessystemet og forbedre den generelle kvalitet af uddannelsen.

               (15)

               Hovedsageligt som følge af situationen på arbejdsmarkedet, men også fordi det er begrænset, hvor effektiv den sociale beskyttelse har været til at bekæmpe fattigdom, ligger Spanien under EU's gennemsnit med hensyn til de vigtigste nøgleindikatorer for fattigdom og social udstødelse, og børn er særligt udsatte. Generelt er der ikke registreret nogen væsentlige forbedringer i forbindelse med udviklingen af nye politiske foranstaltninger. Det nationale reformprogram indeholder ingen oplysninger om indholdet af eller tidsrammen for godkendelsen af den nationale handlingsplan for social inklusion 2013-2016. De vigtigste udfordringer består i at rationalisere målene og ressourcerne inden for en passende strategisk ramme, forbedre styringen og den interinstitutionelle koordinering på nationalt, regionalt og lokalt plan, forenkle sagsbehandlingen for ansøgere om social bistand og se på hindringerne for mobilitet. Der er konstateret visse fremskridt med hensyn til foranstaltningerne til at bekæmpe børnefattigdom og forbedre effektiviteten af støtteordninger for familier.

               (16)

               Svagheder ved erhvervsmiljøet, såsom segmentering af det indenlandske marked og adgangshindringer i servicesektoren, bremser jobskabelsen, og fremskridtet med reformerne inden for dette område tager længere tid en forventet i reformplanen fra september 2012. Det første forslag til lov om markedsenhed blev vedtaget af regeringen i januar 2013, og loven forventes at blive endeligt vedtaget af parlamentet inden udgangen af 2013. Efter det nationale reformprogram 2013, der gentager tidligere tilsagn, skal der foreligge et første forslag til lov om erhvervsmæssige ydelser senest ultimo juni 2013, og loven om iværksættervirksomhed og om internationalisering af selskaber skal vedtages endeligt inden udgangen af 2013. Uanset de forventede virkninger af disse reformer er der stadig mulighed for yderligere at forbedre vilkårene for markedsadgang og markedsudtræden, særligt ved at nedbringe sagsbehandlingstiden for erhvervstilladelser og revidere reglerne om insolvens. Endvidere bør der sættes ind over for de reguleringsmæssige og andre hindringer for virksomhedernes vækst. Trods de seneste reformer begrænser hindringerne for storbutikkers markedsadgang fortsat konkurrencen inden for detailbranchen. I september 2012 vedtog regeringen et lovforslag med henblik på at sammenlægge den nationale konkurrencemyndighed med kontrolmyndigheder og regelfastsættende myndigheder inden for seks sektorer og oprette et enkelt organ — den nationale kommission for markeder og konkurrence (CNCM). Reformen har til formål at opnå en ensartet anvendelse af konkurrenceprincipperne inden for alle erhvervssektorerne. Fjernelse af skattefradragene for betaling af renter og afdrag på realkreditlån var i 2012 af afgørende betydning for at fjerne incitamentet til at erhverve egen bolig, men bestræbelserne på at skabe et større og mere effektivt lejemarked, hvilket også ville hjælpe mobiliteten i arbejdsstyrken, er endnu i deres vorden.

               (17)

               Underskuddet i forbindelse med elafgifterne, der indebærer en potentielt omfattende eventualforpligtelse for budgettet og ikke ubetydelige makroøkonomiske risici, er endnu ikke bragt endeligt på plads, da de foranstaltninger, der blev præsenteret i 2012 og i begyndelsen af 2013, har været utilstrækkelige. I det nationale reformprogram for 2013 har regeringen bebudet, at et lovforslag om yderligere reformer af elektricitetssektoren vil blive fremlagt i slutningen af juni 2013. Der er stadig muligheder for yderligere at forbedre konkurrencen på detailmarkedet for elektricitet. Der findes en omfattende transportinfrastruktur, men det er muligt at foretage en mere stringent udvælgelse af investeringer og opprioritere en effektiv vedligeholdelse af de eksisterende netværk. Hvis der som planlagt bliver oprettet et uafhængigt overvågningscenter, vil det hjælpe. Samtidig ligger der tekniske og juridiske hindringer i vejen for konkurrence inden for godstransport og befordring af passagerer med jernbane.

               (18)

               På grund af den udstrakte grad af decentralisering er det nødvendigt at foretage en omfattende koordinering mellem de forskellige grene af den offentlige forvaltning, både for at nedbringe omkostningerne og for at begrænse den administrative byrde på virksomheder og husstandene. Med henblik herpå er der en række initiativer, der er blevet taget eller er undervejs. Særligt fremsatte regeringen i februar 2013 et forslag til lov om reform af lokalforvaltningen (der skal vedtages af parlamentet inden udgangen af 2013), og der blev nedsat et udvalg vedrørende reformen af den offentlige forvaltning. Det fremsætter forslag om en reform af den spanske offentlige forvaltning inden udgangen af juni 2013. Reformer med henblik på at få retssystemet til at fungere bedre er undervejs, selv om der er forsinkelse med visse foranstaltninger, og der stadig er mulighed for at forbedre effektiviteten ved de spanske domstole.

               (19)

               Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Spaniens økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Spanien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens overordnede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-9 nedenfor.

               (20)

               På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (21)

               På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Vurderingen konkluderer, at den foreslåede køreplan for reformerne er vidtrækkende og går i den rigtige retning. Samtidig viser vurderingen tydeligt, at det haster med at vedtage de manglende reformer og gennemføre dem effektivt, så de kan begynde at få de forventede positive virkninger. Rådets anbefalinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 1- 5, 7, 8 og 9 nedenfor.

               (22)

               Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen også gennemført en analyse af den økonomiske politik i euroområdet som helhed. På dette grundlag har Rådet vedtaget særlige henstillinger rettet til de medlemsstater, der har euroen som valuta (7). Som et land, der har euroen som valuta, bør Spanien også sikre fuld og rettidig gennemførelse af de nævnte henstillinger,

         HENSTILLER, at Spanien i perioden 2013-2014 træffer følgende foranstaltninger med henblik på at:

               1.

               Gennemføre den strukturelle finanspolitiske indsats, som kræves i Rådets henstilling under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, så der sikres en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2016. Med henblik herpå gennemføre de foranstaltninger, der er vedtaget i 2013-budgetplanerne, på alle niveauer i den offentlige forvaltning og styrke budgetstrategien på middellang sigt med tilstrækkeligt veldefinerede strukturelle foranstaltninger for årene 2014-2016. En varig korrektion af den manglende balance på budgettet afhænger af en realistisk gennemførelse af ambitiøse strukturreformer, hvilket ville øge tilpasningsevnen og sætte skub i den potentielle vækst og beskæftigelse. Når korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud er tilendebragt, fortsætte strukturtilpasningen i et passende tempo, så den mellemfristede målsætning nås senest i 2018. Sikre en streng og gennemsigtig håndhævelse af foranstaltningerne til forebyggelse og korrektion i budgetstabilitetsloven. Oprette en uafhængig skattepolitisk myndighed inden udgangen af 2013 til at udarbejde analyser, yde rådgivning og føre tilsyn med, at finanspolitikken er i overensstemmelse med de nationale finanspolitiske regler og EU's finanspolitiske regler. Forbedre effektiviteten og kvaliteten af de offentlige udgifter på alle niveauer af den offentlige forvaltning og systematisk foretage en revidering af større udgiftsposter senest i marts 2014. Øge omkostningseffektiviteten i sundhedssektoren, mens udsatte grupper dog fortsat sikres adgang hertil, f.eks. ved at nedbringe hospitalernes udgifter til lægemidler, styrke koordineringen mellem forskellige typer pleje og øge incitamenterne til effektiv brug af ressourcerne. Træffe foranstaltninger til at nedbringe det offentliges udestående gæld, undgå, at der opstår yderligere gæld, og jævnligt offentliggøre oplysninger om udestående beløb. Vedtage loven om afskaffelsen af indekseringen for at reducere graden af inerti i priserne i forbindelse med de offentlige udgifter og indtægter, så den kan træde i kraft i begyndelsen af 2014, og overveje at tage yderligere skridt til at begrænse anvendelsen af indekseringsklausuler. Inden udgangen af 2013 afslutte reguleringen af faktoren for bæredygtighed, så pensionsordningens finansielle stabilitet sikres på lang sigt, herunder ved at øge den faktiske pensionsalder ved at tilpasse pensionsalder eller pensionsydelser til ændringer i den forventede levealder.

               2.

               Foretage en systematisk revidering af skattesystemet senest i marts 2014. Overveje yderligere at begrænse skatteudgifter i direkte beskatning, undersøge mulighederne for yderligere at begrænse anvendelsen af de reducerede momssatser og tage yderligere skridt i miljøbeskatning, særligt med hensyn til punktafgifter og afgifter på brændstof. Træffe yderligere foranstaltninger til at reducere gældsfordelen i selskabsbeskatningen. Intensivere kampen mod paralleløkonomien og sort arbejde.

               3.

               Gennemføre finanssektorprogrammet for rekapitalisering af de finansielle institutioner, herunder foranstaltningerne til fremme af ikke-bankmæssig formidling, der blev vedtaget i november 2012.

               4.

               Tilendebringe evalueringen af arbejdsmarkedsreformen fra 2012 med hensyn til alle dens målsætninger og foranstaltninger senest i juli 2013 og om nødvendigt fremlægge ændringer til den senest i september 2013. Vedtage den nationale beskæftigelsesplan for 2013 senest i juli 2013 og hurtigt gennemføre en resultatorienteret reform af de aktive arbejdsmarkedspolitikker, herunder ved at sikre, at der sker en mere målrettet og effektiv vejledning. Styrke og modernisere den offentlige arbejdsformidling for at sikre en effektiv, individuel bistand til de ledige, tilpasset deres profil og uddannelsesbehov. Forbedre effektiviteten af omskolingsprogrammer for ældre og lavt kvalificerede arbejdstagere. Gøre den samlede jobportal fuldt operationel og fremskynde tilrettelæggelsen af samarbejdet om arbejdsformidling mellem det offentlige og det private, så den kan anvendes effektivt allerede i 2013.

               5.

               Gennemføre foranstaltningerne til nedbringelse af ungdomsarbejdsløsheden i strategien for unges beskæftigelse og iværksættervirksomhed for 2013-2016, f.eks. gennem en ungdomsgaranti, og føre indgående tilsyn med deres effektivitet. Fortsætte bestræbelserne på at øge arbejdsmarkedsrelevansen af uddannelse med henblik på at reducere skolefrafald og fremme livslang læring, nemlig ved at forlænge anvendelsen af erhvervsuddannelser med integreret praktik ud over den nuværende pilotfase og indføre et generelt system til kontrol af elevernes færdigheder inden udgangen af 2013.

               6.

               Træffe og gennemføre de nødvendige foranstaltninger til at nedbringe antallet af mennesker, der er truet af fattigdom og/eller social udstødelse, ved at styrke de aktive arbejdsmarkedspolitikker, så personer, der er fjernere fra arbejdsmarkedet, kan blive mere beskæftigelsesegnede, og ved at gøre støtteforanstaltninger, herunder støtteordninger for familier, mere målrettede og effektive.

               7.

               Uopholdeligt vedtage og gennemføre forslaget til lov om markedsenhed og hurtigt træffe alle de supplerende foranstaltninger, der er nødvendige for hurtig gennemførelse. Sikre, at den nyligt oprettede regelfastsættende myndighed er effektiv, selvstændig og uafhængig. Inden udgangen af 2013 vedtage og gennemføre loven om erhvervssammenslutninger og erhvervsmæssige ydelser, for derved at fjerne alle uberettigede begrænsninger i adgangen til og udøvelsen af erhvervsmæssige aktiviteter, og loven om iværksættervirksomhed. Omgruppere og koncentrere støtteordninger for internationalisering af virksomheder. Nedbringe antallet af procedurer for at opnå tilladelser, herunder til industrivirksomhed, og reducere sagsbehandlingstiden for dem samt udvide brugen af »eksprestilladelser« til andre former for virksomhed end detailhandel. Revidere reglerne om insolvens for selskaber og fysiske personer, herunder med henblik på at begrænse iværksætteres personlige ansvar og gøre det lettere for konkursramte virksomheder at få en chance til. Fjerne uberettigede begrænsninger i etablering af store detailbutiksarealer. Senest i marts 2014 tage op til revision, om de retlige regler effektivt støtter udviklingen på lejemarkedet for boliger.

               8.

               Gribe ind over for underskuddet i forbindelse med elafgifterne ved at vedtage og gennemføre en strukturreform i elsektoren inden udgangen af 2013. Øge bestræbelserne på at fuldføre el- og gassammenkoblingerne med nabolandene. Reducere eventualforpligtelserne fra urentabel transportinfrastruktur, der hviler på de offentlige finanser. Iværksætte en uafhængig instans med henblik på at bidrage til vurderingen af fremtidige større infrastrukturprojekter. Træffe foranstaltninger til at sikre effektiv konkurrence inden for godstransport og befordring af passagerer med jernbane.

               9.

               Vedtage reformen af lokalforvaltningen i overensstemmelse med den fremlagte tidsplan og senest i oktober 2013 opstille en plan til effektivitetsforbedringer i den offentlige forvaltning generelt. Vedtage og gennemføre de aktuelle reformer til at forbedre effektiviteten i retssystemet.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 9. juli 2013.

            På Rådets vegne

         R. ŠADŽIUS

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Opretholdt for 2013 ved Rådets afgørelse 2013/208/EU af 22. april 2013 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 118 af 30.4.2013, s. 21).

      (4)  EUT C 219 af 24.7.2012, s. 81.

      (5)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet at Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.

      (6)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

      (7)  Se side 97 i denne EUT.


title: 2012/128/EU: Rådets henstilling af 21. februar 2012 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (9. EUF) for regnskabsåret 2010

text:
               29.2.2012

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 55/33

         RÅDETS HENSTILLING
   af 21. februar 2012
   om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (9. EUF) for regnskabsåret 2010
   (2012/128/EU)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   som henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (1) og ændret ved aftalen undertegnet i Luxembourg den 25. juni 2005 (2),
   som henviser til den interne aftale mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om finansiering og forvaltning af Fællesskabets bistand i henhold til finansprotokollen til partnerskabsaftalen mellem staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, undertegnet den 23. juni 2000 i Cotonou, Benin, samt om finansiel bistand til de oversøiske lande og territorier, på hvilke EF-traktatens fjerde del finder anvendelse (3) (»den interne aftale«), der bl.a. opretter Den Niende Europæiske Udviklingsfond (9. EUF), særlig artikel 32, stk. 3,
   som henviser til finansforordningen af 27. marts 2003 vedrørende den 9. Europæiske Udviklingsfond (4), særlig artikel 96-103,
   som har gennemgået forvaltningsregnskabet og status pr. 31. december 2010 vedrørende transaktionerne under 9. EUF samt Revisionsrettens årsberetning om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter (5), vedrørende regnskabsåret 2010, med Kommissionens svar, der er indeholdt i denne beretning, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Europa-Parlamentet meddeler i henhold til artikel 32, stk. 3, i den interne aftale Kommissionen decharge for den finansielle forvaltning af 9. EUF efter henstilling fra Rådet.

               (2)

               Kommissionens gennemførelse af alle transaktioner under 9. EUF i regnskabsåret 2010 har været tilfredsstillende,

         HENSTILLER til Europa-Parlamentet, at det meddeler Kommissionen decharge for gennemførelsen af transaktionerne under 9. EUF for regnskabsåret 2010.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 21. februar 2012.

            På Rådets vegne

         M. VESTAGER

            Formand

      (1)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

      (2)  EUT L 287 af 28.10.2005, s. 4.

      (3)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 355.

      (4)  EUT L 83 af 1.4.2003, s. 1.

      (5)  EUT C 326 af 10.11.2011, s. 251.


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the United Kingdom’s 2013 national reform programme and delivering a Council opinion on the United Kingdom’s convergence programme for 2012-2017

text:
                          EUROPA-
                          KOMMISSIONEN
                                                 Bruxelles, den 29.5.2013
                                                 COM(2013) 378 final
                               Henstilling med henblik på
                              RÅDETS HENSTILLING
           om Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram for 2013
   og med Rådets udtalelse om Det Forenede Kongeriges konvergensprogram for 2012-
                                          2017
                                {SWD(2013) 378 final}
DA                                                                                DA
 ---pagebreak---                                           Henstilling med henblik på
                                         RÅDETS HENSTILLING
                  om Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram for 2013
      og med Rådets udtalelse om Det Forenede Kongeriges konvergensprogram for 2012-
                                                       2017
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk.
   2 og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af
   overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske
   politikker1, særlig artikel 9, stk. 2,
   som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16.
   november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer2, særlig artikel
   6, stk. 1,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen3,
   som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet4,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og
   som tager følgende i betragtning:
   (1)      Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny
            strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af
            de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en
            særlig indsats for at øge EU's potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.
   (2)      På baggrund af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 13. juli 2010 en henstilling
            om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske
            politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for
            medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker5, som tilsammen udgør de "integrerede
            retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer
            i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.
   1
            EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.
   2
            EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.
   3
            COM (2013) 378 final.
   4
            P7_TA(2013)0052 og P7_TA(2013)0053.
   5
            Rådets afgørelse 2013/208/EU af 22. april 2013.
DA                                                       2                                            DA
 ---pagebreak---    (3) Den 29. juni 2012 vedtog stats- og regeringscheferne en vækst- og beskæftigelsespagt,
       som udgør en sammenhængende ramme for indsatsen på nationalt plan og på EU-plan
       samt i Euroområdet under anvendelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter
       og politikker. De traf beslutning om tiltag, der skal iværksættes af medlemsstaterne, og
       forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa 2020-strategien og
       gennemføre de landespecifikke henstillinger.
   (4) Den 6. juli 2012 vedtog Rådet en henstilling om Det Forenede Kongeriges nationale
       reformprogram for 2012 og afgav en udtalelse om Det Forenede Kongeriges
       opdaterede konvergensprogram for 2012 for perioden 2012-2017.
   (5) Den 28. november vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse6, som
       markerede starten på det europæiske semester i 2013 for samordning af den
       økonomiske politik. Den 28. november 2012 vedtog Kommissionen ligeledes på basis
       af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen7, hvori Det
       Forenede Kongerige blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville
       blive gennemført en dybdegående undersøgelse.
   (6) Den 14. marts 2013 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på
       sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst.
       Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende
       finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder for erhvervslivet,
       fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale
       konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.
   (7) Den 10. april 2013 offentliggjorde Kommissionen resultaterne af sin dybdegående
       undersøgelse for Det Forenede Kongerige8, jf. artikel 5 i forordning (EU) nr.
       1176/2011. Kommissionens analyse førte til den konklusion, at Det Forenede
       Kongerige oplever makroøkonomiske ubalancer, som kræver overvågning og politisk
       handling. Navnlig bør der fortsat holdes et vågent øje med den makroøkonomiske
       udvikling i forbindelse med husholdningernes gæld, som er forbundet med den høje
       realkreditgæld og forholdene på boligmarkedet, samt den ugunstige udvikling i den
       eksterne konkurrenceevne, især hvad angår eksport af varer og den lave
       produktivitetsvækst.
   (8) Den 30. april 2013 afleverede Det Forenede Kongerige sit konvergensprogram for
       2013 for perioden 2012-2017 og sit nationale reformprogram for 2013. For at tage
       hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet
       sammen.
   (9) I henhold til punkt 4 i protokol (nr. 15) om visse bestemmelser vedrørende Det
       Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland finder forpligtelsen efter artikel
       126, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde til at undgå
       uforholdsmæssigt store offentlige underskud ikke anvendelse på Det Forenede
       Kongerige. I henhold til punkt 5 i protokollen bestræber Det Forenede Kongerige sig
       på at undgå et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud. Den 8. juli 2008 besluttede
       Rådet i overensstemmelse med artikel 104, stk. 6, i traktaten om oprettelse af Det
       Europæiske Fællesskab, at der bestod et uforholdsmæssigt stort underskud i Det
       Forenede Kongerige.
   6
       COM (2012) 750 final.
   7
       COM (2012) 751 final.
   8
       SWD (2013) 125 final.
DA                                                3                                                 DA
 ---pagebreak---    (10) Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet for 2013 i henhold til Rådets
        forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske
        scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger, er realistisk. Den
        budgetstrategi, der er skitseret i konvergensprogrammet, har til formål at nå en
        konjunkturkorrigeret saldo tæt på balance i slutningen af en femårig periode. Det
        offentlige underskud toppede på 11,5 % af BNP i 2009-109 og blev takket være
        engangsforanstaltninger, der kunstigt nedbragte underskuddet med 2 procentpoint i
        2012-13, bragt ned på 5,6 % af BNP. Konvergensprogrammet peger dog på, at
        regeringen ikke vil overholde Rådets frist for korrektion af det uforholdsmæssigt store
        underskud i 2014-15, idet underskuddet forventes at være på 6,0 % af BNP. Ifølge
        fremskrivningerne i programmet vil korrektionen ske i 2017-18 med et underskud på
        2,3 % af BNP, dvs. tre år efter Rådets frist fra 2009. Det strukturelle offentlige
        underskud, som genberegnet af Kommissionen, forventes i henhold til programmet at
        blive en anelse forbedret, fra 5,6 % af BNP i 2013-14 til 5,1 % af BNP i 2014-15. I
        løbet af perioden 2010-11 til 2012-13 forventes en gennemsnitlig tilpasset
        finanspolitisk indsats på 1,0 % af BNP, hvilket er et godt stykke under Rådets
        henstilling på 1¾ % af BNP. De største risici for budgetfremskrivningerne kommer af,
        at væksten er lavere end forventet som følge af den konstant høje inflation, hvilket
        hæmmer det private forbrug, samt af en eventuel forværring af de internationale
        forhold, der kan sætte en dæmper på handelen og investeringerne.
        Konvergensprogrammet indeholder ikke en mellemfristet budgetmålsætning som
        omhandlet i stabilitets- og vækstpagten. Regeringen har fortsat sin finanspolitiske
        konsolideringsstrategi, men da udgifterne har været højere end forventet som følge af
        automatiske stabilisatorer, og skatteindtægterne har været lavere end forventet, er
        underskuddet større end ventet. Samtidig har de konsoliderende foranstaltninger, der
        er truffet indtil videre, ikke været tilstrækkelige til at sikre den finanspolitiske indsats,
        der er nødvendig for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud. Endvidere
        bliver de potentielle indtægter fra strukturreformerne, f.eks. målsætningen om et mere
        effektivt skattesystem ved hjælp af en ændring af momssatsstrukturen, stadig ikke
        udnyttet til fulde. Den offentlige gæld steg fra 56,1 % af BNP i 2008-09 til 90,7 % i
        2012-13. Ifølge programmet forventes den offentlige gældskvote at stige til 100,8 % i
        2015-16 og 2016-17, inden den atter falder til 99,4 % i 2017-18.
   (11) Husholdningerne i Det Forenede Kongerige fortsatte deres nedgearing i 2012, men
        med en gæld på 96 % af BNP ligger de stadig langt over gennemsnittet i euroområdet,
        og det vil blive svært at fortsætte nedgearingen, når økonomien begynder at genoptage
        og bolighandelen vender tilbage til mere normale forhold. I en situation med
        boligmangel er boligpriserne fortsat høje og volatile. Kombinationen af høje
        boligpriser og den udbredte anvendelse af variabelt forrentede lån medfører, at
        husholdningerne er særligt udsatte over for renteændringer og stigende arbejdsløshed.
        Regeringen har truffet foranstaltninger til at reformere planlægningsreglerne, men
        boligbyggeriet ligger fortsat på et lavt niveau, og plansystemet, herunder de grønne
        bælter, begrænser stadig i høj grad boligudbuddet. Regeringens foranstaltninger, som i
        højere grad stimulerer boligefterspørgslen end -udbuddet, f.eks. den nyligt fremlagte
        "Help to Buy"-ordning, kan potentielt forværre situationen ved at føre til
        boligprisstigninger og øget gæld i husholdningerne. Ejendomsskattesystemet i Det
        Forenede Kongerige består af en kombination af en degressiv tilbagevendende skat
        (Council Tax) og en progressiv transaktionsafgift (Stamp Duty Land Tax).
        Kombinationen af høje boligpriser, stramme husholdningsbudgetter og mere
   9
        2009-10 henviser til finansåret, som begynder den 1. april og slutter den 31. marts.
DA                                                    4                                               DA
 ---pagebreak---         ansvarlige kriterier for långivning vil sandsynligvis fortsat forhindre mange
        husholdninger med middel indkomst i at blive boligejere. I den forbindelse kan private
        lejeboliger på lang sigt gøres til et mere attraktivt og holdbart alternativ til ejerboliger.
   (12) Det Forenede Kongerige er både konfronteret med arbejdsløshed og
        underbeskæftigelse, især blandt de unge. Arbejdsløsheden lå på 7,8 % i begyndelsen af
        2013 og forventes at forblive overordnet stabil i 2013 og 2014.
        Ungdomsarbejdsløsheden ligger langt højere, på 20,7 %, og er steget fast siden 2007,
        hvor den lå på 14,3 %. 14,0 % af de unge er hverken under uddannelse, i arbejde eller i
        lære. Beskæftigelsen i den private sektor er steget meget i løbet af det seneste år i
        betragtning af den langsomme vækst i BNP, men produktiviteten og lønudviklingen er
        fortsat svag. I Det Forende Kongerige er der en uforholdsmæssig høj andel af lavt
        kvalificere arbejdstagere, som der er en faldende efterspørgsel på. Samtidig er der
        mangel på arbejdstagere med høje faglige og tekniske kvalifikationer, hvilket bidrager
        til den lavere eksterne konkurrenceevne. Til trods for visse fremskridt i løbet af de
        seneste år har en betydelig andel af de unge ikke de færdigheder og kvalifikationer, der
        skal til for at konkurrere på arbejdsmarkedet. Arbejdsløsheden blandt de lavt
        kvalificerede 15-25-årige ligger på 37,2 %, hvilket er langt over EU-gennemsnittet.
        Den eksisterende politik på erhvervsuddannelsesområdet har haft for meget fokus på
        de grundlæggende færdigheder og såkaldte niveau 2-kvalifikationer, mens økonomien
        i stigende grad efterspørger mere avancerede kvalifikationer. Der er gjort en indsats
        for at forbedre kvaliteten af praktik- og lærlingeprogrammerne, men der er behov for
        en endnu større indsats. Kvalifikationssystemet er fortsat meget komplekst, hvilket kan
        have negative følger for virksomhedernes engagement i praktik- og
        lærlingeprogrammerne. Der kunne bygges videre på den såkaldte "Youth Contract" for
        at     gennemføre      ungdomsgarantien         og     imødekomme        problemet       med
        ungdomsarbejdsløshed og skabe muligheder for dem, der hverken er under
        uddannelse, i arbejde eller følger en praktik- eller lærlingeuddannelse.
   (13) Et vedvarende problem i Det Forenede Kongerige er de ringe incitamenter til at
        arbejde. Myndighederne har planer om at afhjælpe dette ved at indføre en "Universal
        Credit", som vil gøre det muligt for personer at beholde nogle af deres
        overførselsindkomster, når de begynder at arbejde. "Universal Credit" kan have
        positive virkninger for beskæftigelsen, men det afhænger i høj grad af en effektiv
        implementering, god vejledning og samspillet med de øvrige sociale ydelser. Samtidig
        vil mange ydelser, der berører personer i den erhvervsaktive alder (working-age
        benefits), og skattefradrag stige med 1 % om året indtil 2016, hvilket er lavere end den
        forventede inflation. Der blev også iværksat en lang række andre reformer af
        velfærdsydelserne i april 2013. Der er risiko for øget fattigdom, herunder øget
        børnefattigdom i de husholdninger, hvor forældrene ikke kan finde arbejde. I
        modsætning hertil er der generelt ikke blevet skåret i hverken omfanget eller
        reguleringen af de universelle eller indtægtsbestemte pensionsudbetalinger. De
        indledende resultater af Det Forende Kongeriges beskæftigelsesprogram (Work
        Programme) tyder på, at det er muligt at forbedre resultaterne. Det Forende Kongerige
        står også over for varige udfordringer med at øge beskæftigelsen for forældre og sørge
        for bedre adgang til billig børnepasning af høj kvalitet. I Det Forenede Kongerige
        kommer 17,3 % af børnene fra hjem, hvor ingen af forældrene har arbejde, hvilket er
        det næsthøjeste i EU. I øjeblikket er omkostningerne til børnepasning i Det Forende
        Kongerige blandt de højeste i EU, hvilket skaber særlige problemer for sekundære
        forsørgere og enlige forældre. I 2010 var kun 4 % af børnene under tre år registreret i
        børnepasning på fuld tid, hvilket er langt under EU-gennemsnittet på 14 %.
DA                                                5                                                   DA
 ---pagebreak---    (14) Virksomhedsgælden i Det Forende Kongerige er kun forholdsvis høj, men alligevel
        finder flere virksomheder det vanskeligt at få adgang til finansiering, og
        erhvervsinvesteringerne forbliver meget lave. Som følge af det enestående fald i
        erhvervsinvesteringerne efter 2007 er de faste bruttoinvesteringer faldet til 14,2 % af
        BNP i 2012. Det er det tredjelaveste niveau i EU. Erhvervslivets udgifter til FoU i Det
        Forenede Kongerige er lavt og faldt fra 1,17 % af BNP i 2001 til 1,09 % i 2011.
        Erhvervslivet er begyndt at genoptage investeringerne med en årlig stigning på 4,9 % i
        2012, hvilket stadig er lavt. Nettolångivningen til erhvervslivet forblev negativ i 2012.
        De store selskaber med solide regnskaber kan optage lån til historisk lave
        omkostninger, mens de fleste andre virksomheder, navnlig SMV'erne, har vanskeligt
        ved at få adgang til finansiering. Dette forværres af den begrænsede konkurrence i
        banksektoren. Implementeringen af de henstillinger, som finansrådet under Bank of
        England har fremsat om forsigtig beregning af bankernes kapitalgrundlag og om,
        hvordan der rettes op på kapitalunderskud uden at begrænse lånemulighederne til
        økonomien, bør hjælpe til at styrke den finansielle stabilitet i banksektoren i Det
        Forenede Kongerige.
   (15) Det Forenede Kongerige står over for en udfordring med at forny og opgradere sin
        energi- og transportinfrastruktur. Det kræver, at der investeres stort i nye
        elproduktionsanlæg inden 2020, både for at erstatte gamle anlæg, som skal lukke, og
        for at overholde forpligtelserne vedrørende vedvarende energi og færre
        CO2-udledninger. Andelen af vedvarende energi i det endelige forbrug er på 3,8 %,
        hvilket svarer til en 25. plads ud af 27 medlemsstater (EU-gennemsnittet er på
        13,0 %). Det vil kræve reguleringsmæssig sikkerhed at fremme passende og rettidige
        investeringer. Manglerne i forbindelse med transportnettenes kapacitet og kvalitet i
        Det Forenede Kongeriges er et strukturelt kendetegn, og er navnlig et problem for
        producenter, distributører og eksportører. Der er i øjeblikket en stor forskel mellem de
        midler, der er givet tilsagn om både i det offentlige og i det private, og behovet for
        investeringer inden for transport, som regeringen vil imødekomme ved at prioritere de
        offentlige udgifter til infrastruktur og tiltrække ekstra private investeringer.
        Enhedsomkostningerne i forbindelse med transportbyggeri og -vedligeholdelse er også
        fortsat høje i Det Forenede Kongerige.
   (16) Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende
        analyse af Det Forenede Kongeriges økonomiske politik. Den har vurderet
        konvergensprogrammet og det nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående
        undersøgelse. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar
        finanspolitik og socioøkonomisk politik i Det Forenede Kongerige, men også til, i
        hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er
        behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at
        der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Kommissionens
        henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester er afspejlet i henstilling
        1-6 nedenfor.
   (17) På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået Det Forenede Kongeriges
        konvergensprogram, og dets udtalelse10 afspejles især i henstilling 1 nedenfor.
   (18) På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne
        vurdering har Rådet gennemgået Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram
        og konvergensprogrammet. Dets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU)
        nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 2, 3, 5 og 6 nedenfor,
   10
        I henhold til artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.
DA                                                         6                                      DA
 ---pagebreak---    HENSTILLER, at Det Forenede Kongerige i perioden 2013-2014 træffer følgende
   foranstaltninger med henblik på at:
   1.       gennemføre en strammere budgetstrategi, der støttes op af tilpas specifikke
            foranstaltninger for 2013-14 og frem. Sikre en holdbar korrektion af det
            uforholdsmæssigt store underskud senest i 2014-15 og nå den finanspolitiske indsats
            i henhold til Rådets henstilling under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt
            store underskud samt bringe den høje offentlige gældskvote på en fast nedadgående
            kurs. En holdbar korrektion af de finanspolitiske ubalancer kræver en troværdig
            gennemførelse af ambitiøse strukturreformer, der styrker tilpasningsevnen og
            stimulerer den potentielle vækst. Føre en differentieret vækstfremmende tilgang til
            finanspolitisk stramning, herunder ved at prioritere rettidige kapitaludgifter, der giver
            store økonomiske gevinster, og gennem en afbalanceret sammensætning af
            konsoliderende foranstaltninger og fremme af finanspolitisk holdbarhed på
            mellemlang og lang sigt. Anvende normalsatsen for moms i højere grad for at øge
            indtægterne
   2.       træffe yderligere foranstaltninger til at øge boligudbuddet, herunder ved en
            yderligere liberalisering af planlægningsreglerne og en effektiv anvendelse af
            plansystemet. Sikre, at boligpolitikken, herunder "Help to Buy"-ordningen ikke
            opfordrer til at optage af uforholdsmæssigt store realkreditlån og fører til
            husprisstigninger. Iværksætte reformer af grund- og ejendomsskatten med henblik på
            at reducere forvridningerne og fremme rettidigt boligbyggeri. Tage skridt til at
            forbedre de lovgivningsmæssige rammer på udlejningsmarkedet, navnlig ved at gøre
            de langsigtede lejemål mere attraktive for både lejere og udlejere
   3.       bygge videre på "Youth Contract" og fremskynde foranstaltninger til at bekæmpe
            ungdomsarbejdsløsheden, f.eks. gennem en ungdomsgaranti. Øge kvaliteten og
            varigheden af praktik- og lærlingeuddannelserne, forenkle kvalifikationssystemet og
            involvere erhvervslivet, navnlig med henblik på avancerede færdigheder og
            færdigheder på et højere niveau. Nedbringe antallet af unge i alderen 18-24 år med
            meget dårlige grundlæggende færdigheder, bl.a. ved en effektiv gennemførelse af
            praktik- og lærlingeuddannelsesprogrammet
   4.       øge indsatsen for at støtte husholdninger med lave indkomster og nedbringe
            børnefattigdommen ved at sikre, at "Universal Credit" og andre velfærdsreformer
            skaber et rimeligt skatte- og bistandssystem, der tilbyder vejledning og giver klare
            incitamenter til at arbejde. Fremskynde gennemførelsen af de planlagte
            foranstaltninger til at nedbringe omkostningerne i forbindelse med børnepasning og
            forbedre kvaliteten og adgangen hertil
   5.       tage yderligere skridt til at give erhvervslivet bedre adgang til bankfinansiering og
            andre former for finansiering, og samtidig sikre at foranstaltningerne særligt
            målrettes rentable virksomheder, navnlig SMV'er. Mindske adgangsbarriererne i
            banksektoren, reducere omkostningerne ved at skifte bank og fremme udbredelsen af
            nye banker gennem frasalg af bankernes aktiver. Effektivt at gennemføre
            finansrådets henstillinger om forsigtig vurdering af bankernes kapitalgrundlag, og
            om hvordan der rettes op på kapitalunderskud
   6.       træffe foranstaltninger til en rettidig øgning af investeringerne til netinfrastrukturer,
            navnlig ved at fremme mere effektive og robuste planlægnings- og
            beslutningsprocesser. Skabe stabile reguleringsmæssige rammer for investeringer i
            nye energianlæg, herunder vedvarende energi. Forbedre transportnettenes kapacitet
            og kvalitet ved at skabe større forudsigelighed og sikkerhed vedrørende planlægning
DA                                                  7                                                 DA
 ---pagebreak---           og finansiering, samt ved at anvende den bedste sammensætning af offentlige og
          private finansieringskilder.
   Udfærdiget i Bruxelles, den […].
                                           På Rådets vegne
                                           Formand
DA                                           8                                           DA


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Germanyand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Germany, 2011-2014

text:
  EUROPA-KOMMISSIONEN
                                  Bruxelles, den 7.6.2011
                                  SEK(2011) 807 endelig
               Henstilling med henblik på
              RÅDETS HENSTILLING
    om Tysklands nationale reformprogram for 2011
                 med Rådets udtalelse
om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014
               {SEK(2011) 714 endelig}
 ---pagebreak---                                          Henstilling med henblik på
                                        RÅDETS HENSTILLING
                           om Tysklands nationale reformprogram for 2011
                                            med Rådets udtalelse
                    om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk.
   2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af
   overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske
   politikker1, særlig artikel 5, stk. 3,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen2,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og
   som tager følgende i betragtning:
   (1)     Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Europa-Kommissionens forslag
           til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget
           samordning af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der
           skal gøres en særlig indsats for at øge EU's potentiale for at sikre en bæredygtig vækst
           og forbedre konkurrenceevnen.
   (2)     Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for
           medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den
           21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes
           beskæftigelsespolitikker3, som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer".
           Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i
           deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.
   1
           EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.
   2
           EUT C af … , s. .
   3
           Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011.
DA                                                      2                                           DA
 ---pagebreak---    (3) Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som
       markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første
       europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er
       forankret i Europa 2020-strategien.
   (4) Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk
       konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af
       15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige
       vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde
       budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af ledigheden ved hjælp af
       arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede
       medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal
       medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale
       reformprogrammer.
   (5) Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der
       deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i
       deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.
   (6) Den 27. april 2011 afleverede Tyskland sit opdaterede stabilitetsprogram for perioden
       2011-2015 og den 7. april 2011 sit nationale reformprogram for 2011. For at tage
       hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet
       sammen.
   (7) Den tyske økonomi var relativt solid, da krisen startede. Sammenbruddet i
       verdenshandelen resulterede dog i, at eksporten og investeringerne kollapsede i 2009,
       således at der skete et rekordstort fald i BNP i faste priser på 4,7 %. Ledigheden har
       dog efter at være steget en smule været faldende igen siden ultimo 2009.
       Arbejdsmarkedets omstillingsevne skyldes de gavnlige virkninger, som tidligere
       reformer, der gik ud på at nedsætte arbejdstiden og at understøtte korttidsarbejde, har
       haft. Der er sket et kraftigt opsving i økonomien efter recessionen, idet BNP i faste
       priser steg med 3,6 % i 2010. Eksporten har i vid udstrækning rettet op på det massive
       fald, der blev noteret i 2009, og banet vejen for et bredere opsving, hvilket også har
       været med til at mindske overskuddet på betalingsbalancens løbende poster.
       Økonomien er blevet endnu mere konkurrencedygtig i forhold til de fleste af
       euroområdets medlemmer. Efter at det offentlige budget havde været i balance, måtte
       der i 2009 noteres et underskud på 3 % af BNP, hvilket skyldtes fuldt fungerende
       automatiske stabilisatorer og diskretionære foranstaltninger for at modvirke den
       økonomiske afmatning. Det økonomiske opsving var med til at dæmme op for
       underskuddet i 2010 (3,3 % af BNP) til trods for de omfattende finanspolitiske
       incitamenter og finansielle markedsstøtteforanstaltninger.
   (8) Baseret på vurderingen af det opdaterede stabilitetsprogram i henhold til Rådets
       forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske
       scenario, der danner grundlag for stabilitetsprogrammet, er forsigtigt for 2011 og
       plausibelt derefter, også vurderet i forhold til Kommissionens prognose fra foråret
       2011. Ifølge programmet forventes BNP i faste priser at stige med 2,3 % i 2011,
       hvorefter det kun vil stige med 1,8 % i 2012 og med gennemsnitligt 1,5 % i 2013-15.
       Ifølge programmet er det planen at reducere underskuddet, så det kommer til at ligge
       under referenceværdien på 3 % af BNP allerede i 2011, hvilket er to år før den frist,
       Rådet har sat, og at gøre yderligere fremskridt med hensyn til at nå det mellemfristede
DA                                             3                                                 DA
 ---pagebreak---         mål, som er et strukturelt budgetunderskud på 0,5 % af BNP, i 2014. Efter den
        forventede korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud medfører programmets
        planlagte tilpasning mod det mellemfristede mål, at underskuddet i 2013 og 2014
        falder til under benchmark, som er 0,5 % af BNP. Mens gældskvoten blev trappet op
        med næsten 10 procentpoint i 20104, forventes den at begynde at falde i 2011 og skulle
        komme til at ligge på 75,5 % af BNP i 2015, hvilket fortsat er over traktatens
        referenceværdi. Risiciene for budgetfremskrivningen er i det store og hele
        afbalancerede for 2011, men resultaterne kan efterfølgende blive svagere end
        forventet, fordi nogle besparelser måske ikke kan gennemføres som planlagt. Nogle
        foranstaltninger er stadig til debat (fx energiafgift og afgift på finansielle
        transaktioner), og andre mangler at blive præciseret (fx effektivitetsforbedringer inden
        for den offentlige forvaltning). Desuden kan det ikke udelukkes, at der indføres
        yderligere finansielle markedsstøtteforanstaltninger.
   (9)  Siden der i forbindelse med den nylige reform af sundhedsvæsenet blev indført
        foranstaltninger til at bremse udgiftsstigninger i 2011 og 2012, vil yderligere
        foranstaltninger til at effektivisere de offentlige udgifter på sundhedsområdet og til
        langtidspleje desuden støtte den planlagte konsolideringsstrategi. Samtidig vil
        fastholdelsen af en overvejende vækstorienteret konsolideringskurs, hvor der er afsat
        de fornødne udgifter til uddannelse, hjælpe med til at styrke vækstpotentialet på lang
        sigt.
   (10) Selv om de tyske finanspolitiske regler er blevet betydeligt skærpet med indførelsen af
        et nyt sæt forfatningsmæssige budgetregler, oprettelsen af stabilitetsrådet
        (Stabilitätsrat) og indførelsen af alarmsystemet, der skal forhindre alvorlige
        budgetproblemer, mangler budgetreglerne stadig at blive fuldstændigt gennemført på
        delstatsplan. En yderligere konsolidering af den dermed forbundne overvågnings- og
        sanktionsmekanisme vil øge den generelle tillid til Tysklands offentlige finanser.
   (11) Krisen har afsløret alvorlige svagheder i banksektoren. Store tab og
        værdinedskrivninger i forbindelse med internationale investeringer i subprimelån og
        strukturerede aktiver svækkede nogle bankers kapitalgrundlag og nødvendiggjorde
        omfattende offentlige indgreb. Krisen har også afsløret svagheder ved nogle
        delstatsbanker (Landesbanken), der i forvejen led under ineffektive
        risikoforvaltningsstrukturer og en manglende rentabel forretningsmodel, før krisen
        indtraf. En yderligere reform af banksektoren, herunder en omstrukturering af
        delstatsbanker, der har brug for en rentabel og tilstrækkeligt finansieret
        forretningsmodel, og en skærpelse af de retlige og tilsynsmæssige rammer vil bidrage
        til at bevare finanssektorens stabilitet og også sikre en mere effektiv allokering af
        nationalopsparingen som et middel til at understøtte efterspørgslen og investeringerne
        inden for landets grænser.
   (12) Den tyske økonomis vækstpotentiale og strukturelle konkurrenceevne afhænger i vid
        udstrækning af en veluddannet, kvalificeret arbejdsstyrke, men der er overhængende
        fare for mangel på arbejdskraft på grund af den demografiske udvikling. Dette
        understreger nødvendigheden af, at arbejdskraftpotentialet udnyttes fuldt ud, ved at
   4
        Springet i 2010 skyldtes for en stor del, at to kriseramte banker overdrog værdiforringede aktiver til
        hver deres "røde bank", som sorterer under det offentlige. I tråd med Eurostats vejledning i
        regnskabsregler for afviklingsselskaber havde de "røde bankers" tilsvarende passiver direkte indflydelse
        på gældskvoten.
DA                                                     4                                                         DA
 ---pagebreak---         hindringerne for, at bestemte grupper kan komme ind på arbejdsmarkedet, fjernes
        (ældre arbejdstagere, kvinder, lavtkvalificerede arbejdstagere og statsborgere fra
        tredjelande), og ved at den menneskelige kapital videreudvikles. Mindskes skattekilen,
        der stadig er stor især for de lave og mellemstore indkomster, vil det skabe et større
        incitament til at arbejde, samtidig med at lønstigningerne i større omfang kan
        omdannes til højere disponible indkomster og dermed større indenlandsk efterspørgsel.
        Reduceres den marginale indkomstskat for sekundære forsørgere, der er høj på grund
        af den fælles indkomstbeskatning af par, ved at man går over til en ordning med
        individuel beskatning, vil det kunne medvirke til at reducere forekomsten af
        deltidsbeskæftigelse til fordel for fuldtidsbeskæftigelse. En yderligere forbedring af
        børnepasningsmulighederne vil især også kunne øge den stadig lille arbejdsstyrke af
        kvinder, der er på fuld tid. En forøgelse af antallet af personer med kvalifikationer
        opnået ved erhvervsuddannelse vil desuden kunne forbedre lavtkvalificerede
        arbejdstageres beskæftigelsesmuligheder.
   (13) Tyskland har for nylig truffet nogle beslutninger, der får vidtrækkende konsekvenser
        for dets fremtidige energimiks. For at energikonceptet kan gennemføres, skal der ske
        en fundamental omlægning af energiforsyningen, og det vil påvirke energipriserne og
        økonomiens konkurrenceevne på mellemlang og lang sigt. Omkostningseffektivitet
        bør derfor være det vigtigste overordnede princip ved gennemførelsen af
        energikonceptet baseret på effektivt energiforbrug, omkostningseffektive
        støtteordninger og fungerende elforsyningsnet til vedvarende energi og
        konkurrencedygtige energimarkeder.
   (14) Øget konkurrence i servicesektoren vil være med til at øge produktiviteten og støtte
        den indenlandske efterspørgsel. Mere dynamisk vækst i servicesektoren vil kunne
        bidrage til at udvide grundlaget for stigende udbud og efterspørgsel i Tyskland. Selv
        om der i de senere år er sket betydelige fremskridt som følge af gennemførelsen af
        servicedirektivet, ser der ud til at være mulighed for yderligere at reducere barriererne
        for virksomhedernes adgang til og udtræden af markedet, især ved at autorisations- og
        bevillingssystemet forenkles endnu mere. Reguleringen af visse liberale
        tjenesteydelser (fx ingeniører, arkitekter, farmaceuter og advokater) ser ud til at være
        strengere end i andre lande, og adgangsbarriererne og de lovgivningsmæssige
        hindringer for håndværkere ser også ud til at være høje. Hvad angår netværksydelser,
        så vanskeliggøres konkurrencen stadig i særdeleshed i jernbanesektoren. Her er der
        stadig ikke sket en effektiv adskillelse af infrastrukturforvaltningen og
        transporttjenesterne, hvilket er en forudsætning for et konkurrencedygtigt marked. En
        styrkelse af forbundsnetagenturets (Bundesnetzagentur) tilsynsførende rolle,
        afskaffelsen     af      krydssubsidiering      mellem     infrastrukturforvaltere     og
        jernbanevirksomheder og adgang for konkurrenter til salgs- og billetinfrastrukturer vil
        fremme konkurrencen på kort sigt.
   (15) Yderligere reformer for at forbedre adgangen til og kvaliteten af uddannelses- og
        erhvervsuddannelsessystemet er nøglen til at sikre en tilstrækkeligt kvalificeret
        arbejdsstyrke, også når man tager den demografiske udvikling i betragtning. Der
        forventes især knaphed på arbejdstagere med mellemlang og lang uddannelse, navnlig
        inden for matematik, videnskab og teknologi. De unges uddannelsesniveau i Tyskland
        ligger under EU-gennemsnittet, både når det gælder afsluttet uddannelse på
        gymnasieniveau         og     afsluttede     videregående      uddannelser.      Udvides
        førskoleundervisnings- og heldagsskoletilbuddene, og lettes overgangen mellem
        forskellige strenge i skolesystemet, kan det give bedre uddannelsesresultater.
DA                                               5                                                DA
 ---pagebreak---    (16) Tyskland har givet en række tilsagn under europluspagten5. Finanspolitisk går
        tilsagnene på, at det uforholdsmæssigt store underskud skal nedbringes allerede i
        2011, og at de mål, der er opstillet ifølge de nationale budgetregler, skal nås tidligst
        muligt i 2011-2012. Foranstaltningerne til at styrke den finansielle stabilitet omfatter
        effektiv regulering af og tilsyn med kapitalmarkedet. Beskæftigelsesforanstaltningerne
        er koncentreret om erhvervsfrekvensen (reform af aktive arbejdsmarkedsinstrumenter,
        bedre integrering af personer med liberale erhverv og kvalifikationer opnået i andre
        lande og bedre integrering af indvandrere) og uddannelse (grundlæggende
        uddannelsespagt).              Konkurrenceforanstaltningerne           er  koncentreret om
        netværksindustrierne, energi- og servicesektoren (dvs. markedstransparensagentur for
        elektricitets- og gassektoren, et program for "eltrafik" og flere midler til
        transportinfrastruktur) og om uddannelse (dvs. initiativ vedrørende fremragende
        resultater for at fremme videregående uddannelsesinstitutioner og finansiering af
        universitetspagten). Disse tilsagn henviser til de fire områder i pagten. De afspejler i
        vid udstrækning den bredere reformdagsorden i stabilitetsprogrammet og det nationale
        reformprogram. Flere politikområder er dog ikke omfattet af de tilsagn, der er afgivet
        under pagten (fx omstrukturering af delstatsbankerne eller skattekilen på arbejde) eller
        berøres kun perifert (adgang til større konkurrence i servicesektoren og
        netværksindustrierne). Tilsagnene i europluspagten er blevet vurderet og taget i
        betragtning i henstillingerne.
   (17) Kommissionen har vurderet Tysklands stabilitetsprogram og nationale reformprogram,
        herunder tilsagnene under europluspagten6. Den har ikke blot taget hensyn til deres
        relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Tyskland, men også
        til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der
        er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved
        at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. På den
        baggrund mener Kommissionen, at den tyske budgetstrategi bør gennemføres som
        planlagt, samtidig med at der holdes en vækstvenlig konsolideringskurs. I 2011-12 bør
        der desuden træffes foranstaltninger til at stabilisere det finansielle system (fx ved en
        omstrukturering af delstatsbankerne) og at styrke de indenlandske vækstkilder ved at
        øge erhvervsfrekvensen, ved at skattekilen i forbindelse med arbejde mindskes, ved at
        adgangen til uddannelse og kvaliteten heraf forbedres, og ved at der gives mulighed
        for større konkurrence inden for servicesektoren, handel og liberale erhverv og
        netværksindustrierne.
   (18) På baggrund af denne vurdering og under hensyntagen til Rådets henstilling af
        2. december 2009 i medfør af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske
        Unions funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdateringen af Tysklands
        stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse7 afspejles især i henstillingens nr. 1). Under
        hensyntagen til Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2011 har Rådet
        gennemgået Tysklands nationale reformprogram,
   5
        Nærmere oplysninger om tilsagnene i europluspagten findes i SEK(2011) 714.
   6
        SEK(2011) 714.
   7
        I henhold til artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.
DA                                                         6                                       DA
 ---pagebreak---    HENSTILLER, at Tyskland i perioden 2011-2012 træffer foranstaltninger med henblik på
   følgende:
   1)      Budgetstrategien bør gennemføres som planlagt for 2012 og følgende år.
           Budgetreglerne bør gennemføres endeligt på delstatsplan, og den tilsvarende
           overvågnings- og sanktionsmekanisme bør styrkes. Der bør holdes en vækstvenlig
           konsolideringskurs, især ved at der afsættes passende midler til uddannelse, og ved at
           de offentlige udgifter på sundhedsområdet og til langtidspleje effektiviseres.
   2)      Der bør sættes ind over for de strukturelle svagheder i finanssektoren, især ved at
           delstatsbanker, som har brug for en tilstrækkeligt finansieret og rentabel
           forretningsmodel, omstruktureres.
   3)      Erhvervsfrekvensen bør øges, ved at der skabes mere lige adgang til uddannelses- og
           erhvervsuddannelsessystemet, og ved at den store skattekile for de lavtlønnede
           reduceres på en budgetneutral måde. Antallet af daginstitutioner og heldagsskoler bør
           øges, og de skattemæssige regler, der får sekundære forsørgere til at afholde sig fra at
           arbejde, bør afskaffes.
   4)      Ubegrundede restriktioner, der gælder for liberale tjenesteydelser og
           håndværksfagene, bør afskaffes. For at øge konkurrencen i netværksindustrierne bør
           forbundsnetagenturets tilsynsrolle styrkes i jernbanesektoren, og i forbindelse med
           det bebudede nationale energikoncept bør der fokuseres på at gøre loven om
           vedvarende energi mere omkostningseffektiv på lang sigt, at sikre, at
           energiproduktionen og -transmissionen bliver gjort reelt uafhængige af hinanden, og
           at forbedre de grænseoverskridende samkøringslinjer.
   Udfærdiget i Bruxelles, den
                                               På Rådets vegne
                                               Formand
DA                                               7                                                  DA


title: Henstilling til RÅDETS FORORDNING (EØF) om indgåelse af en aftale i form af brevveksling mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Barbados, folkerepublikken Congo, Fiji, Den kooperative republik Guyana, Jamaica, republikken Kenya, Den demokratiske republik Madagaskar, republikken Malawi, Mauritius, republikken Suriname, kongeriget Swaziland, Den forenede republik Tanzania, Trinidad og Tobago og republikken Uganda om garanterede priser for rørsukker for 1981/82#Henstilling til RÅDETS FORORDNING (EØF) om fastsættelse af garanterede priser for rørsukker med oprindelse i oversøiske lande og territorier for 1981/82 (forelagt Rådet af Kommissionen)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (82) 145
Vol. 1982/0046
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
                                                                KOM(82)145 endelig udg.
                                                                Bruxelles « den 26 . marts 1982
                                              Henstillng til
                                         RÅDETS FORORDNING ( EØF )
                 om indgåelse af en aftale i form af brevveksling mellem Det euro
                 pæiske økonomiske Fællesskab og Barbados , folkerepublikken Congo ,
                 Fiji , Den kooperative republik Guyana , Jamaica , republikken Kenya ,
                 Den demokratiske republik Madagaskar , republikken Malawi , Mauritius ,
                 republikken Suriname , kongeriget Swaziland , Den forenede republik
                 Tanzania , Trinidad og Tobago og republikken Uganda om garanterede
                                   priser for rørsukker for 1981 / 82
                                               Henstilling til
                                          RÅDETS FORORDNING ( EØF )
                 om fastsættelse af garanterede priser for rørsukker med oprindelse i
                          oversøiske lande og territorier for 1981 / 82
                                 V-' ( forelagt Rådet af   a - Kommissionen )
                           / \ /                   -   \
                               ;             ,    - -
                         fc        , .
                                 .     '             i:3
                         f,\
                         udg.\
 KOM ( 82 ) 145 endelig udg ."             ,
                                                     : 5jj
 ---pagebreak---                                 BEGRUNDELSE
a) Ifølge en rådsafgørelse har Kommissionen fået bemyndigelse til at føre
    forhandlinger om de garanterede priser for rørsukker for 198l/82 med
   de stater , der er nævnt i artikel 3 i protokollen vedrørende AVS-sukker ,
   som er knyttet som bilag til Loml-konventionen AVS-EØF , med republikken
   Surinam og med republikken Indien .
   Resultatet af disse forhandlinger skal godkendes af de kompetente myndig
   heder i Fællesskabet og de ovennævnte lande . Kommissionen henstiller til
   Rådet at lade resultaterne danne grundlag for en aftale i form af brev
   veksling mellem på den ene side Fællesskabet og på den anden side hver
   enkelt af de berørte AVS-stater og republikken Indien .
b) I henhold til erklæring nr . 2 i bilaget til protokol nr . 7 , der igen er
   knyttet til slutakten som bilag til den anden Loml-konvention AVS-EØF ,
   har Fællesskabet forpligtet sig til at sikre sukker med oprindelse i
   visse oversøiske lande og territorier ( OLT) tilsvarende behandling som
   fastsat i protokollen vedrørende AVS-sukker . Kommissionen henstiller til
   Rådet at fastsætte de samme garanterede priser for sukker med oprindelse
   i de i nævnte erklæring omhandlede lande , som der er indgået aftale om
   med AVS-staterne for 1981/82 .
BILAG : I. Henstilling med henblik på Rådets forordning om godkendelse af en
            aftale i form af brevveksling om garanterede priser for rørsukker
            for 1981/82 mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Barbados ,
            Fiji , republikken Guyana , Jamaica , republikken Kenya , Den demokrat-
            tiske republik Madagaskar , republikken Malawi , Mauritius , republikken
            Uganda , folkerepublikken Congo , republikken Surinam , kongeriget
            Swaziland , Den forenede republik Tanzania samt Trinidad og Tobago .
       II . Udkast til brevveksling .
      III . Henstilling med henblik på Rådets forordning om fastsættelse af
            garanterede priser for rørsukker med oprindelse i oversøiske
            lande og territorier ( OLT) for 198l/82 .
Finansielle virkninger
De finansielle virkninger er der taget hensyn til ved udarbejdelse af de
finansielle virkninger i forbindelse med vedtagelsen af landbrugspriserne
for 1981/82 og budgettet for 1982 .
 ---pagebreak---                                          Hensti lling ti L
                                   RÅDETS FORORDNING (EØF)
                                 en
                om indgåelse af/aftale, i form af brevveksling mellem Det europæiske økonomi
                ske Fællesskab og Barbados, folkerepublikken Congo, Fiji , Den kooperative repu
                blik Guyana, Jamaica, republikken Kenya, Den demokratiske republik Madagas
                kar, repulikkeri Malawi, Mauritius, republikkei$ur^name kongeriget Swaziland,
                Den forenede republik Tanzania, Trinidad og Tobago^ og republi kken Uganda
                                             om garanterede priser for rørsukker for 1981 / 82 .
  RÅDET FOR DE EUROPÆISKE                                   ken Congo, Fiji, Den kooperative republik Guyana,
  FÆLLESSKABER HAR –                                        Jamaica, republikken Kenya, Den demokratiske repu
                                                            blik Madagaycar, republikken Malawi , Mauritius, repu-
  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det       blikkerr' ur 7 nam<kongeriget Swaziland, Den forenede
  europæiske økonomiske Fællesskab, særlig artikel 113,     republik Tanzania, Trinidad og Tobago og republik
  under henvisning til henstilling fra Kommissionen , og    ken Uganda om de garanterede tyiser for rørsukker
                                                             for 1981 / 82 godkendes pa Faelles -                   ■
  ud fra følgende betragtninger :
                                                             kabets vegne .
  Gennemførelsen af protokol nr. 7 vedrørende AVS-
  sukker, der er knyttet til den anden Lomé-                Teksten til aftalen er knyttet som bi
    konvention         AVS-EØF(1 ),                         til denne fordrdninu .
  –-– varetages inden for rammerne af forvaltningen
  af den fælles markedsordning for sukker ;
aftalen i form af brevveksling mellem Det europæi                                   Artikel 2
  ske økonomiske Fællesskab og de                i proto
  kol nr.7 vedrørende AVS-sukker nævnte stater og re
   publikken Suriname –             - -       ~              Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den
•        . om garanterede priser for rørsukker for 1981 /    person , der er beføjet til at undertegrft®^ i artikel l
  82 bør godkendes –                                        omhandlede aftale med bindende virkning f
                                                             Fæl lesskabet .
   UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING :
                                                                                Artikel J
                         Artikel I
  Aftalen i form af brevveksling mellem Det europæiske       Denne forordning træder i kraft dagen efter offentlig
   økonomiske Fællesskab og Barbados, folkerepublik         gørelsen i De Europa-ishi■ lurllesskahers Tidende-
                 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver
                 medlemsstat.
                 Udfærdiget i Bruxelles, den
                                                                         l\l Riidets veutie
   (>) EFT nr. L 347 af 22 . 1 2 . 1 980 , s . 1
 ---pagebreak---                                             AFTALE
i form af brevveksling mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Barba
dos. folkerepublikken Congo, Fiji, Den kooperative republik Guyana, Jamaica,
republikken Kenya, Den demokratiske republik Madagascar, republikken Ma
lawi, Mauritius, republikken1""                 kongeriget Swaziland, Den forenede repu
blik Tanzania, Trinidad og Tobago og republikken Uganda om de garanterede
                               priser for rørsukker for 1981 / 82
                                            Brev nr. 1
                                                                              Bruxelles, den
Hr
 1 . Repræs^rpantprne for ryMblikkciySurinarn og de AVS-staler, der er nævnt i protokol
     nr. ^Ænyttet som bilag ni ^ome-konvention AVS-EØF, og Kommissionen på Det
     europæiske økonomiske Fællesskabs vegne er inden for rammerne af den forhandling,
     som er fastsat i artikel 5, stk. 4, i        nævnte protokol, blevet enige om følgende :
     – For perioden fra den 1 . juli 1981 tU, den 30. juni 1982 fastsættes med henblik pi
          den i protokollens artikel (Pmr, ^ n L ffirøvention de i nævnte protokols artikel 5,
          stk. 4, omhandlede garanterede priser så Ledes :
          a) for r&sukker, 38,94 ECU / 100 kg;
          b) for hvidt sukker, 48 / 16 ECU ' 100 kg «
      Disse priser, som svarer til en forhøjelse i forhold til i fjor pk6n'1 / ^fælller [ctf "sukker
      af standardkvalitet som defineret i fællesskabsreglerne, upakket, cif europæiske havne i
      Fællesskabet.
 2- Der                    beslutningen om ikke at anvende priserne for""®} ^ ®3ned tilbage
      virkende kraft ikke foreyriber                                 : AVS-staternes stillingtagen i
      kommende forhandlinger til dette spørgsmål i medfør af artikel 4, stk. 3, i protokol nr.
    '7     der er knyttet som bilag til den anden Lomé-konvention AVS
3 . Det blev aftalt , at parterne skulle fortsatte drøftel
      sen af de spørgsmSl , der m§tte opstO i forbindelse med
      AVS-landenes bekymringer med hensyn til fragttakster-
     nes størrelse .
  De bedes venligst anerkende modtagelsen af dette brev og over for mig bekræfte, at dette
  brev sammen med Deres svar udgør en aftale mellem ovenfor omhandlede AVS-staters
  regeringer og Fællesskabet .
  Modtag, hr            forsikringen Om min mest udmærkede højagtelse.
                                                                      For Rådet for
                                                            Dt europæiske Fællesskaber
 ---pagebreak---                                            Brev, nr. 2
                                                                                Bruxelles, den
Hr
Jeg anerkender herved modtagelsen af Deres brev af dags dato med følgende ordlyd :
    » 1 . Repræsentanterne        republikkenjSuryn^gii^g de AVS-stater, der er nævnt i pro-
          totkol nr. ? /knytte! som bilag tif /£Slnfc-Konventionv AVS-EØF, og Kommissio
          nen på Det europæiske økonomiske Fællesskabs vegne er inden for rammerne af
          den forhandling, som er fastsat i artikel 5, stk. 4, i              nævnte protokol, blevet
          enige om følgende :
                                            1981
          – For perioden fra den 1 . juli          til den 30 , juni 1982 fastsættes med henblik
              på den i protokollens artikel 6 om         TnftnÆntion de i nævnte protokols arti
              kel 5, stk. 4, omhandlede garanterede priser           $3 ledes :
              a) for râsukker, 38,94 ECU           /     100 kg;
              b) for hvidt sukker, 48,16 ECU             /   100 kg .
                                                                                henholdsvis 8/ 5 og 8,3 X
          Disse priser, som svarer til en forhøjelse i forhold til i fjor på /               gælder for
          sukker af standardkvalitet som defineret i fællesskabsreglerne, upakket, cif europæ
          iske havne i Fællesskabet.                                                     .     .
                 eni yhed .. . . .                                 ,     ,           198 / 82
       1. Der er r om , at beslutningen om ikke at anvende priserne for                  /     med til
          bagevirkende kraft ikke foregriber                                        AVS-staternes stil
          lingtagen i kommende forhandlinger til dette spørgsmål i medfør af artikel 4, stk .
          3, i protokol nr. 7, der er knyttet som bilag til den anden Lomé-
           konvention AVS-EØF .
      3 . Det blev aftalt , at parterne skulle fortsætte drøftel
           sen af de spørgsmål , der m3tte opstS i forbindelse med
           AVS-landenes bekymringer med hensyn til fragttakster-
          nes størrelse .
           De bedes venligst anerkende modtagelsen af dette brev og over for mig bekræfte,
           at dette brev sammen med Deres svar udgør en aftale mellem ovenfor omhand
           lede AVS-statcrs regeringer og Fællesskabet.-.
 Jeg skal herved bekræfte, at de i ilet nævnte brev omhandlede AVS-statcrs regeringer er
 indforstået med ovenstående .
 Modtag, hr           , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse .
                                                                  I- or re <;( ringlnu for
 ---pagebreak---    HENSTILLING TIL        RÅBETS FORORDNING ( EØF)
  om fastsættelse af garanterede priser for rørsukker med oprindelse i over
               søiske lande og territorier         for 1981/82
  RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske
  Fællesskab , særlig artikel 136 ,
  under henvisning til henstilling fra Kommissionen , og
  ud fra følgende betragtninger :
  I overensstemmelse med erklæring nr . 2 , der er yengi.vet i bilaget til protokol nr . 7
  til den anden
/ Lomé-konvent ion AVS-EØF ( l ) /sikrer Fællesskabet for rørsukker med oprindelse
  i de i nævnte bilag anførte oversøiske lande og territorier sainme behandling ,
  som er fastsat i den til nævnte konvention som bilag knyttede protokol nr . 7
 vedrørende AVS-sukkerj
  Rådets afgørelse 8o/ll86/EØF af 16 . december I98O om de oversøiske landes og
 territoriers associering med Det europæiske økonomiske Fællesskab ( 2 ), bringer
 dette princip i anvendelse ; i henhold til artikel 4 » stk . 4 » i bilag IV til
 denne afgørelse fastsættes de garanterede priser hvert år5
 de garanterede priser for 1981/82 for rørsukker med oprindelse i AVS-stater er
 blevet fastsat i aftalen i form af brevveksling med de pågældende AVS-stater;
 Rådet bør derfor fastsætte de samme garanterede priser for rørsukker med oprin
 delse i de pågældende oversøiske lande og territorier -
 UDSTEDT FØLGENIE FORORDNINGS
                                            Artikel 1
 Far perioden fra 1 . juli 1981      - 30 . juni 1982 fastsættes de i artikel 4 » stk .
 4 , i bilag IV til afgørelse 80/II86 /EØF omhandlede garanterede priser således :
 a) for râsukker : 38,94 ECU / 100 kg
 b) for hvidt sukker : 48,16 ECU / 100 kg.
 Bisse priser gælder for sukker af standardkvalitet som defineret i fællesskabs
 bestemmelserne . upakket , cif europæiske havne i Fællesskabet .
                                            Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske
 Fællesskabers Tidende .
 Den finder anvendelse fra den 1 . juli 1981 .
  Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver
  medlemsstat .
   Udfærdiget i Bruxelles , den                                   På Rådets vegne
    1 ) EFT nr . L 347 af 22.12.1980 , s . 1 .
    2 ) EFT nr. L 361 af 31 . 12.1980 ,    1.