title: Rådets henstilling af 29. november 2021 om tilgange med blandet læring for inkluderende uddannelse af høj kvalitet på primær- og sekundærtrinnet 2021/C 504/03

text:
               14.12.2021

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 504/21

      RÅDETS HENSTILLING
      af 29. november 2021
      om tilgange med blandet læring for inkluderende uddannelse af høj kvalitet på primær- og sekundærtrinnet
      (2021/C 504/03)
      RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
      som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 165 og 166,
      som henviser til forslag fra Europa-Kommissionen, og
      som tager følgende i betragtning:

                  1.

                  Covid-19-pandemien har påvirket og lagt et hidtil uset pres på uddannelsessystemerne verden over og i hele Unionen. Restriktionerne i samfundet har medført store ændringer i undervisningen og læringen samt i kommunikationen og samarbejdet inden for uddannelsessamfund (1). De har påvirket lærende, deres familier, lærere, undervisere og institutionsledere samt andre fagpersoner, som støtter undervisningen, f.eks. socialarbejdere, psykologer, andre rådgivningsspecialister, sundhedsprofessionelle og kulturundervisere. Medlemsstaterne var i stand til hurtigt at finde løsninger og støtte til fjernundervisning og benyttede sig i mange tilfælde af digitale teknologier. Der er høstet nyttige erfaringer om nye undervisningsmuligheder, herunder en væsentlig stigning i lærernes digitale færdigheder og kompetencer og tættere forbindelser mellem skoler og samfundet som helhed. Mange medlemsstater har dog oplevet, at der var mangler i systemerne, og at de generelt ikke havde beredskab og ressourcer til overgangen til en anden tilgang til undervisning og læring, hvilket fremhævede og forværrede eksisterende uligheder, mangler og behov (2). Uddannelsessystemerne skal imødegå disse og desuden forbedre deres modstandsdygtighed for bedre at kunne håndtere og tilpasse sig ændrede omstændigheder i fremtiden.

                  2.

                  I Rådets konklusioner om imødegåelse af covid-19-krisen på uddannelsesområdet opfordres medlemsstaterne til at »genoptage lærings- og undervisningsaktiviteter ansigt til ansigt« og til desuden at skabe »muligheder for fjernlæring, digital læring og blandet læring« og samtidig være »yderligere opmærksom på at sikre lige muligheder«. I Rådets konklusioner om digital uddannelse i Europas vidensamfund (3) opfordres Kommissionen endvidere til »i tæt samarbejde med medlemsstaterne og på grundlag af dokumentation at følge op« på ovennævnte konklusioner »og sigte mod en fælles forståelse på EU-plan af metoderne til effektive, inkluderende og inddragende fjernlæringsprocesser«.

                  3.

                  Handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027 beskriver Europa-Kommissionens vision for inkluderende og tilgængelig digital uddannelse af høj kvalitet i Europa. Det er en opfordring til øget samarbejde på europæisk niveau med henblik på at lære af covid-19-pandemien og gøre uddannelsessystemerne klar til den digitale tidsalder. Planen fremhæver teknologiens potentiale til at gøre det nemmere at gøre læringen mere tilgængelig, fleksibel, personlig og fokuseret på de lærende. Målet er at tackle uligheder inden for uddannelse, når der mangler digitale færdigheder og kompetencer, adgang til passende værktøjer og pålidelig konnektivitet. Handlingsplanen fremhæver behovet for at styrke uddannelsessystemernes digitale kapacitet.

                  4.

                  Udvikling af kompetencer er et af de mål med det europæiske uddannelsesområde, der vil kunne »udnytte potentialet i uddannelse og kultur fuldt ud som drivkraft for beskæftigelse, social retfærdighed og aktivt medborgerskab samt som middel til at opleve europæisk identitet i al dens mangfoldighed« (4). Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (5) fastsætter som hovedformålet med det europæiske uddannelsessamarbejde at støtte videreudviklingen af uddannelsessystemerne i medlemsstaterne med henblik på at sikre alle borgeres personlige, sociale og faglige udfoldelse og samtidig fremme af de demokratiske værdier, lighed, social samhørighed, aktivt medborgerskab og interkulturel dialog samt bæredygtig økonomisk velstand, grøn og digital omstilling og beskæftigelsesegnethed.

                  5.

                  Det første princip i den europæiske søjle for sociale rettigheder (6) fastslår, at alle har ret til inkluderende uddannelse og livslang læring af høj kvalitet med henblik på at bevare og tilegne sig færdigheder, der sætter dem i stand til at deltage fuldt ud i samfundslivet og foretage vellykkede overgange til arbejdsmarkedet. Søjlens princip 11 fastslår, at socialt dårligt stillede børn har ret til særlige foranstaltninger til fremme af lige muligheder. En effektiv gennemførelse af disse principper afhænger i høj grad af medlemsstaternes beslutsomhed og indsats. Tiltag på EU-plan kan supplere nationale tiltag, og Kommissionen fremlagde sit bidrag i handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder (7).

                  6.

                  I den europæiske dagsorden (8) for færdigheder defineres de foranstaltninger, som skal hjælpe enkeltpersoner og virksomheder med at udvikle flere og bedre færdigheder og bruge dem ved at styrke bæredygtig konkurrenceevne og ved at opbygge modstandsdygtighed til at reagere på kriser baseret på erfaringerne fra covid-19-pandemien. Det foreslås også, at uddannelse inden for STEM (naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik) fremmes i forsknings- og innovationsforanstaltninger.

                  7.

                  I Rådets henstilling om oprettelse af en europæisk børnegaranti (9) opfordres medlemsstaterne til at sikre effektiv og gratis adgang til uddannelse og skolebaserede aktiviteter for børn i nød (dvs. i risiko for fattigdom eller social udstødelse). EU-strategien for børns rettigheder (10) opfordrer til opbygning af inklusiv kvalitetsuddannelse.

                  8.

                  I en hurtigt skiftende og tæt forbundet verden har hvert enkelt individ brug for en lang række kompetencer og for at udvikle dem kontinuerligt gennem hele livet. Nøglekompetencerne som defineret i den europæiske referenceramme for nøglekompetencer for livslang læring (11) skal danne grundlag for at opnå mere lige og mere demokratiske samfund. De er et svar på behovet for inklusiv og bæredygtig vækst, social sammenhængskraft og yderligere udvikling af den demokratiske kultur.

                  9.

                  I Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring (12) anføres det, at kompetenceudvikling gøres lettere ved at fremme forskellige læringstilgange og læringsmiljøer, herunder passende anvendelse af digitale teknologier, ved at støtte uddannelsespersonale og andre interessenter, der understøtter læringsprocesser, herunder familier, ved at støtte og videreudvikle den vurdering og validering af nøglekompetencer, der erhverves i forskellige miljøer, og ved at styrke samarbejdet inden for uddannelse og mellem uddannelses- og læringsmiljøer på alle niveauer og på forskellige områder.

                  10.

                  I Rådets henstilling om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (13) foreslås der en moderniseret EU-politikvision for erhvervsrettet uddannelse, herunder digitalisering heraf og anvendelse af blandet læring. Det fremgår af Osnabrückerklæringen om erhvervsrettet uddannelse som katalysator for genopretning og retfærdig omstilling til digitale og grønne økonomier, at digital læring kan spille en vigtig og supplerende rolle (14).

                  11.

                  Rådets konklusioner om fremtidens europæiske lærere og undervisere (15) anerkender, at lærere, undervisere og skoleledere udgør en uundværlig drivkraft for uddannelse, som bør inddrages i udformningen af uddannelsespolitikker og være uafhængige i forbindelse med anvendelsen af disse politikker i praksis, men som også har behov for støtte fra en samlet tilgang til grunduddannelse, introduktionsforløb og løbende faglig udvikling.

                  12.

                  Med pandemien er den mangeårige bekymring om børns og unges fysiske, mentale og følelsesmæssige trivsel blevet større. Alle børn og unge bør have den nødvendige støtte til en sund og aktiv livsstil (16), som opmuntrer til livslange positive vaner, og bør have mulighed for at deltage i forskellige idrætsaktiviteter og andre fysiske aktiviteter, som styrker motoriske færdigheder og fremmer den mentale og følelsesmæssige trivsel. Børn og unge har også brug for støtte til deres mentale og følelsesmæssige trivsel under læring, bl.a. hvordan de kan lære nyt under vanskelige omstændigheder og forstå sikker og ansvarlig adfærd på nettet (17). Det er også nødvendigt med støtte til de lærende, som i længere perioder er afskåret fra deres familie, kammerater eller støtte fra skolepersonale. Det er desuden vigtigt at identificere områder, hvor der kan ske forbedringer og afhjælpning af eventuelle læringstab og påvirkning af trivslen.

                  13.

                  Samtidig med at værdien af læring ansigt til ansigt anerkendes fuldt ud, kan læring på forskellige måder og i forskellige miljøer, f.eks. i skolen, i hjemmet, udendørs, på kultursteder, på arbejdspladser og i digitale miljøer, motivere børn og unge til at styrke deres brede kompetenceudvikling. Dette kan igen hjælpe dem med at forstå og blive motiveret af relevansen af formel uddannelse for deres liv i samfundet og øge deres aktive engagement i lokale og globale udfordringer, f.eks. vedrørende bæredygtighed, miljøet og klimaændringer.

                  14.

                  Uddannelse er en grundlæggende menneskeret og en af barnets rettigheder. Adgangen til uddannelse skal garanteres, uafhængigt af hvilket miljø den finder sted i – det være sig i skolen, i andre fysiske miljøer, som fjernundervisning eller en kombination – og uafhængigt af de lærendes forskellige personlige og sociale forhold. Samtidig med at værdien af læring i skolen og læring ansigt til ansigt anerkendes fuldt ud, er tilgange med blandet læring en mulighed, også efter pandemien, for at forbedre uddannelsers kvalitet, relevans og inklusion, blandt andet gennem bedre læringsudbud i landdistrikter og fjerntliggende områder, herunder regioner i den yderste periferi og øsamfund, og for andre lærende, som (midlertidigt) ikke kan gå i skole på fuld tid: lærende, som tilhører nomadesamfund eller som på grund af deres erhverv ikke er bofaste, unge omsorgspersoner, lærende med sundhedsproblemer eller med bopæl på hospitaler og behandlingscentre, personer, der udøver eliteidræt, og lærende i erhvervsuddannelse eller betalt arbejde. Der bør være lige adgang til alle miljøer og værktøjer for alle minoritetsgrupper, børn og unge med handicap og børn og unge fra socioøkonomisk dårligt stillede miljøer, og de bør ikke føre til diskrimination eller segregering.

                  15.

                  Tilgange med blandet læring anerkender skolens værdi som et fælles sted for personlig og social interaktion, som er vigtig for læring som en måde at forstå omverdenen på. Både skolearkitektur og udformning af skolemiljøer er vigtige i denne henseende.

                  16.

                  Tilgange med blandet læring kan fremme bred kompetenceudvikling på grund af de forskellige læringsopgaver og -værktøjer, de kan omfatte. Anvendelsen af digital teknologi, herunder onlineforbindelse af udstyr, kan fremme de lærendes interaktion med andre lærende, læringsprogrammer og andre informationskilder og kan støtte læring ansigt til ansigt og læring i forskellige miljøer. Tilegnelse af digitale kompetencer og datakompetencer kan lettes ved hjælp af tilgange med blandet læring. Supplerende anvendelse af videnskabeligt udstyr, åbne uddannelsesressourcer, værktøj, realia (genstande, der findes og anvendes i hverdagen), publikationer og skriveværktøjer og værktøjer til visuel kunst kan støtte kreativiteten og den personlige udfoldelse både individuelt og sammen med andre.

                  17.

                  Tilgange med blandet læring kræver en sammenhængende, systemdækkende tilgang for at skabe grundforudsætningerne. Dette omfatter inddragelse af personer med forskellige ekspertiseområder og fremme af samarbejdet med lokalsamfundet, hvilket giver en følelse af fælles ansvar for børns og unges udvikling. Effektiviteten af systematiske foranstaltninger til støtte for tilgange med blandet læring afhænger også af formuleringen af og støtten til relationerne mellem forskellige elementer af økosystemet, mellem de lokale, regionale og nationale uddannelsesmyndigheder, uddannelsesressourceindustrien (levering af teknologi, publiceringsudstyr og andet læseplanudstyr), forsknings- og uddannelsesinstitutioner, lokalsamfund, civilsamfundsorganisationer og -initiativer samt familier og de lærende selv uanset deres behov eller evner.

                  18.

                  Tilgange med blandet læring er en praksis, der ofte anvendes i grundlæggende erhvervsuddannelse (18), men pandemirestriktioner har udfordret institutionernes og organisationernes kapacitet til at tilbyde arbejdsbaseret læring og opretholde kommunikationen med undervisere og mentorer og har haft en indvirkning på udbuddet af lærlingeuddannelser. Den begrænsede adgang til praktiske erfaringer har fremhævet erhvervsuddannelsernes velkendte behov for at drage fordel af digital teknologi, herunder digitalt udstyr og digitale læringsplatforme, ePortfolios og udvidet virkelighed og virtuel virkelighed til simuleringer. Den har også forstærket behovet for at forstå og koordinere, hvordan digitale teknologier anvendes til læring i forskellige miljøer (f.eks. på skolen eller under praktikophold) for at forberede lærende til livet og det fremtidige arbejdsmarked.

                  19.

                  Vigtigheden og relevansen af ikkeformel læring fremgår tydeligt af erfaringer, der er opnået gennem ungdomsarbejde, frivilligt arbejde og deltagelse i kulturelle aktiviteter, herunder breddeidræt. Ikkeformel læring spiller en vigtig rolle med hensyn til at støtte udviklingen af essentielle interpersonelle, kommunikative, kognitive og personlige færdigheder, f.eks. kreativitet, der letter unges overgang til voksenlivet, et aktivt medborgerskab og arbejdslivet (19). Identificering af nye læringsmetoder omfatter bedre samarbejde mellem formelle og ikkeformelle læringsmiljøer (20).

                  20.

               Denne henstilling respekterer nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet fuldt ud. Den anerkender, at der er stor forskel fra medlemsstat til medlemsstat på uddannelsesinstitutionernes niveau af selvstændighed. I nogle medlemsstater har uddannelsesinstitutioner, læreruddannelsesinstitutioner samt lærere og undervisere en høj grad af selvstændighed. Henstillingen vil blive gennemført i overensstemmelse med de nationale forhold,
            som tager hensyn til følgende definition af »blandet læring«:
      I denne henstilling forstås ved blandet læring inden for formel uddannelse, at der inddrages en række forskellige tilgange, hvor en skole (uddannelser på primær- og sekundærtrinnet, herunder erhvervsrettede uddannelser), lærere og undervisere eller lærende anvender mere end én tilgang i læringsprocessen:

                  —

                  ved at kombinere skolen og andre fysiske miljøer uden for skolen (enten med tilstedeværelse af en lærer/underviser eller adskilt rumligt og/eller tidsligt i form af fjernundervisning)

                  —

                  ved at kombinere forskellige læringsværktøjer, som kan være digitale (herunder onlinelæring) og ikkedigitale.

            Lærerne, underviserne og skolerne vælger ud fra en faglig pædagogisk vurdering, hvilke tilgange der skal indføres, og fremmer anvendelsen af dem som led i engagerende og effektive læringsopgaver, der støtter bred kompetenceudvikling, alt efter de lærendes alder, evner og situation og forventede læringsresultater.

         Andre fysiske miljøer kan f.eks. være, på den ene side: hjemmet, hospitaler (i tilfælde af syge eller tilskadekomne børn) og, på den anden side, kultur- og hukommelsesinstitutioner, landbrug, virksomheder og andre arbejdspladser, naturområder og udendørslokaliteter, idrætsanlæg og ungdomsrum.

         Fjernundervisning defineres som læring, der finder sted med læreren/underviseren adskilt fra den lærende rumligt og/eller tidsligt, under hensyntagen til nationale forhold.

         Onlinelæring defineres som læring, der finder sted ved hjælp af digital teknologi, der forbinder forskelligt udstyr og letter interaktionen mellem den lærende og lærere, undervisere eller andet uddannelsespersonale eller andre lærende med det formål at få adgang til læringsindhold eller andre oplysninger med henblik på at nå målene i læringsprogrammer.

         Digitale læringsværktøjer kan f.eks. være smartboards og projektorer til samarbejde i klasseværelset, mobile enheder, tablets og laptops med applikationer til udformning, udforskning og deling af arbejde, tv og radio, hvor man kan følge programmer, samt værktøjer til udvidet virkelighed og virtuel virkelighed og applikationer, der øger interaktiviteten. Digitale læringsværktøjer behøver ikke altid at være forbundet med internettet,
      HENSTILLER, AT MEDLEMSSTATERNE:

                  1.

                  på grundlag af erfaringerne med covid-19-pandemien støtter uddannelsessystemernes genopretning og beredskab ved at tackle konsekvenserne af pandemien for lærende, lærere, undervisere og andet uddannelsespersonale, udvikler mere langsigtede strategiske tilgange til blandet læring og bygger videre på vellykket innovation, som blev indført eller afprøvet under pandemien for at dele og sprede god praksis, i overensstemmelse med principperne i denne henstilling (21). Denne innovation erstatter ikke, men supplerer læringen i skolen og ansigt til ansigt,

                  2.

                  støtter de lærende ved at overveje følgende tiltag:

         Som direkte reaktion på krisen

                  a)

                  Tilrådighedsstillelse af yderligere læringsmuligheder og målrettet støtte til lærende med henblik på at afhjælpe det læringstab, der skyldes delvis lukning af skoler og begrænsninger af ansigt til ansigt-undervisningen, navnlig til dem, som har indlæringsvanskeligheder eller særlige uddannelsesbehov, som kommer fra dårligt stillede grupper eller på anden vis har været berørt af uddannelsesafbrydelse. Dette kan f.eks. omfatte øget individuel støtte og personlig vejledning, mentorordninger (herunder peervejledning), inklusive læringsfællesskaber, tildeling af ekstra lærerressourcer til klassen (f.eks. tolærerordning), øget rådgivningsstøtte, ekstra undervisning i løbet af skoleåret og/eller ferieperioder og adgang til yderligere læringsmiljøer, såsom offentlige biblioteker og fællesarealer, og til aktiviteter efter skoletid med pædagogisk støtte.

                  b)

                  Prioritering af de lærendes og deres familiers fysiske og mentale trivsel. Dette kunne omfatte: styrkelse af den psykologiske støtte og udarbejdelse af vejledning om mental sundhed, herunder politikker med henblik på de lærendes trivsel og antimobning i skolens mål, overvågnings- og kvalitetssikringsprocesser (som en del af den normale kvalitetssikring eller skoleinspektionen eller i forbindelse med specifikke vurderinger af skolesituationen i forbindelse med pandemien), tildeling af særligt personale eller facilitering af adgang til kvalificerede fagfolk og støttepersoner inden for mental sundhed og dertil hørende ydelser.

                  c)

                  Mere skub i udviklingen af alle lærendes og deres familiers digitale færdigheder og kompetencer under hensyntagen til den digitale kløft og den kønsbestemte digitale kløft, samtidig med at alle stereotyper og al forudindtagethed tackles, herunder kønsstereotyper og kønsbias, og mere skub i uddannelsessystemernes digitale kapacitet ved at tilskynde til investeringer på skole- og samfundsniveau i disponibelt udstyr og konnektivitet og ved at skabe muligheder for at forbedre digitale færdigheder og kompetencer, herunder anvendelse af teknologi til kommunikation, både til selvstændig og samarbejdsbaseret læring og til selvevaluering for at forbedre yderligere læring. Gennemførelse af de investeringer og reformer, der er fastsat i nationale genopretnings- og resiliensfacilitetsplaner, sikrer, at alle lærende har adgang til det nødvendige udstyr og de nødvendige læringsmuligheder.

         For at støtte uddannelsessystemernes genopretning og mere langsigtede beredskab

                  d)

                  Udforskning af metoder til at udvikle tilgange med blandet læring inden for uddannelser på primær- og sekundærtrinnet, herunder erhvervsrettede uddannelser, til gavn for alle lærende og sikre en vedvarende positiv virkning på undervisning og læring, som er tilpasset til de lærendes alder, evner, særlige behov og læringsmål, samtidig med at værdien af læring i skolen og læring ansigt til ansigt anerkendes fuldt ud. Dette kunne omfatte styrkelse af udviklingen og integreringen af forskellige læringsværktøjer for at skabe muligheder for undersøgelse og udtryk, bl.a. for at udvikle naturvidenskabelige færdigheder, digitale færdigheder og mediekendskab, støtte til læring, der kombinerer forskellige miljøer for at berige læringsoplevelsen, skabelse af en passende balance mellem læring, der ledes af elever og lærere på den ene side, og samarbejdsbaseret og selvstændig læring på den anden side, undersøgelse af læringsmetoder for at gøre nye muligheder attraktive og tilbyde bedre læringsløsninger for både lærende og lærere.

                  e)

                  Anvendelse af tilgange med blandet læring som en metode til at støtte de lærendes trivsel, selvstændighed og individualiserede læring (under hensyntagen til de lærendes alder, evner og særlige læringsbehov) og udvikle deres personlige kompetence, sociale kompetence og læringskompetence (en af de otte nøglekompetencer for livslang læring (22), som udvikles yderligere i Kommissionens initiativ om den europæiske ramme LifeComp) (23),

                  3.

                  støtter lærere og undervisere ved at overveje følgende tiltag:

         Som direkte reaktion på krisen

                  a)

                  Støtte til læreres selvevaluering af brugen af digitale teknologier samt opkvalificeringskurser og andre former for faglig læring for lærere og undervisere for at hjælpe dem med at anvende og integrere digitale programmer og værktøjer i undervisningen (24). Udvikling og videreformidling af pædagogiske moduler og ressourcer online og i klasseværelset for at hjælpe lærere og undervisere med at tilpasse deres undervisningsmetoder og -praksis til tilgange med blandet læring (25) på baggrund af deres erfaring og feedback samt samarbejde med dem om anvendelsen af nye værktøjer og materialer, herunder hvordan digitale miljøer kan anvendes sikkert og etisk, og hvordan elever kan få støtte til at gøre det.

                  b)

                  Øget fokus på læreres, underviseres, skolelederes og andet uddannelsespersonales trivsel og kvalitet i arbejdslivet for at mindske stress og forebygge udbrændthed. Dette kunne omfatte: facilitering af adgang til kvalificerede fagfolk og støttepersoner inden for mental sundhed og dertil hørende ydelser, fremme af udviklingen og/eller organiseringen af peerstøtte for at mindske stress og tilbud om forbedrede muligheder for uddannelse i modstandsdygtighed/mental trivsel i lærergrunduddannelsen og løbende faglige udviklingsprogrammer.

         For at støtte genopretning og læreres og underviseres mere langsigtede beredskab

                  c)

                  Indarbejde tilgange med blandet læring i lærergrunduddannelsen (26) og programmer for løbende faglig udvikling (27) for at hjælpe uddannelsespersonale med at tilpasse undervisningen til deres faglige sammenhæng og hjælpe dem med at blive gode til at tilrettelægge læring i en række indendørs- og udendørsmiljøer og med forskellige værktøjer og opgaver.

                  d)

                  Adgang til ekspertisecentre og til relevante ressourcer med henblik på tilrettelæggelse og forbedring af tilgange med blandet læring. Støtte til uddannelsespersonale med henblik på at udvikle tilgange med blandet læring i deres konkrete sammenhæng gennem personaleudveksling, peerlæring, oprettelse af stærke skoleteams gennem samarbejdsbaseret læring, netværk, samarbejdsprojekter og praktikfællesskaber.

                  e)

                  Udvikling af vejledning i nye tilgange til vurdering og afgangsprøver, herunder online, med passende værktøjer til formativ og sammenfattende vurdering, som er relevante for forskellige uddannelsesniveauer og læringsmiljøer.

                  f)

                  Tilskyndelse af uddannelsespersonale til at deltage i forberedende projekter og forskning, herunder afprøvning af anvendelsen af opgaver i andre læringsmiljøer og anvendelse af digital teknologi til at understøtte undervisnings- og læringsprocesser,

                  4.

                  støtter skoler ved at overveje følgende tiltag:

         Som direkte reaktion på krisen

                  a)

                  Tilvejebringelse af værktøjer og ressourcer til tilgange med blandet læring samt vejledning til skoler om, hvordan disse kan anvendes effektivt (28).

                  b)

                  Mobilisering eller ansættelse af yderligere personale for at give mere tid til individuel støtte i skolen og i aktiviteter efter skoletid, hvis det er muligt.

                  c)

                  Støtte til effektive partnerskaber for infrastruktur og ressourcer mellem forskellige uddannelsesudbydere, herunder fra lokale og regionale myndigheder, erhvervslivet, faglige sammenslutninger, kunstarter, kulturarv, idræt, natur, videregående uddannelsesinstitutioner og forskningsinstitutter, civilsamfundet, undervisningsressourceindustrien (herunder teknologi, publiceringsudstyr og andet læseplansudstyr) og forskning på uddannelsesområdet.

                  d)

                  Støtte til skoler i forbindelse med overvågning og selvevaluering af deres inklusionsstrategier og -praksis med hensyn til tilgange med blandet læring og i forbindelse med at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at afhjælpe mangler, herunder anvendelsen af EU-værktøjer (29).

                  e)

                  Forbedring af forældres, værgers og familiers forståelse af læringsmiljøer, -værktøjer og -opgaver gennem systematisk kommunikation og vejledning uden at skabe yderligere byrder for dem.

         For at støtte mere langsigtet genopretning og forbedre kapaciteten til at indføre organisatoriske ændringer

                  f)

                  Investering i højhastighedsinternetforbindelser til skoler og fjernundervisningsmiljøer, som onlinelæring afhænger af, ledsaget af planer for vedligeholdelse og modernisering af den tekniske infrastruktur.

                  g)

                  Hvor det er muligt og i overensstemmelse med national og regional lovgivning og nationale og regionale forhold, muliggørelse af et tilstrækkeligt niveau af selvstændighed ved beslutningstagning på skoleniveau (skolebestyrelser, rektorer og skoleledere) for at fremme innovation, reaktivitet og tilpasning til lokale og regionale behov.

                  h)

                  Støtte til skoleledere, der er centrale for håndteringen af organisatoriske ændringer og igangværende forbedringer, i form af særlig faglig udvikling og vejledning i deres roller. Støtte til skoler og tilknyttede uddannelsesudbydere til at overveje tilgange med blandet læring i deres strategiske planlægning og processer for skoleforbedring, som kan omfatte anvendelse af selvevalueringsværktøjer.

                  i)

                  Støtte til dialog og netværkssamarbejde mellem en række interessenter, herunder familier, der beskæftiger sig med læring i skoler og i andre fysiske miljøer og med i fjernundervisning, for at få feedback og ideer til fremtidig udvikling fra forskellige kilder. Dette bør også omfatte dialog, vejledning og strategier med henblik på at beskytte børns og unges tryghed og sikre fortroligheden og beskyttelsen af deres data samt deres sikkerhed og privatliv i den digitale verden.

                  j)

                  Hvor det er muligt, anvendelse af en del af en skoles interne og/eller eksterne revisions- og kvalitetssikringsmekanismer til blandingen af læringsmiljøer og -værktøjer med evaluering af/via andre udbydere end skolen,

                  5.

                  gør fuld brug af EU-midler og ekspertise til reformer og investeringer i infrastruktur, værktøjer og pædagogik for at øge modstandsdygtigheden og beredskabet for fremtidssikrede skoler, navnlig Erasmus+, genopretnings- og resiliensfaciliteten, Den Europæiske Socialfond Plus, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), programmet for et digitalt Europa, Horisont Europa og instrumentet for teknisk støtte,

                  6.

                  investerer i forskning i samt overvågning og evaluering af de politiske udfordringer og af virkningen af disse initiativer på uddannelsesøkosystemer med henblik på at bygge videre på indhøstede erfaringer og lade det indgå i fremtidige politiske reformer, bl.a. ved at bygge videre på lærendes erfaringer samt på eventuelt foreliggende oplysninger indsamlet for at udvikle bedste praksis og skræddersyede AI-løsninger for forbedrede læringsprogrammer,

                  7.

                  træffer foranstaltninger og følger op på gennemførelsen af denne henstilling i overensstemmelse med nationale og regionale uddannelsessystemer; hvis det er relevant, tager hensyn til foranstaltninger, der understøtter tilgange med blandet læring i de nationale handlingsplaner for gennemførelse af den europæiske børnegaranti,

            OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL UNDER BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET OG NATIONALE FORHOLD:

                  1.

                  at støtte gennemførelsen af henstillingen ved at fremme gensidig læring og udveksling mellem medlemsstaterne og alle relevante interessenter, med forbehold af fastlæggelse og videreudvikling af foranstaltninger, gennem

                              i)

                              strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (30)

                              ii)

                              det nye europæiske digitale uddannelsescentrum og den nye strukturerede dialog med medlemsstaterne, som bliver fastsat under handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027 til støtte for tværsektorielt samarbejde om digital uddannelse

                              iii)

                              EU-onlineplatforme og uddannelsessamfund, herunder School Education Gateway, eTwinning og den europæiske værktøjskasse for skoler »Fremme af inkluderende uddannelse og tackling af skolefrafald«

                  2.

                  i samarbejde med medlemsstaterne at støtte udviklingen af ressourcer, der skal anvendes på frivillig basis, såsom:

                              i)

                              evidensbaseret vejledende materiale om tilrettelæggelse af læring og skolens organisatoriske praksis inden for rammerne af tilgange med blandet læring, herunder om eventuelle digitale værktøjer, tilgange til vurdering og validering af læring samt databeskyttelse, privatliv og onlinesikkerhed

                              ii)

                              skabelse og deling af digitalt uddannelsesindhold af høj kvalitet, også ved at undersøge potentialet i de europæiske rammer for digitalt uddannelsesindhold, som Kommissionen er i færd med at udvikle

                  3.

                  at støtte faglige udviklings- og læringsmuligheder for lærere, undervisere og andet uddannelsespersonale ved

                              i)

                              fremme af masselæringskurser online (MOOC’er) om tilgange med blandet læring for lærere, undervisere, skoleledere og seminarielærere via platformen School Education Gateway og fremme af bred anvendelse af disse kurser for skolers uddannelsespersonale

                              ii)

                              udveksling af god praksis fra personaleudveksling, projekter og netværk inden for Erasmus+, herunder gennem onlinefællesskabet eTwinning, de fremtidige Erasmus+-lærerakademier og erhvervsekspertisecentrene

                              iii)

                              fremme af det nye onlineværktøj SELFIE for lærere for at hjælpe dem med at overveje deres digitale kompetencer og planlægge yderligere forbedringer. Dette bygger på SELFIE-værktøjet for hele skolesamfundets digitale planlægning, som kan være med til at understøtte effektive tilgange med blandet læring, herunder erhvervsrettet uddannelse

                  4.

                  at samarbejde med alle interessenter, herunder software- og hardwareleverandører, om metoder til at forbedre digital infrastruktur og digitale værktøjer og deres anvendelse i forbindelse med uddannelse og desuden at understrege betydningen af fortrolighed og databeskyttelse i den forbindelse

                  5.

                  at støtte initiativer til yderligere udvikling og fremme af inkluderende, retfærdig kvalitetsundervisning og muligheder for livslang læring for alle, navnlig med hensyn til inklusion af lærende i forskellige omstændigheder, der påvirker deres adgang til visse læringsmiljøer og -værktøjer, og inklusion af de lærende, som har behov for målrettet støtte i læringsprocessen

                  6.

                  fortsat at støtte medlemsstater, der gennemfører reformer for at forbedre uddannelsessystemernes kvalitet og inklusivitet, og støtte deres digitale parathed i overensstemmelse med de mål, der er fastsat i handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027

                  7.

                  at redegøre for udviklingen af tilgange med blandet læring inden for uddannelser på primær- og sekundærtrinnet, herunder erhvervsrettede uddannelser, i regelmæssige statusrapporter om det europæiske uddannelsesområde og handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 29. november 2021.

               På Rådets vegne

            S. KUSTEC

               Formand

         (1)  Rådets konklusioner om imødegåelse af covid-19-krisen på uddannelsesområdet (EUT C 212 I af 26.6.2020, s. 9).

         (2)  Se arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene SWD(2021) 219 final, del 1, s. 6 (fodnote 2).

         (3)  EUT C 415 af 1.12.2020, s. 22.

         (4)  COM(2017) 673 final.

         (5)  EUT C 66 af 26.2.2021, s. 1.

         (6)  EUT C 428 af 13.12.2017, s. 10.

         (7)  COM(2021) 102 final.

         (8)  COM(2020) 274 final.

         (9)  EUT L 223 af 22.6.2021, s. 14.

         (10)  COM(2021) 142 final.

         (11)  EUT C 189 af 4.6.2018, s. 7.

         (12)  EUT C 189 af 4.6.2018, s. 1.

         (13)  EUT C 417 af 2.12.2020, s. 1.

         (14)  Godkendt den 30. november 2020.

         (15)  EUT C 193 af 9.6.2020, s. 11.

         (16)  På EU-plan har Europa-Kommissionen f.eks. iværksat initiativet »HealthyLifestyle4All« som en toårig kampagne, der har til formål at kæde idræt og en aktiv livsstil sammen med sundheds- og fødevarepolitikken og politikken på flere andre områder.

         (17)  Jf. Det Fælles Forskningscenters rapport: »The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets« (Di Pietro, G., Biagi, F., Dinis Mota Da Costa, P., Karpinski, Z. og Mazza, J., 2020).

         (18)  Grundlæggende erhvervsuddannelse foregår som regel på ungdomsuddannelser og på postsekundært trin, før eleverne påbegynder arbejdslivet. Den foregår enten i et skolemiljø (hovedsageligt i et klasseværelse) eller i arbejdsbaserede miljøer, f.eks. på uddannelsescentre og i virksomheder, afhængigt af nationale uddannelsessystemer og økonomiske strukturer.

         (19)  Rådets konklusioner om ungdomsarbejdets rolle i at støtte unges udvikling af grundlæggende livsfærdigheder, der letter deres vellykkede overgang til voksenlivet, et aktivt medborgerskab og arbejdslivet (EUT C 189 af 15.6.2017, s. 30).

         (20)  Rådets konklusioner om maksimal udnyttelse af den rolle, som breddeidræt spiller i udviklingen af tværfaglige kvalifikationer, især blandt unge (EUT C 172 af 27.5.2015, s. 8).

         (21)  Rammen for blandet læring, som blev fremlagt i arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene SWD (2021) 219 final, kan danne grundlag for specifikke tiltag, der er tilpasset til landenes situationer.

         (22)  Rådets henstilling af 22. maj 2018 om nøglekompetencer for livslang læring (EUT C 189 af 4.6.2018, s. 1).

         (23)  LifeComp omfatter tre tæt forbundne kompetenceområder: »personlige kompetencer«, »sociale kompetencer« og »at lære at lære«. Hvert område omfatter tre kompetencer: selvregulering, fleksibilitet, trivsel (det personlige område); empati, kommunikation, samarbejde (det sociale område); vækstmentalitet, kritisk tænkning og læringsstyring (at lære at lære-området). LifeComp-kompetencerne gælder på alle livets områder og kan opnås livet igennem ved hjælp af formel, uformel og ikkeformel uddannelse. https://ec.europa.eu/jrc/en/lifecomp.

         (24)  Den 5. oktober 2021 lancerede Europa-Kommissionen det nye værktøj for lærere kaldet SELFIE, som kan støtte undervisere i at planlægge udviklingen af deres digitale kompetencer.

         (25)  School Education Gateway omfatter allerede nogle ressourcer om blandet læring, der er beregnet til lærere og undervisere.

         (26)  En formel studieperiode for at opnå en anerkendt kvalifikation og blive ansat som lærer. Dette tilbydes typisk af uddannelsesafdelinger på universiteter eller selvstændige læreruddannelsesinstitutioner (jf. ordlisten i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene SWD (2021) 219 final).

         (27)  Efteruddannelse af fagfolk på et hvilket som helst tidspunkt i deres karriere for at øge deres kompetencer (jf. ordliste i arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene SWD (2021) 219 final).

         (28)  SELFIE-værktøjet kan hjælpe skoler med at gøre sig overvejelser over og indsamle dokumentation om deres nuværende situation og behov. Værktøjet er modulopbygget, og alle skoler kan tilpasse det til deres egne forhold.

         (29)  Den europæiske værktøjskasse for skoler »Fremme af inkluderende uddannelse og tackling af skolefrafald« tilbyder et hav af ressourcer og praktiske eksempler samt et selvevalueringsværktøj for skoler.

         (30)  EUT C 66 af 26.2.2021, s. 1.


               15.12.2021

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 506/109

      P9_TA(2021)0163
      Forbindelserne mellem EU og Indien
      Europa-Parlamentets henstilling af 29. april 2021 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om forbindelserne mellem EU og Indien (2021/2023(INI))
      (2021/C 506/17)

         Europa-Parlamentet,

                  —

                  der henviser til det kommende møde mellem EU's og Indiens ledere, der er berammet til at finde sted den 8. maj 2021 i Porto i Portugal,

                  —

                  der henviser til det strategiske partnerskab mellem EU og Indien, som blev indledt i 2004,

                  —

                  der henviser til samarbejdsaftalen fra 1994 mellem EU og Indien,

                  —

                  der henviser til den fælles erklæring og det strategiske partnerskab mellem EU og Indien: en køreplan frem til 2025 (1), der blev vedtaget på det virtuelle topmøde mellem EU og Indien den 15. juli 2020, samt til de andre fælles erklæringer, der blev undertegnet for nylig, bl.a. inden for terrorbekæmpelse, klima og energi, urbanisering, migration og mobilitet og vandpartnerskabet,

                  —

                  der henviser til fælles meddelelse af 20. november 2018 fra Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) med titlen »Elementer i en EU-strategi for Indien« (JOIN(2018)0028) og til de dertil hørende Rådets konklusioner af 10. december 2018 om EU-strategien for Indien (14634/18),

                  —

                  der henviser til fælles meddelelse af 19. september 2018 fra NF/HR og Kommissionen med titlen »Styrkede forbindelser mellem Europa og Asien — byggesten til en EU-strategi« (JOIN(2018)0031) og de dertil hørende Rådets konklusioner af 15. oktober 2018 (13097/18),

                  —

                  der henviser til Rådets konklusioner af 28. maj 2018 om et styrket EU-sikkerhedssamarbejde i og med Asien (9265/1/18 REV 1),

                  —

                  der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. september 2001 med titlen »Europa og Asien: strategiske rammer for styrkede partnerskaber« (COM(2001)0469),

                  —

                  der henviser til den kommende forordning om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde 2021-2027 (2018/0243(COD)),

                  —

                  der henviser til sine beslutninger af 20. januar 2021 om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik — årsberetning 2020 (2), af 21. januar 2021 om konnektivitet og forbindelserne mellem EU og Asien (3) og af 13. september 2017 om EU's politiske forbindelser med Indien (4) samt til sine øvrige tidligere beslutninger om Indien, herunder beslutninger om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet,

                  —

                  der henviser til sin henstilling af 28. oktober 2004 til Rådet om forbindelserne mellem EU og Indien (5),

                  —

                  der henviser til sin beslutning af 29. september 2005 om forslag til et strategisk partnerskab mellem EU og Indien (6),

                  —

                  der henviser til sin beslutning af 13. april 2016 om EU i et foranderligt globalt miljø — en tættere forbundet, mere konfliktfyldt og mere kompleks verden (7),

                  —

                  der henviser til sin beslutning af 10. maj 2012 om piratvirksomhed til søs (8),

                  —

                  der henviser til sin beslutning af 27. oktober 2016 om nuklear sikkerhed og ikkespredning (9),

                  —

                  der henviser til det 10. møde i det parlamentariske partnerskab mellem Asien og Europa (ASEP10), der blev afholdt i Bruxelles den 27.-28. september 2018, og til den her vedtagne erklæring, og til det 11. parlamentariske partnerskabsmøde mellem Asien og Europa (ASEP11), der vil blive afholdt i Phnom Penh i Cambodja den 26.-27. maj 2021,

                  —

                  der henviser til den dialog på højt plan mellem EU og Indien om handel og investeringer, hvis første møde blev afholdt den 5. februar 2021,

                  —

                  der henviser til Udenrigsudvalgets besøg i Indien den 21.-22. februar 2017,

                  —

                  der henviser til EU's handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati 2020-2024,

                  —

                  der henviser til Rådets konklusioner af 22. februar 2021 om EU's prioriteter i FN's menneskerettighedsfora i 2020,

                  —

                  der henviser til EU's tematiske retningslinjer for menneskerettigheder, bl.a. for menneskerettighedsforkæmpere og for beskyttelse og fremme af religions- og trosfrihed,

                  —

                  der henviser til forretningsordenens artikel 118,

                  —

                  der henviser til skrivelsen fra Udvalget om International Handel, og til udvalgets beføjelser i henhold til forretningsordenens bilag VI,

                  —

                  der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0124/2021),

                  A.

                  der henviser til, at EU og Indien skal samles til et møde mellem lederne den 8. maj 2021 i Porto i Portugal efter deres tilsagn om regelmæssigt at mødes på højeste plan og styrke det strategiske partnerskab, der blev etableret i 2004, med henblik på at forbedre det økonomiske og politiske samarbejde;

                  B.

                  der henviser til, at det strategiske partnerskab mellem EU og Indien er blevet mere dynamisk i de senere år, hvilket afspejler fornyet politisk vilje til at styrke dets strategiske dimension og, efter at have udviklet sig fra et økonomisk partnerskab til forbindelser, der spænder over en række sektorer, afspejler Indiens voksende geopolitiske magt og fælles demokratiske værdier;

                  C.

                  der henviser til, at EU og Indien som verdens to største demokratier deler stærke politiske, økonomiske, sociale og kulturelle bånd; der henviser til, at de bilaterale forbindelser imidlertid endnu ikke har nået deres fulde potentiale og kræver øget politisk engagement; der henviser til, at EU's og Indiens ledere bekræftede deres vilje til at bevare og fremme effektiv multilateralisme og en regelbaseret multilateral orden med FN og Verdenshandelsorganisationen (WTO) i centrum;

                  D.

                  der henviser til, at Indiens regionale og globale betydning vokser, og at landet i stigende grad har styrket sin stilling som donor såvel som en økonomisk og militær magt; der henviser til, at Indiens G20-formandskab i 2023 og dets medlemskab af FN's Sikkerhedsråd i 2021-2022 og af FN's Menneskerettighedsråd i 2019-2021 har øget behovet for at styrke koordineringen af global styring og yderligere fremme en fælles vision om regelbaseret multilateralisme;

                  E.

                  der henviser til, at EU's strategiske ramme i dets globale strategi, dets strategi for Indien, dets strategi for, hvordan forbindelserne mellem Europa og Asien styrkes, og den nye strategi for Det Indiske Ocean og Stillehavsområdet har fremhævet den afgørende betydning af at samarbejde med Indien om EU's globale dagsorden; der henviser til, at bilateralt og multilateralt samarbejde i den nuværende situation med øgede globale risici og voksende konkurrence mellem stormagter bør omfatte styrkelse af den internationale sikkerhed, styrkelse af beredskabet og indsatsen i forbindelse med globale sundhedskriser, såsom den nuværende covid-19-pandemi, styrkelse af global økonomisk stabilitet og inklusiv vækst og gennemførelse af FN's verdensmål for bæredygtig udvikling;

                  F.

                  der henviser til, at Indien har en stærk og voksende økonomi; der henviser til, at EU er Indiens største handelspartner, mens Indien er EU's 9. største handelspartner; der henviser til, at Det Indiske Ocean er et område af strategisk betydning for den globale handel og af afgørende økonomisk og strategisk interesse for både EU og Indien; der henviser til, at EU og Indien har stærke gensidige interesser i Det Indiske Ocean og Stillehavsområdet med fokus på at opretholde det som et område med fair konkurrence, uforstyrrede kommunikationslinjer til søs (SLOC), stabilitet og sikkerhed;

                  G.

                  der henviser til, at konnektivitet bør udgøre et vigtigt element i en fælles strategisk dagsorden for EU og Indien i overensstemmelse med strategien for, hvordan forbindelserne mellem Europa og Asien styrkes; der henviser til, at der på det seneste topmøde mellem EU og Indien blev opnået enighed om principperne for bæredygtig konnektivitet og om at undersøge mulighederne for at forbedre forbindelserne mellem EU og Indien og dermed forbindelserne med tredjelande, herunder i Det Indiske Ocean og Stillehavsområdet; der henviser til, at forbindelsernes omfang ikke kun er begrænset til fysisk infrastruktur såsom veje og jernbaner, men også søfartsruter, digital infrastruktur og miljøaspekter, med særlig vægt på EU's grønne pagt; der henviser til, at konnektivitet spiller en geopolitisk og transformativ rolle og ligeledes fungerer som et bæredygtigt middel til vækst og beskæftigelse;

                  H.

                  der henviser til, at EU's og Indiens lederskab er nødvendigt for at fremme et effektivt klimadiplomati, et globalt engagement i gennemførelsen af Parisaftalen og global beskyttelse af klimaet og miljøet;

                  I.

                  der henviser til, at lokale og internationale menneskerettighedsobservatører rapporterer, at menneskerettighedsforkæmpere og journalister i Indien mangler et sikkert arbejdsmiljø; der henviser til, at Michelle Bachelet, FN's højkommissær for menneskerettigheder, i oktober 2020 appellerede til den indiske regering om at beskytte menneskerettighedsforkæmperes og NGO'ers rettigheder og gav udtryk for bekymring over indskrænkningen af spillerummet for civilsamfundsorganisationer, tilbageholdelsen af menneskerettighedsforkæmpere og anklagerne mod personer for blot at have udøvet deres ret til ytringsfrihed og til frit at deltage i fredelige forsamlinger og over anvendelsen af love til at undertrykke meningsforskelle såsom loven om udenlandske bidrag og loven om bekæmpelse af ulovlige aktiviteter;

                  J.

                  der henviser til, at Amnesty International var tvunget til at lukke sine kontorer i Indien, efter at organisationens bankkonti var blevet indefrosset som følge af en påstået overtrædelse af loven om udenlandske bidrag, og at tre af FN's særlige rapportører har opfordret til, at loven ændres i overensstemmelse med Indiens rettighedsforpligtelser i henhold til folkeretten;

                  K.

                  der henviser til, at civilsamfundsgrupper rapporterer om, at kvinder i Indien står over for en række alvorlige udfordringer og krænkelser af deres rettigheder, herunder i forbindelse med kulturelle, stammebaserede og traditionelle praksisser, seksuel vold og chikane og menneskehandel; der henviser til, at kvinder med en religiøs minoritetsbaggrund er udsat for dobbelt sårbarhed, hvilket forværres yderligere for kvinder fra lavere kaster;

                  L.

                  der henviser til, at kastebaseret forskelsbehandling på trods af forbuddet herimod fortsat er et systemisk problem i Indien, herunder i det strafferetlige forvaltningssystem, der forhindrer dalitter i at få adgang til beskæftigelse, uddannelse, sundhedspleje og budgetbevillinger til dalit-udvikling;

                  M.

                  der henviser til, at Indien er et af de lande, der er hårdest ramt af den nye covid-19-pandemi med over 11 millioner bekræftede tilfælde og over 150 000 dødsfald, og til, at den indiske regering har taget initiativ til at donere millioner af vacciner til dets umiddelbare nabolande og vigtige partnerlande i Det Indiske Ocean;

         1.

            henstiller til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik:

         Generelle forbindelser mellem EU og Indien

                  a)

                  at fortsætte forbedringen og uddybningen af forbindelserne mellem EU og Indien som strategiske partnere og opretholde tilsagnet om at afholde regelmæssige dialoger på flere niveauer, herunder topmøder

                  b)

                  at konsolidere de fremskridt i det strategiske partnerskab, der er opnået siden sidste års topmøde, og gøre håndgribelige fremskridt med hensyn til prioriterede spørgsmål, navnlig modstandsdygtig global sundhed, klimaændringer og grøn vækst, digitalisering og nye teknologier, konnektivitet, handel og investeringer, udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik og menneskerettigheder

                  c)

                  at forblive engageret i og gennemføre EU-strategien for Indien fra 2018 og EU-Indien-køreplanen frem til 2025 i deres fulde udstrækning i samordning med medlemsstaternes eget engagement med Indien; at fastsætte klare og offentlige kriterier for måling af fremskridtene med køreplanen; at tilsikre parlamentarisk kontrol med EU's Indien-politik gennem regelmæssige udvekslinger med Udenrigsudvalget

                  d)

                  at frigøre det fulde potentiale af det bilaterale forhold mellem verdens to største demokratier; at gentage, at der er behov for et dybere partnerskab baseret på de fælles værdier frihed, demokrati, pluralisme, retsstatsprincippet, lighed, respekt for menneskerettighederne, en forpligtelse til at fremme en inklusiv, sammenhængende og regelbaseret verdensorden, reel multilateralisme og bæredygtig udvikling, bekæmpe klimaændringer og fremme fred og stabilitet i verden

                  e)

                  at fremhæve Indiens betydning som partner i den globale kamp mod klimaændringer og forringelse af biodiversiteten og i en grøn omstilling til vedvarende energi og klimaneutralitet; at konsolidere fælles planer for fuld gennemførelse af Parisaftalen og dennes nationalt fastsatte bidrag og planer for fælles klimadiplomati

                  f)

                  at forny Rådets anmodning fra 2018 om at modernisere den institutionelle arkitektur i samarbejdsaftalen fra 1994 mellem EU og Indien i overensstemmelse med nye fælles ambitioner og globale udfordringer; at puste nyt liv i idéen om at forhandle en strategisk partnerskabsaftale med en stærk parlamentarisk dimension, der fremmer kontakter og samarbejde på statsniveau, hvor det er relevant

                  g)

                  at fremme en struktureret interparlamentarisk dialog, bl.a. ved at tilskynde den indiske side til at etablere en permanent modpart i Lok Sabha og Rajya Sabha til Europa-Parlamentets Delegation for Forbindelserne med Republikken Indien og ved at fremme kontakter mellem udvalg

                  h)

                  at sikre en aktiv og regelmæssig høring og inddragelse af civilsamfundet i EU og Indien, herunder fagforeninger, trosbaserede organisationer, kvindeorganisationer og LGBTQI-organisationer, miljøorganisationer, handelskamre og andre interessenter, i udviklingen, gennemførelsen og overvågningen af forbindelserne mellem EU og Indien; at søge at etablere en civilsamfundsplatform mellem EU og Indien til dette formål og et ungdomstopmøde mellem EU og Indien som et sidearrangement i forbindelse med fremtidige topmøder mellem EU og Indien med henblik på at styrke forbindelserne mellem de yngre generationer

                  i)

                  at konsolidere EU's indsats inden for offentligt diplomati for at forbedre den gensidige forståelse mellem EU, dets medlemsstater og Indien og for at bidrage til at øge kendskabet på begge sider med inddragelse af den akademiske verden, tænketanke og repræsentanter fra hele EU og Indien

         Udenrigs- og sikkerhedspolitisk samarbejde

                  j)

                  at fremme større synergi i udenrigs- og sikkerhedspolitikken gennem de eksisterende relevante dialogmekanismer og inden for de fora, der er oprettet under EU-Indien-køreplanen frem til 2025 og i lyset af EU's nylige strategiske fokus på øget sikkerhedssamarbejde i og med Asien, hvor Indien spiller en stadig mere væsentlig og strategisk rolle

                  k)

                  at understrege, at et større engagement mellem EU og Indien på sikkerheds- og forsvarsområdet ikke bør opfattes som et bidrag til polarisering i Det Indiske Ocean og Stillehavsområdet, men snarere som fremme af fælles sikkerhed, stabilitet og fredelig udvikling

                  l)

                  at understrege behovet for en tættere tematisk koordinering af de internationale sikkerhedspolitikker og for en indsats på områder som nuklear sikkerhed og ikkespredning af og kontrol med masseødelæggelsesvåben, modvirkning af kemiske, biologiske og radiologiske våben, fremme af regional konfliktforebyggelse og fredsopbygning, bekæmpelse af pirateri, maritim sikkerhed, bekæmpelse af terrorisme (herunder bekæmpelse af radikalisering, af hvidvask af penge og af finansiering af terrorisme), voldelig ekstremisme, desinformationskampagner samt cybersikkerhed, hybride trusler og det ydre rum; at understrege betydningen af dialogen om terrorbekæmpelse mellem EU og Indien; at styrke de militære forbindelser og udvekslinger for at styrke det strategiske partnerskab mellem EU og Indien

                  m)

                  at påpege, at EU og Indien er to af de største bidragydere til FN's fredsbevarelse og engagerede fortalere for varig fred; at tilskynde til drøftelser og initiativer med henblik på at udvide samarbejdet om fredsbevarelse

                  n)

                  at se positivt på de seks regelmæssige konsultationer mellem EU og Indien om nedrustning og ikkespredning, der har fundet sted, og opfordre Indien til at styrke det regionale samarbejde og tage konkrete skridt i denne henseende; at anerkende, at Indien har tilsluttet sig tre større spredningsrelaterede multilaterale eksportkontrolordninger, og tilskynde til et tættere partnerskab mellem EU og Indien inden for disse fora

                  o)

                  at koordinere holdninger og initiativer i multilaterale fora, navnlig FN, WTO og G20, ved at presse på for fælles mål i overensstemmelse med fælles internationale værdier og standarder, øge dialogen og effektivt tilpasse holdningerne til multilateralisme og en regelbaseret verdensorden; at indlede drøftelser om en reform af FN's Sikkerhedsråd og arbejdsmetoder og støtte Indiens ønske om permanent medlemskab af et reformeret FN's Sikkerhedsråd

                  p)

                  at fremme konfliktforebyggelse og økonomisk samarbejde ved at støtte regionale integrationsinitiativer i Sydasien, herunder inden for Den Sydasiatiske Sammenslutning for Regionalt Samarbejde (SAARC)

                  q)

                  at trække på Indiens omfattende regionale erfaringer og EU-medlemsstaternes eksisterende tilgange til Det Indiske Ocean og Stillehavsområdet med henblik på at udvikle en proaktiv, omfattende og realistisk europæisk strategi for dette område baseret på fælles principper, værdier og interesser, bl.a. økonomiske, og folkeretten; at søge at koordinere EU's og Indiens politikker for Det Indiske Ocean og Stillehavsområdet, hvor det er relevant, og udvide samarbejdet til at omfatte alle områder af fælles interesse; at tage behørigt hensyn til de suveræne politiske valg i andre lande i området og EU's bilaterale forbindelser med dem

                  r)

                  at fremme en ambitiøs fælles indsats med specifikke foranstaltninger for at koordinere udvikling og humanitær bistand, herunder i Mellemøsten og Afrika, og for at styrke demokratiske processer og bekæmpe autoritære tendenser og alle former for ekstremisme, herunder nationalistisk og religiøs ekstremisme

                  s)

                  at fremme en fælles indsats for at koordinere fødevaresikkerhed og katastrofehjælp i overensstemmelse med de humanitære principper, der er nedfældet i den humanitære folkeret, herunder upartiskhed, neutralitet og ikkediskrimination i forbindelse med levering af bistand

                  t)

                  at notere sig, at EU nøje følger situationen i Kashmir; at gentage sin støtte til stabilitet og deeskalering mellem Indien og Pakistan, som begge er kernevåbenstater, og forblive engageret i at respektere menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder; at fremme gennemførelsen af FN's Sikkerhedsråds resolutioner og UNHCR's rapporter om Kashmir; at anmode Indien og Pakistan om at overveje de enorme menneskelige, økonomiske og politiske fordele ved at løse denne konflikt

                  u)

                  at forny EU's indsats med henblik på tilnærmelse og genopretning af gode naboskabsforbindelser mellem Indien og Pakistan på grundlag af folkerettens principper gennem en omfattende dialog og en trinvis tilgang, der tager udgangspunkt i tillidsskabende foranstaltninger; på denne baggrund at glæde sig over den fælles erklæring af 25. februar 2021 fra Indien og Pakistan om våbenstilstand som et vigtigt skridt med henblik på at skabe regional fred og stabilitet; at understrege betydningen af den bilaterale dimension i arbejdet hen imod oprettelse af varig fred og samarbejde mellem Indien og Pakistan, hvilket vil kunne bidrage positivt til den sikkerhedsmæssige og økonomiske udvikling i regionen; at understrege det ansvar for fred, der påhviler begge stater som atommagter

                  v)

                  at anerkende Indiens langvarige støtte til Afghanistan og engagement i menneskecentrerede og lokalt ledede fredsopbygningsbestræbelser; at samarbejde med Indien og andre regionale stater om at fremme stabilisering, sikkerhed, fredelig konfliktløsning og demokratiske værdier, herunder kvinders rettigheder, i landet; at gentage, at et fredeligt og velstående Afghanistan ville være til gavn for regionen som helhed

                  w)

                  at understrege, at bevarelse af fred, stabilitet og retten til fri sejlads i Asien-Stillehavsområdet fortsat er af afgørende betydning for EU's og dets medlemsstaters interesser; at øge de gensidige bestræbelser for at sikre, at handelen i Indo-Stillehavsområdet ikke hindres; at tilskynde til yderligere fælles tolkning af FN's havretskonvention, herunder med hensyn til retten til fri sejlads, og at intensivere samarbejdet om maritim sikkerhed og fælles uddannelsesmissioner i Indo-Stillehavsområdet for at bevare sikkerheden og den frie sejlads langs kommunikationslinjerne til søs; at minde om, at samarbejdet med landene i Indo-Stillehavsområdet, navnlig i en situation med voksende regional magtrivalisering, bør følge principper om åbenhed, velstand, inklusivitet, bæredygtighed, gennemsigtighed, gensidighed og levedygtighed; at indlede en dialog på højt plan mellem EU og Indien om maritimt samarbejde med henblik på at udvide rækkevidden af de igangværende konsultationer om bekæmpelse af piratvirksomhed og øge interoperabiliteten og koordineringen mellem EUNAVFOR Atalanta-operationen, Indiens informationsfusionscenter for Det Indiske Ocean (IFC-IOR) og den indiske flåde inden for søovervågning, katastrofehjælp og fælles uddannelse og øvelser

                  x)

                  i fællesskab at tilskynde til yderligere dialog med henblik på hurtig fastlæggelse af en adfærdskodeks i Det Sydkinesiske Hav, som ikke skader nogen nations legitime rettigheder i overensstemmelse med folkeretten

                  y)

                  med bekymring at notere sig det forværrede forhold mellem Indien og Folkerepublikken Kina, herunder på grund af Kinas ekspansive politik og betydelige militære opbygning; at støtte en fredelig bilæggelse af tvister, en konstruktiv og omfattende dialog og opretholdelse af folkeretten ved den indisk-kinesiske grænse

                  z)

                  at anerkende Indiens engagement i dagsordenen for kvinder, fred og sikkerhed (WPS) gennem sit bidrag til fredsbevarende missioner; at styrke deres gensidige engagement i gennemførelsen af FN's Sikkerhedsråds resolution 1325, herunder udvikling af nationale handlingsplaner med hensigtsmæssige budgetbevillinger til at udvirke virkningsfuld gennemførelse

                  aa)

                  at tilskynde til fælles engagement med hensyn til gennemførelsen af FN's Sikkerhedsråds resolutioner 2250, 2419 og 2535 om unge, fred og sikkerhed, herunder gennem udvikling af nationale strategier og handlingsplaner for unge, fred og sikkerhed med passende budgetbevillinger og fokus på konfliktforebyggelse; at tilskynde Indien og EU's medlemsstater til at investere i unges kapaciteter og til at indgå partnerskaber med ungdomsorganisationer om at fremme dialog og ansvarlighed; at afsøge nye måder, hvorpå unge kan inddrages i opbygningen af positiv fred og sikkerhed

         Fremme af retsstatsprincippet, menneskerettigheder og god regeringsførelse

                  ab)

                  at sætte menneskerettigheder og demokratiske værdier i centrum for EU's engagement med Indien og dermed muliggøre en resultatorienteret og konstruktiv dialog og dybere gensidig forståelse; i samarbejde med Indien at udvikle en strategi til håndtering af menneskerettighedsspørgsmål, navnlig vedrørende kvinder, børn, etniske og religiøse mindretal og religions- og trosfrihed, håndtere retsstatsspørgsmål såsom korruptionsbekæmpelse samt et frit og sikkert miljø for uafhængige journalister og civilsamfundet, herunder menneskerettighedsforkæmpere, og integrere menneskerettighedshensyn i det bredere partnerskab mellem EU og Indien

                  ac)

                  at udtrykke dyb bekymring over Indiens lov om ændring af statsborgerskab, som ifølge FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder er grundlæggende diskriminerende over for muslimer og splittende i faretruende grad; at tilskynde Indien til at garantere retten til frit at praktisere og udbrede en religion efter eget valg, som er nedfældet i artikel 25 i landets forfatning; at arbejde på at eliminere og afskrække fra hadefuld tale, der ansporer til forskelsbehandling eller vold og fører til et giftigt miljø, hvor intolerance og vold mod religiøse mindretal kan ske straffrit; at udveksle bedste praksis for undervisning af politistyrker i tolerance og internationale menneskerettighedsstandarder; at anerkende forbindelsen mellem anti-omvendelseslove og vold mod religiøse mindretal, navnlig kristne og muslimske trossamfund

                  ad)

                  at tilskynde Indien til som medlem af FN's Menneskerettighedsråd at reagere på alle henstillingerne i dets universelle regelmæssige gennemgang, acceptere og lette besøg af og arbejde tæt sammen med FN's særlige rapportører, herunder FN's særlige rapportør om fremme og beskyttelse af retten til menings- og ytringsfrihed, FN's særlige rapportør om retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger og til foreningsfrihed og FN's særlige rapportør om udenretslige, summariske eller vilkårlige henrettelser, om at overvåge udviklingen i det civile rum og i de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder som led i dets tilsagn om at fremme civilsamfundets reelle deltagelse og effektive inddragelse i fremme og beskyttelse af menneskerettighederne

                  ae)

                  at vende menneskerettighedssituationen og de udfordringer, som civilsamfundet står over for, navnlig bekymringer, som tages op af FN's Højkommissær for Menneskerettigheder og særlige rapportører, i sin dialog med de indiske myndigheder, herunder på topmødeplan; at tilskynde Indien til som verdens største demokrati at vise sit engagement med hensyn til at respektere, beskytte og fuldt ud håndhæve de forfatningsmæssigt garanterede rettigheder til ytringsfrihed for alle, herunder på internettet, retten til at deltage i fredelige forsamlinger og til foreningsfrihed, herunder i forbindelse med de seneste store landbrugerdemonstrationer, samt religions- og trosfrihed; at opfordre Indien til at sikre menneskerettighedsforkæmpere, miljøaktivister, journalister og andre civilsamfundsaktører et arbejdsmiljø, som er sikkert og uden politisk eller økonomisk pres, beskytte og garantere deres grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder og ophøre med at henvise til love mod oprør og terrorisme som et middel til at begrænse deres legitime aktiviteter, herunder i Jammu og Kashmir, standse generelle begrænsninger af adgangen til internettet, revidere love for at undgå, at de potentielt misbruges til at stoppe kritik, ændre love, der fremkalder forskelsbehandling, lette adgangen til domstolsprøvelse og sikre ansvarliggørelse for krænkelser af menneskerettighederne; at gøre noget ved de skadelige virkninger, som loven om udenlandske bidrag har på civilsamfundsorganisationer

                  af)

                  at opfordre Indien til at tage yderligere skridt til at efterforske og forebygge kønsbaseret vold og forskelsbehandling og fremme ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status; at gøre noget ved problemet med stigende vold mod kvinder og piger i Indien ved at tilskynde til grundige efterforskninger af voldsforbrydelser mod kvinder og piger samt uddanne betjente i traumeinformeret politiarbejde og efterforskning, opretholde en effektiv overvågningsmekanisme til at føre tilsyn med gennemførelsen af love, der bekæmper seksuel vold mod kvinder og piger, fremskynde retsforfølgelsen og forbedre beskyttelsen af ofre

                  ag)

                  at gøre noget ved problemet med udbredt forskelsbehandling på grundlag af kaster og det vigtige spørgsmål om tildeling af rettigheder til adivasisamfund i henhold til loven om brugsretten til skove

                  ah)

                  at minde om EU's principielle og mangeårige afvisning af dødsstraf og gentage sin appel til Indien om et moratorium for dødsstraf med henblik på en permanent afskaffelse af henrettelser

                  ai)

                  at anerkende processen i Indien med at udvikle en national handlingsplan for erhvervslivet og menneskerettigheder med henblik på fuld gennemførelse af FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder under henvisning til alle virksomheders ansvar for at respektere menneskerettighederne i deres værdikæder, og at tilskynde både EU og Indien til at deltage aktivt i de igangværende forhandlinger om en bindende FN-traktat om virksomheders menneskerettighedsansvar

                  aj)

                  indtrængende at opfordre Indien til at ratificere FN-konventionen mod tortur og den valgfrie protokol hertil samt den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungen forsvinding

                  ak)

                  at tilskynde Indien til yderligere at støtte internationale retlige bestræbelser ved at undertegne Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol (ICC)

                  al)

                  at tilskynde Indien til at fortsætte sin tradition for at yde beskyttelse til personer, der flygter fra vold og forfølgelse, indtil betingelserne for sikker, værdig og frivillig tilbagevenden er til stede, og til at træffe alle fornødne foranstaltninger til at fjerne risikoen for statsløshed for samfund i Indien

                  am)

                  at gentage vigtigheden af hurtigst muligt at indlede en regelmæssig dialog mellem EU og Indien om menneskerettigheder i overensstemmelse med tilsagnet i køreplanen for EU og Indien og i overensstemmelse med den fælles hensigt om at genoptage møderne efter otte år, idet sådanne møder ikke har fundet sted, som en vigtig anledning for begge parter til at drøfte og løse udestående menneskerettighedsspørgsmål; at opgradere dialogen til en dialog på hovedkvartersniveau og søge at give den reelt indhold gennem deltagelse på højt plan, fastsætte konkrete tilsagn, kriterier og benchmarks for fremskridt, behandle individuelle sager og fremme dialog mellem civilsamfundene i EU og Indien forud for den mellemstatslige dialog; at anmode EU-Udenrigstjenesten om regelmæssigt at aflægge rapport til Parlamentet om de opnåede resultater

         Handel for bæredygtighed og velstand

                  an)

                  at minde om, at handelen mellem EU og Indien steg med over 70 % mellem 2009 og 2019, og at det er i fælles interesse at skabe tættere økonomiske bånd; at anerkende, at Indien er et solidt alternativ for et EU, der ønsker at diversificere sine forsyningskæder, og at EU er Indiens største handelspartner i landbrugsfødevaresektoren

                  ao)

                  at udnytte den lejlighed, som det EU-indiske ledermøde udgør, til åbent at tage hånd om værdibaseret samarbejde på højeste niveau i spørgsmål vedrørende handel og investeringer; at gentage, at EU er parat til at overveje at indlede forhandlinger om en enkeltstående aftale om investeringsbeskyttelse, hvilket vil øge retssikkerheden for investorer på begge sider og yderligere styrke de bilaterale handelsforbindelser; at arbejde hen imod opfyldelsen af fælles og gensidigt fordelagtige mål på disse områder, som kan bidrage til økonomisk vækst og innovation, og som lever op og bidrager til respekten for universelle menneskerettigheder, herunder arbejdstagerrettigheder, fremme kampen mod klimaændringer og bestræbelserne på at nå målene for bæredygtig udvikling i dagsordenen for 2030

                  ap)

                  at gøre bedst mulig brug af Indiens engagement i multilateralisme og en international regelbaseret handelsorden; at fremme Indiens afgørende rolle i de igangværende bestræbelser på at reformere Verdenshandelsorganisationen

                  aq)

                  at evaluere, i hvilket omfang Kommissionens forhandlingsmandat skal ajourføres, hvis målet er at indgå en handels- og samarbejdsaftale, der skal omfatte ambitiøse bestemmelser om et kapitel, der kan håndhæves, om handel og bæredygtig udvikling, og som er tilpasset Parisaftalen, samt hensigtsmæssige bestemmelser vedrørende investorers rettigheder og pligter og menneskerettighederne; at sikre konstruktive forhandlinger og samtidig være opmærksom på de forskellige ambitionsniveauer hos de to parter; i denne forbindelse at henlede opmærksomheden på den opmuntrende udvikling i de indiske myndigheders holdning med hensyn til villigheden til at medtage bestemmelser om handel og bæredygtig udvikling i en fremtidig aftale

         Modstandsdygtighed gennem sektorpartnerskaber

                  ar)

                  at afslutte forhandlingerne om et konnektivitetspartnerskab med Indien; at støtte dette partnerskab, navnlig gennem långivning og garantier til bæredygtige investeringer i bi- og multilaterale digitale og grønne infrastrukturprojekter i Indien fra offentlige og private enheder i EU, såsom Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og det nye eksterne finansieringsinstrument, i overensstemmelse med det potentiale, der er skitseret i konnektivitetsstrategien mellem EU og Asien; at undersøge synergier mellem samarbejdet mellem EU og Indien og samarbejdet med landene i Sydasien og koordineringen af forskellige konnektivitetsstrategier

                  as)

                  at sikre, at konnektivitetsinitiativer baseres på sociale, miljømæssige og skattemæssige standarder og værdierne bæredygtighed, gennemsigtighed, inklusion, retsstatsprincippet, respekt for menneskerettighederne og gensidighed og er i fuld overensstemmelse med FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og de dertil knyttede retlige instrumenter, herunder Parisaftalen

                  at)

                  at anerkende Indiens ekspertise inden for håndtering af naturkatastrofer; at intensivere samarbejdet med Indien om at styrke regionens beredskab over for naturkatastrofer, herunder gennem partnerskabet inden for rammerne af Koalitionen for Katastrofebestandig Infrastruktur, en multilateral indsats for at øge forskning og videndeling inden for risikostyring i forbindelse med infrastruktur

                  au)

                  at styrke samarbejdet om bæredygtig mobilitet gennem konkrete foranstaltninger såsom yderligere udvikling af elektriske transportinfrastrukturer og investeringer i jernbaneprojekter; at fremhæve jernbanernes afgørende betydning for at afhjælpe trængsel og forurening i store byområder, nå klimamålene og sikre de vitale forsyningskæders modstandsdygtighed, herunder under kriser

                  av)

                  at støtte yderligere samarbejde om udfordringer i forbindelse med hurtig urbanisering, herunder gennem udveksling af viden og bedste praksis via fælles platforme og samarbejde mellem byer, samarbejde om teknologier for intelligente byer og fortsat finansiel støtte til projekter inden for bytransport i Indien via EIB

                  aw)

                  at minde om Indiens rolle som en vigtig producent af lægemidler, generiske lægemidler og vacciner, navnlig i forbindelse med den igangværende globale sundhedskrise; at tilskynde til fællesforetagender til at sikre universel adgang til covid-19-vacciner; at tilstræbe EU-indisk lederskab i indsatsen for at fremme sundhed som et globalt offentligt gode, navnlig ved at støtte multilaterale initiativer, herunder COVAX, og bidrage til at sikre universel adgang til vacciner, navnlig blandt lavindkomstlande, især gennem samarbejde i de relevante internationale fora

                  ax)

                  at hæve ambitionsniveauet for det bilaterale og multilaterale samarbejde mellem EU og Indien om klimaændringer, navnlig ved at sætte fart i grøn vækst og en retfærdig og sikker omstilling til ren energi, opnå klimaneutralitet og styrke ambitionen om nationalt bestemte bidrag; at fortsætte det fælles globale lederskab til støtte for Parisaftalen og fokusere på at gennemføre dagsordenen for ren og vedvarende energi og dagsordenen for cirkulær økonomi

                  ay)

                  som to store globale udledere af drivhusgasser at bekræfte et fælles tilsagn om en mere koordineret indsats for at afbøde virkningerne af klimaændringerne; at notere sig Indiens lederskab inden for vedvarende energi og de fremskridt, der er gjort gennem partnerskabet mellem EU og Indien om ren energi og klima; at tilskynde til investeringer i og samarbejde om yderligere at fremme elektrisk mobilitet, bæredygtig køling, næste generation af batteriteknologi, distribueret elproduktion og retfærdig omstilling i Indien; at indlede en drøftelse af og evaluere det strategiske samarbejde om sjældne jordarter; at intensivere gennemførelsen af partnerskabet om bæredygtig vandforvaltning

                  az)

                  at fremme en ambitiøs fælles dagsorden og en global indsats for biodiversitet, herunder forud for partskonferencen under konventionen om biologisk mangfoldighed (COP 15) i maj 2021

                  ba)

                  at stræbe efter fælles lederskab i forbindelse med fastsættelse og fremme af internationale standarder i den digitale økonomi baseret på bæredygtig og ansvarlig digitalisering og et retsstats- og menneskerettighedsbaseret IKT-miljø, samtidig med at cybersikkerhedstrusler tackles, og grundlæggende rettigheder og friheder, herunder personoplysninger, beskyttes

                  bb)

                  at opskrive EU's ambitioner om digital konnektivitet med Indien inden for rammerne af EU's strategi for digital omstilling; at samarbejde med Indien om udvikling og anvendelse af kritiske teknologier under hensyntagen til de store strategiske og sikkerhedsmæssige konsekvenser, som sådanne nye teknologier indebærer; at investere i et partnerskab for digitale tjenester og udvikling af ansvarlig og menneskerettighedsbaseret kunstig intelligens; at hilse Indiens bestræbelser på et GDPR-lignende højt niveau for beskyttelse af databeskyttelse velkommen og fortsætte med at støtte databeskyttelsesreformer i Indien; at fremhæve de gensidige fordele ved et intensiveret samarbejde på dette felt; at tilskynde til øget konvergens mellem lovrammerne for at sikre et højt niveau for beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred, herunder gennem eventuelle afgørelser om datatilstrækkelighed, med henblik på at lette sikre datastrømme på tværs af grænserne og muliggøre et tættere samarbejde, navnlig inden for IKT-sektoren og sektoren for digitale tjenester; at notere sig, at en tilnærmelse af den indiske og europæiske datalovgivning ville betyde en væsentlig lettelse for gensidigt samarbejde og handel og sikker overførsel af oplysninger og ekspertise; at arbejde hen imod en gentagelse af EU's internationale roamingaftaler med Indien

                  bc)

                  at minde om, at udvikling af det digitale område er af altafgørende sikkerhedsmæssig betydning og skal omfatte diversificering af udstyrsfabrikanternes forsyningskæde gennem fremme af åbne og interoperable netværksarkitekturer og digitaliseringspartnerskaber med tredjelande og regioner, som deler EU's værdier og anvender teknologi i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder

                  bd)

                  at tage effektive skridt til at lette mobiliteten mellem EU og Indien, herunder for migranter, studerende, højtkvalificerede arbejdstagere og kunstnere, under hensyntagen til tilgængeligheden af færdigheder og til arbejdsmarkedets behov i EU og Indien; at anerkende den betydelige talentmasse inden for digitalisering og kunstig intelligens i både Indien og EU og den fælles interesse i at udvikle ekspertise og samarbejde på højt niveau på dette felt

                  be)

                  at betragte mellemfolkelige udvekslinger som en af de vigtigste dimensioner af det strategiske partnerskab; at opfordre til et mere indgående partnerskab inden for offentlig uddannelse, forskning og innovation og kulturel udveksling; at opfordre EU's medlemsstater og Indien til især at investere i unges kapaciteter og lederskab og til at sikre, at de på meningsfuld vis inddrages i det politiske og økonomiske liv; at fremme indisk deltagelse, navnlig deltagelse af indiske studerende og unge fagfolk, i EU-programmer såsom Horisont Europa, Det Europæiske Forskningsråd, Marie Skłodowska-Curie-stipendiet og mellemfolkelige udvekslinger på uddannelses- og kulturområdet; at fremme Erasmus+-programmet med hensyn hertil og sikre lige inddragelse af kvindelige studerende, videnskabsfolk, forskere og fagfolk i disse programmer; at fortsætte det tætte samarbejde inden for forskning og innovation, herunder inden for menneskecentrerede og etiske digitale teknologier, og samtidig tilskynde til styrkede digitale færdigheder

                  bf)

                  yderligere at undersøge mulighederne for et omfattende samarbejde inden for G20-rammen om beskæftigelses- og socialpolitikker, såsom social beskyttelse, mindsteløn, kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet, skabelse af anstændige job samt sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen; at samarbejde om udryddelse af børnearbejde ved at støtte anvendelsen og overvågningen af overholdelsen af ILO-konvention nr. 138 (konventionen om mindstealder) og 182 (konventionen om den værste form for børnearbejde), som blev ratificeret af Indien i juni 2017;

                  2.

                  pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik.

         (1)  https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2020/07/15/joint-statement-15th-eu-india-summit-15-july-2020/

         (2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0012.

         (3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0016.

         (4)  EUT C 337 af 20.9.2018, s. 48.

         (5)  EUT C 174 E af 14.7.2005, s. 179.

         (6)  EUT C 227 E af 21.9.2006, s. 589.

         (7)  EUT C 58 af 15.2.2018, s. 109.

         (8)  EUT C 261 E af 10.9.2013, s. 34.

         (9)  EUT C 215 af 19.6.2018, s. 202.