title: Henstilling med henblik på rådets beslutning om gensidig bistand til Letland

text:
Vigtig juridisk meddelelse

|

52009PC0004(01)

	[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |Bruxelles, den 8.1.2009KOM(2009) 4 endeligHenstilling med henblik påRÅDETS BESLUTNINGom gensidig bistand til LetlandsamtForslag tilRÅDETS BESLUTNINGom mellemfristet finansiel bistand fra EU til LetlandHenstilling med henblik påRÅDETS BESLUTNINGom gensidig bistand til LetlandsamtForslag tilRÅDETS BESLUTNINGom mellemfristet finansiel bistand fra EU til LetlandBEGRUNDELSE1. INDLEDNINGDen lettiske økonomi har akkumuleret store ubalancer i de seneste år, efterhånden som den hurtige ekspansion er blevet stimuleret af lempelige kreditvilkår og en alt for ekspansiv finanspolitik, til trods for Kommissionens og Rådets rådgivning, navnlig i udtalelserne om flere på hinanden følgende lettiske konvergensprogrammer. Situationen er blevet yderligere skærpet som følge af den globale krise på det finansielle marked og den generelle stramning i holdningen til vækstmarkedsøkonomierne, som gør adgangen til kredit stadig mere vanskelig og dyr. Letlands kapital- og finansmarkeder kom under betydeligt pres fra og med oktober, hvilket afspejler de stigende bekymringer med hensyn til holdbarheden af landets økonomiske og finansielle situation. Bekymringerne angik især banksektorens sundhed, herunder specielt levedygtigheden af landets største indenlandsk ejede bank (Parex), som er stærkt afhængig af ekstern finansiering, og som derfor blev overtaget og kontrolleret af staten. Letland er kort sagt blevet stillet over for en pludselig og alvorlig krise i banksektoren og med hensyn til den eksterne finansiering.På denne baggrund henvendte de lettiske myndigheder sig til EU og IMF for at få finansiel støtte. Sammen med Rådets formandskab meddelte Kommissionen den 22. november, at EU var parat til sammen med IMF at deltage i en samordnet finansieringspakke, som skulle understøtte holdbarheden af Letlands betalingsbalance. Det blev imidlertid understreget, at en finansiel bistandspakke kun ville blive tilvejebragt, hvis de lettiske myndigheder afgiver et stærkt tilsagn om at gennemføre et strengt og troværdigt økonomisk tilpasningsprogram. På grundlag af drøftelserne med Kommissionen og IMF vedtog det lettiske parlament den 12. december myndighedernes forslag til et "program for økonomisk stabilisering og fornyet vækst" (i det følgende benævnt "programmet"). Programmets vigtigste målsætninger er at fastholde ind- og udlandets tillid til det finansielle system, bidrage direkte og indirekte til at standse og vende den stadig værre tendens i priskonkurrencedygtigheden og inflationen gennem reduktioner i lønomkostningerne i den offentlige sektor som en central del af en meget strammere finanspolitik samt at styrke økonomiens vækstpotentiale gennem en række strukturreformer.2. DEN SENESTE MAKROØKONOMISKE UDVIKLINGEfter en fortsat periode med høj vækst siden slutningen af 1990'erne, som hovedsagelig var baseret på den indenlandske efterspørgsel, steg Letlands reale BNP med tocifrede tal i 2005-2007. Væksten blev hovedsagelig drevet af en stærk kreditudvidelse, som satte gang i privatforbruget og investeringerne i fast ejendom, men dette sluttede i midten af 2007, idet de overvurderede priser på fast ejendom ikke længere kunne fastholdes. I løbet af disse år flyttede økonomiens struktur fra de konkurrenceudsatte sektorer til de ikke-konkurrenceudsatte sektorer, hvilket underminerede økonomiens holdbarhed over for udlandet og resulterede i et alvorligt overophedningspres.Væksten i BNP faldt stærkt i de første tre kvartaler af 2008, og denne tendens, som hovedsagelig skyldtes en nedgang i privatforbruget og i de private investeringer, forventes at fortsætte. Privatforbruget er ramt af høj inflation, faldende priser på fast ejendom, større ydelser på gæld, reduceret låneadgang og forværrede beskæftigelses- og indkomstforventninger. De faste investeringer i byggeriet falder parallelt med afslutningen af opsvinget på ejendomsmarkedet og de faldende investeringer i udstyr som følge af de ringe efterspørgselsudsigter både nationalt og internationalt. Virksomhedssektoren er under et stærkt omkostningspres som følge af stigningerne i arbejdsomkostningerne, og finansieringen begrænses i stigende grad. EU-finansierede projekter og offentlige projekter som helhed vil i en vis grad afbøde et stærkt fald i andre investeringer. BNP forventes imidlertid at indskrænkes i en længere periode med en meget svag indenlandsk efterspørgsel, som i utilstrækkelig grad opvejes af en udvidelse i nettoeksporten.Situationen på arbejdsmarkedet er først for nylig begyndt at blive mindre anspændt, men arbejdsmarkedet vil reagere mærkbart på faldet i den indenlandske efterspørgsel. Arbejdsløsheden er allerede steget fra 6,3 % i andet kvartal til 7,2 % i tredje kvartal af 2008, og den nominelle lønvækst er ved at tage af, men fra et meget højt niveau. Det lettiske arbejdsmarked antages at være ret fleksibelt, hvilket burde begrænse de produktions- og beskæftigelsesomkostninger, der er forbundet med en tilpasning af lønningerne til produktiviteten.Efter at være toppet med 17,7 % i maj 2008 faldt HICP-inflationen til 11,8 % i november. Kerneinflationen[1] (11,0 % i november) og inflationen i priser på tjenesteydelser falder støt, efterhånden som efterspørgselspresset aftager. Udsigterne til et yderligere stærkt fald i inflationen er gode på baggrund af udsigterne til en meget svagere indenlandsk efterspørgsel, lavere lønninger i den offentlige sektor (se afsnit 6), som resulterer i løntilbageholdenhed i den offentlige sektor, og fald i de globale råvarepriser.De eksterne ubalancer har været meget store med en uholdbar opbygning af ekstern gæld, men med den faldende indenlandske absorbering skete der i 2008 et betydeligt fald i den eksterne låntagning. Betalingsbalancen og den eksterne finansieringssituation drøftes i afsnit 5 nedenfor.3. DE OFFENTLIGE FINANSERDe offentlige finanser spiller en stor rolle i Letland som følge af det begrænsede råderum for pengepolitikken under en ordning med en næsten fast vekselkurs[2]. Letland har imidlertid ført en procyklisk finanspolitik i årene 2005-2007, hvor der var et opsving i den indenlandske efterspørgsel, til trods for de bedre overordnede budgetresultater og i strid med den gentagne rådgivning i Rådets udtalelser om flere på hinanden følgende opdateringer af Letlands konvergensprogram. Uventede indtægter blev typisk givet ud gennem tillægsbudgetter i løbet af året, og der blev ikke opbygget reserver til dårligere tider. Lønvæksten i den offentlige sektor var en drivkraft bag lønstigningerne i den private sektor, med tilsvarende højere lønniveauer i den offentlige sektor. I Letland arbejder over 30 % af de ansatte i den offentlige sektor, og eftersom tjenestesektoren er forholdsmæssig stor, ca. 75 % af bruttoværditilvæksten, har lønfastsættelsen i den offentlige sektor stor indflydelse på lønningerne i den private sektor.I de første ti måneder af 2008 skete der et drastisk fald i moms-indtægterne (3 % år-til-år) som følge af et stærkt fald i privatforbruget. Indtægterne fra andre større skattekategorier klarede sig oprindelig forholdsvis godt på grund af den høje inflation, men disse positive virkninger er nu også begyndt at tage af. Det lettiske finansministerium anslår, at det konsoliderede underskud på statens budget, som omfatter statens budget og socialsikringsfondens budget, i 2008 kan ligge på omkring 2½-2¾ % af BNP[3]. Under hensyntagen til muligheden for, at sektoren for lokale myndigheder under de nuværende omstændigheder kunne udvise et lille underskud (til trods for grænser, som skal sørge for, at undersektoren fastholder balance eller overskud), ser underskuddet i den offentlige sektor ud til at ligge tæt på 3 % af BNP.Budgettet for 2009, som blev vedtaget af Parlamentet den 14. november, indeholder en målsætning om et konsolideret offentligt underskud på 1½ % af BNP, dog baseret på en urealistisk antagelse om en indskrænkning af produktionen på kun 1 %. Det omfattede store reduktioner i de direkte skatter og udgiftsstigninger. Det var allerede på det tidspunkt klart, at produktionen ville falde langt mere, og at der som følge af mangelen på opvejende foranstaltninger var en risiko for, at underskuddet ville blive meget stort. Inklusive et meget lille underskud for de lokale myndigheder fremskrev myndighederne det offentlige underskud til 1,8 % af BNP med et primært underskud på 1,1 % af BNP. På baggrund af tallene for skatteindtægterne i de sidste måneder af 2008 og de svækkede økonomiske udsigter for 2009 forværredes udsigterne for den offentlige saldo betydeligt i forhold til forventningerne om et underskud på 5,6 % af BNP i Kommissionens efterårsprognose. Til gengæld var den offentlige gældskvote på 9,5 % i slutningen af 2007 en af de laveste i EU.4. DE FINANSIELLE MARKEDERLetlands finansielle system domineres næsten udelukkende af banksektoren, som har udviklet sig meget hurtigt de sidste ti år. Der kan skelnes tydeligt mellem to segmenter. På den ene side de udenlandsk ejede banker, der hovedsagelig finansieres direkte via lån fra moderselskaberne, og som tegner sig for ca. 70 % af markedet. På den anden side de nationale banker, der hovedsagelig finansieres via udenlandske syndikerede lån og indskud fra valutaudlændinge. Betydningen af valutaudlændinges indskud, som tegnede sig for 43,5 % af alle indskud bortset fra monetære og finansielle institutioners indskud i begyndelsen af november 2008, er et særdeles vigtigt karakteristika. Letlands finansielle system er derfor primært afhængigt af ekstern finansiering, hvad enten den kommer fra moderselskaber, valutaudlændinges indskud eller udenlandske syndikerede lån. Det deraf følgende meget høje og stigende niveau for udenlandske forpligtelser har sit sidestykke i lån til valutaindlændinge, hovedsagelig i udenlandsk valuta (tæt på 90 % af alle lån). Den indenlandske låntagning er steget fra 10 % af BNP i 1997 til 90 % i 2007. Det ser derfor ud til, at de to vigtigste risikofaktorer, der påvirker Letlands banksystem, er likviditets- og kreditrisici.Likviditetsrisikoen har allerede vist sig gennem et vedvarende likviditetspres siden oktober 2008. I forventning om tilbagebetalingsvanskeligheder tilkendegav to udenlandske syndikater tydeligt, at de muligvis ville kræve førtidig tilbagebetaling af lån til Parex Bank på i alt 0,8 mia. EUR, som forfalder i februar og juni 2009. Dette førte til en delvis nationalisering af banken den 10. november 2008. De offentlige lånegarantier, der blev givet i forbindelse hermed, blev anset for at være utilstrækkelige, hvilket medførte en fuldstændig nationalisering af Parex i begyndelsen af december og indførelse af grænser for udtræk af indskud (50 000 EUR om måneden for privatpersoner). Til trods for disse foranstaltninger har Parex og nationale banker med tilsvarende forretningsmodeller derefter oplevet meget store udtræk af valutaudlændinges indskud, hvoraf kun en lille del igen er blevet indskudt i andre banker i Letland. Det systemiske likviditetspres fik den 13. november den lettiske centralbank til at bekendtgøre yderligere reduktioner i den oblgatoriske reservesats fra 7 % til 5 % for kortfristede forpligtelser og fra 5 % til 3 % for forpligtelser med en løbetid på over 2 år, hvorved der blev frigjort likviditet (disse beslutninger trådte i kraft i to skridt på hver 1 procentpoint den 24. november og 24. december). Reserverne er imidlertid fortsat med at strømme ud, og centralbankens internationale nettoinvesteringsposition forværredes med 0,9 mia. EUR i perioden fra begyndelsen af oktober 2008 til udgangen af året. Indskuddene fra valutaindlændinge og valutaudlændinge i udenlandsk ejede banker steg i samme periode, og - hvad der er af afgørende betydning - der synes at være sikkerhed for likviditetsstøtte fra moderselskaberne.Kreditrisikoen har endnu ikke vist sig i særlig høj grad, men forventes at øges i de kommende måneder. Mens mængden af forfaldne lån allerede er steget, udgør de nødlidende lån indtil nu fortsat under 1 % af de samlede lån, bl.a. som følge af den igangværende omlægning af problemlån. Den forventede langvarige recessions negative indvirkning på borgernes indkomster og derfor deres evne til at tilbagebetale gæld vil imidlertid helt klart stige. Solvenskvoterne vil falde og kan nærme sig det lovfæstede minimum, således at der eventuelt kan blive behov for kapitaltilførsler.Banksektorens nuværende og fremtidige stilling afhænger af objektive faktorer, men også af troværdigheds- og tillidsrelaterede forventninger. I den nuværende situation er det vigtigt at sikre tilliden, således at det bliver muligt at stabilisere indskudsgrundlaget og lempe likviditetspresset i det videre forløb. På baggrund af de begrænsede offentlige finanser vil en genskabelse af tilliden til den finansielle sektor gennem offentlig indgriben kun være troværdig, hvis den ledsages af en stærk international finansiel støtte.5. BETALINGSBALANCE OG EKSTERNE FINANSIERINGSBEHOVLetlands økonomiske opsving indtil 2007 var karakteriseret ved fremkomsten af store eksterne ubalancer og en uholdbar opbygning af gæld over for udlandet. Den eksterne bruttogæld oversteg 135 % af BNP ved udgangen af 2007 (den eksterne nettogæld lå på 52 % af BNP). Den internationale investeringsposition i slutningen af 2007 steg til nettoforpligtelser på 79 % af BNP, og nettoforpligtelserne ved udgangen af andet kvartal af 2008 anslås at være steget til 82 % af BNP.Med den faldende indenlandske absorbering er den eksterne låntagning faldet betydeligt i 2008. Ifølge de foreløbige overslag fra den lettiske centralbank faldt underskuddet på de løbende poster til ca. 12,5 % af BNP i tredje kvartal af 2008 (i forhold til et højdepunkt på over 27 % af BNP i fjerde kvartal af 2006). I 2009 forventes underskuddet i varehandelen fortsat at ligge på omkring 10 % af BNP (som i de sidste måneder af 2008), men som følge af en positiv betalingsbalance og en bedre indtægtskonto skulle det nuværende underskud på de løbende poster blive mindre. For at sikre, at grundlaget for væksten i BNP skifter fra en svindende indenlandsk efterspørgsel til en stigning i eksporten, er der behov for at tilpasse lønningerne endnu mere til produktiviteten og gå videre med de strukturreformer, der styrker økonomiens udbudsside.Selv om en korrektion af det nuværende underskud på de løbende poster i forhold til de uholdbare niveauer i de seneste år er af afgørende betydning, når det drejer sig om at genskabe en sund betalingsbalancesituation, betyder landets store gæld, som hovedsagelig er kortfristet, at en sådan korrektion i sig selv ikke vil være tilstrækkelig til at opnå holdbarhed over for udlandet. Den eksterne finansiering forventes fortsat at være under stærkt pres i nogen tid, med reduceret adgang til udenlandsk kredit, potentielle udstrømninger af såvel valutaudlændinges som valutaindlændinges indskud og forværrede udsigter for investeringer fra udlandet. Et yderligere dræn på valutareserverne (som faldt med omkring 25 % mellem begyndelsen af oktober og begyndelsen af december 2008) vil bringe holdbarheden af Letlands valutakursbinding i fare. På den baggrund vil det være nødvendigt med ekstern finansiel bistand, understøttet af et stærkt politisk program, for at lempe likviditetsbegrænsningerne på kort sigt og støtte en ordentlig ekstern tilpasning på mellemlang sigt.I lyset heraf er Kommissionen af den opfattelse, at der består en alvorlig trussel for Letlands betalingsbalance. Kommissionen henstiller derfor, at Rådet vedtager en beslutning om gensidig bistand.6. LETLANDS "PROGRAM FOR ØKONOMISK STABILISERING OG FORNYET VÆKST": MAKROØKONOMISKE FORANSTALTNINGER OG FORANSTALTNINGER TIL FORDEL FOR DET FINANSIELLE SYSTEMDe igangværende drøftelser mellem de lettiske myndigheder og potentielle bidragsydere til en samordnet international finansiel bistandspakke har resulteret i, at myndighederne har vedtaget et ambitiøst politisk program (som nævnt ovenfor blev det forelagt for parlamentet og vedtaget af dette den 12. december). Programmet er baseret på en fastholdelse af lats' eksisterende binding, som fortsat vil være et centralt politisk holdepunkt i den videre proces. Programmet tager sigte på at tackle svagheder i den finansielle sektor, korrigere finanspolitiske ubalancer og forbedre konkurrenceevnen, samtidig med at der fastholdes et snævert udsvingsbånd for valutakursen. Det omfatter en omgående og varig finanspolitisk konsolidering, en omfattende løsningsstrategi for bankerne, en udvidelse af de regulerende myndigheders muligheder for krisestyring, omfattende strukturreformer samt andre vigtige foranstaltninger. Programmet er baseret på et makroøkonomisk scenario med indskrænkninger i BNP på 5 % i 2009 og yderligere 3 % i 2010, som afløses af et svagt opsving på 2 % i 2011. Målet for den finanspolitiske strategi er et offentligt underskud på højst 3 % af BNP i 2011, således at Maastrichtkriteriet for underskuddet kan nås i det år.Forhandlingerne om finansiel bistand med EU, IMF og andre parter, hvor der blev påpeget alvorlige fremtidige budgetunderskud, fik regeringen til at vedtage et ændret budgetforslag for 2009; dette blev vedtaget af parlamentet den 12. december i overensstemmelse med kriseprogrammet for stabilisering af økonomien. Det ændrede budget, som er baseret på den reviderede prognose om en indskrænkning i BNP på 5 % i 2009, tager højde for den seneste forværring i de økonomiske udsigter og sigter mod et offentligt budgetunderskud på under 5 % af BNP[4], hvilket kun indebærer en mindre strukturel tilpasning i forhold til det anslåede 2008-resultat (men langt højere i forhold til det budget, der blev vedtaget i november). Desuden skulle der inden udgangen af marts 2009 blive vedtaget et fuldstændigt tillægsbudget for 2009 i overensstemmelse med budgetplanen fra december.På udgiftssiden er konsolideringen koncentreret om en omfattende reduktion af lønningerne i den offentlige sektor (15 % i den gennemsnitlige løn i forhold til det oprindelige budget af 14. november 2008 – som dog kun delvist vender de store reelle stigninger, der er registreret i det seneste år) og yderligere personalenedskæringer; der er desuden planlagt en stor nedskæring i andre løbende omkostninger end personaleomkostninger. En reduktion af tilskuddene (undtagen social støtte) og af udgifterne til varer og tjenester og en stramning af de lokale myndigheders udgifter er blandt de andre betydningsfulde foranstaltninger, der er planlagt. I forbindelse hermed vil den nationale medfinansiering af EU-finansierede projekter blive fastholdt på det planlagte niveau og bidrage til at orientere økonomien i retning af den konkurrenceudsatte sektor. På indtægtssiden omfatter konsolideringen en stigning på tre procentpoints i standardmomssatsen til 21 %, en stigning fra 5 % til 10 % i den reducerede momssats, der gælder for et langt snævrere skattegrundlag (hovedsagelig medicin), øgede punktafgifter på brændstof (realisering af EU-bestemmelserne) og en delvis udligning i form af en reduktion på 2 procentpoints i den personlige indkomstskat.Der er planlagt en yderligere finanspolitisk konsolidering for 2010, og den mellemfristede finanspolitiske ramme er baseret på målsætningen om at nå et offentligt underskud i 2011 på højst 3 % af BNP, hvilket er i overensstemmelse med Maastrichttraktatens kriterium for finanspolitisk konvergens. Indførelse af yderligere udgiftstilbageholdenhed i 2010, indførelse af en kapitalindkomstskat (10 %) og en stigning i skatten på fast ejendom gennem fjernelse af fritagelser for at udvide skattegrundlaget vil give en yderligere konsolidering i det år. Der vil endvidere blive truffet foranstaltninger til at styrke udformningen og gennemførelsen af budgetprocedurer gennem vedtagelse af en ny finanspolitisk ramme og en lov om budgetreformer.Som en forudsætning for en eventuel ekstern finansiel støtte søges der foruden den ovenfor beskrevne finanspolitiske pakke en løsning for Parex Bank, hvorved de eksisterende aktionærer ikke længere har nogen ejendomsret. Efter en første gennemgang har staten allerede overtaget mere end 85 % af bankens kapital. Ledelsen er blevet udskiftet. Den nye ledelse er ved at udarbejde en løsningsplan, som skal mindske statens tab. Det tilstræbes i nærmeste fremtid at få et fast tilsagn fra eksterne parter om at forny Parex' syndikerede finansiering.Andre foranstaltninger tager sigte på at sikre større stabilitet i banksektoren på mellemlang til lang sigt. I første omgang vil myndighederne forsøge at genskabe tilliden til banksystemet. Der vil blive gennemført en række målrettede undersøgelser i banksystemet for at sikre, at alle banker er solvente og råder over tilstrækkelig kapital. Levedygtige banker, som har behov for kapitaludvidelser, vil blive nødt til at opnå privat omlægning via eksterne investorer eller fusioner eller kapitalstøtte fra moderbankerne.Næsten hele udlandsgælden skyldes af den private sektor. For at bringe gælden på linje med en bæredygtig vækst i fremtiden er gældsomlægning et vigtigt led i programmet foruden forsigtighedsmæssige, tilsynsmæssige og pengepolitiske foranstaltninger. Det passende retsgrundlag for en omlægning af den eksisterende gæld med hensyn til løbetid og valuta vil blive styrket. Fremme af insolvensprocedurer og hurtig gennemførelse af saneringsplaner vil ligeledes blive højt prioriteret.Programmet for den økonomiske politik indeholder ligeledes strukturreformforanstaltninger, som støttes i forbindelse med Lissabonstrategien, såsom aktive arbejdsmarkedspolitikker og politikker for livslang læring, større inddragelse af aktører i den private sektor i F&U- og innovationsaktiviteter, eksportfremmende foranstaltninger samt fjernelse af administrative byrder for virksomhederne.7. EU-STØTTE UNDER BETALINGSBALANCEMEKANISMEN SOM LED I DEN INTERNATIONALE INDSATSPå baggrund af de alvorlige betalingsbalancevanskeligheder, som Letland står overfor, og på betingelse af de lettiske myndigheders faste tilsagn om at gennemføre et større program for økonomisk tilpasning henstiller Kommissionen efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg den 12. januar 2009 til Rådet, at der ydes gensidig bistand som omhandlet i traktatens artikel 119.Efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg foreslår Kommissionen endvidere, at Rådet – efter vedtagelse af ovennævnte rådsbeslutning om at yde gensidig bistand til Letland efter en henstilling fra Kommissionen – vedtager en beslutning, hvorefter der under EU-mekanismen for medlemsstaterne (som reguleret ved Rådets forordning (EF) nr. 332/2002 af 18. februar 2002) ydes mellemfristet finansiel bistand til Letland på op til 3,1 mia. EUR for at understøtte holdbarheden af landets betalingsbalance.Den mellemfristede finansielle bistand kommer på et tidspunkt, hvor Letland er alvorligt truet af tab af indenlandsk og udenlandsk tillid til landets finansielle system, har en stadig værre finansiel stilling og står over for et betydeligt finansieringspres på kort sigt. Bistanden skal som helhed fremme de nødvendige eksterne og interne justeringer. Det samlede anslåede finansieringsbehov i perioden frem til første kvartal af 2011 udgør 7,5 mia. EUR. I dette beløb er der taget højde for det forventede underskud over for udlandet (på de løbende poster og kapitalposterne), udtræk af indskud, utilstrækkelig forlængelse af forfaldne lån, fejl og forsømmelser i betalingsbalancen og akkumulering af internationale reserver til et forsigtighedsniveau.Støtten skal ydes sammen med IMF og anden multilateral og bilateral støtte. Den vil blive udbetalt i seks rater og være forbundet med økonomisk-politiske betingelser. Den foreslåede beslutning udløber tre år efter ikrafttrædelsen. De økonomisk-politiske betingelser, der er knyttet til udbetalinger af EU-lån, vil være angivet i et aftalememorandum, som skal indgås med de lettiske myndigheder; de vigtigste elementer i disse betingelser er følgende:En større finanspolitisk konsolidering frem til 2011 . I forhold til det oprindelige budget fra 14. november 2008 er der planlagt en meget stor finanspolitisk konsolidering for 2009, hvor målet er et budgetunderskud på ikke over 5 % af BNP, med en yderligere konsolidering i 2010. De understøttende budgetforanstaltninger omfatter især i) vedtagelse af et klart fastlagt mellemfristet finanspolitisk program med det formål at reducere det offentlige budgetunderskud til under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i 2011, ii) inden for de mellemfristede budgetlofter en reduktion af de gennemsnitlige lønninger i den offentlige sektor i nominelle termer med ca. 15 % i 2009, hvilket også skal gælde for lokale myndigheder, statslige organer og statsejede selskaber, iii) afskaffelse af tillæg og lignende betalinger, iv) en reduktion af beskæftigelsen i den offentlige sektor og hos de lokale myndigheder på mindst 5 %, v) store reduktioner i tilskud (undtagen social støtte) og i udgifter til varer og tjenester samt vi) gennemførelse af EU-finansierede projekter på tidligere planlagte niveauer.Finansielle betingelser, som tager sigte på at garantere større stabilitet i banksektoren på mellemlang til lang sigt. I første omgang vil myndighederne bestræbe sig på at genskabe tilliden til banksystemet. Der vil blive gennemført en række målrettede undersøgelser i banksystemet for at sikre, at alle banker er solvente og har tilstrækkelig kapital. Levedygtige banker, som har behov for kapitaludvidelser, må anmodes om at opnå privat omlægning gennem eksterne investorer eller fusioner eller kapitalstøtte fra moderbankerne. Et vigtigt skridt i forbindelse hermed var de særskilte meddelelser af 18. december 2008, hvori tre store udenlandske moderbankgrupper tilkendegav, at de havde til hensigt at forblive i Letland og støtte deres transaktioner der.Gældsomlægning i den private sektor med henblik på at reducere sårbarheden som følge af høje gældsniveauer (næsten hele udlandsgælden skyldes af den private sektor) foruden forsigtighedsmæssige, tilsynsmæssige og pengepolitiske foranstaltninger. Der bør ske en styrkelse af det passende retsgrundlag for en omlægning af den eksisterende gæld med hensyn til løbetid og valuta. Fremme af insolvensprocedurer og hurtig gennemførelse af saneringsplaner skal også prioriteres højt. Dette omfatter en ændring af konkurslovgivningen, som skal lette aftaler mellem levedygtige virksomheder og deres kreditorer, og en forbedring af rammerne for personlig konkurs.Strukturelle foranstaltninger i forbindelse med indkomstpolitik, finanspolitisk disciplin samt budgetprocedurer og -forvaltning. Loven om budget- og finansforvaltning vil blive ændret med henblik på at styrke bestemmelserne om finansielt ansvar, gennemsigtighed og ansvarlighed, og de mellemfristede budgetrammer vil blive sat i kraft. Der vil blive nedsat et særligt udvalg, som skal overvåge løntilbageholdenheden og fremsætte henstillinger med henblik på at sikre, at lønningerne udvikler sig på en måde, som kan genskabe konkurrenceevnen.Strukturreformforanstaltninger, som bl.a. støttes i forbindelse med Lissabonstrategien , såsom aktive arbejdsmarkedspolitikker og politikker for livslang læring, større inddragelse af den private sektor i F&U- og innovationsaktiviteter, eksportfremmende foranstaltninger samt reduktion af administrative byrder for virksomhederne.For at sikre den nødvendige fleksibilitet i den nuværende markedssammenhæng foreslås det at tillade, at der gives mulighed for at anvende renteswaps ved den lånetransaktion, der finansierer lånet. For at beskytte EU's budget skal modparterne i et potentielt swap være af højeste kreditkvalitet.Henstilling med henblik påRÅDETS BESLUTNINGom gensidig bistand til LetlandRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 119,under henvisning til Kommissionens henstilling efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, ogud fra følgende betragtninger:(1) På baggrund af et meget stort eksternt finansieringsbehov er de lettiske kapital- og finansmarkeder i den seneste tid kommet under pres, hvilket afspejler en generel forværring i stemningen på markedet og stigende bekymringer over den lettiske økonomis sundhed som følge af dens store ubalancer med hensyn til et stort underskud over for udlandet og en meget stor udlandsgæld, som svækker de offentlige finanser, samt høje omkostninger og prisinflation. Den lettiske banksektor har oplevet alvorlige likviditets- og tillidsproblemer. Valutareserverne er faldet, idet centralbanken har grebet ind for at bevare valutakursbindingen.(2) Rådet gennemgår regelmæssigt de økonomiske politikker, der gennemføres af Letland, navnlig i forbindelse med Letlands konvergensprogram og nationale reformprogram samt i forbindelse med konvergensrapporterne.(3) Letlands samlede eksterne finansieringsbehov frem til første kvartal af 2011 anslås til 7,5 mia. EUR.(4) De lettiske myndigheder har anmodet om omfattende finansiel bistand fra EU og andre internationale finansielle institutioner og lande med henblik på at understøtte holdbarheden af betalingsbalancen.(5) Letlands betalingsbalance er udsat for en alvorlig trussel, som berettiger, at Fællesskabet hurtigt yder gensidig bistand sammen med IMF og andre bidragsydere.(6) Den finansielle bistandspakke vil blive tilvejebragt på betingelse af, at de lettiske myndigheder afgiver et stærkt tilsagn om at gennemføre et ambitiøst program for finanspolitikken, for det finansielle system og for strukturreformer med det formål at fremme de nødvendige eksterne og interne justeringer, stabilisere økonomien og genskabe troværdigheden af den økonomiske politik. Sammen med Det Økonomiske og Finansielle Udvalg skal Kommissionen regelmæssigt og omhyggeligt føre tilsyn med, om de økonomisk-politiske vilkår, der er knyttet til bistanden, opfyldes fuldt ud -VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:Eneste artikelFællesskabet yder gensidig bistand til Letland.Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den [...].På Rådets vegneFormandForslag tilRÅDETS BESLUTNINGom mellemfristet finansiel bistand fra Fællesskabet til LetlandRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 332/2002[5] af 18. februar 2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne, særlig artikel 3, stk. 2,under henvisning til Kommissionens forslag efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg (EFC), ogud fra følgende betragtninger:(1) Den […] besluttede Rådet at yde gensidig bistand til Letland.(2) På baggrund af et meget stort eksternt finansieringsbehov er de lettiske kapital- og finansmarkeder i den seneste tid kommet under pres, hvilket afspejler en generel forværring i stemningen på markedet og stigende bekymringer over den lettiske økonomis sundhed som følge af dens store ubalancer med hensyn til et stort underskud over for udlandet og en meget stor udlandsgæld, som svækker de offentlige finanser, samt høje omkostninger og prisinflation. Den lettiske banksektor har oplevet alvorlige likviditets- og tillidsproblemer. Valutareserverne er faldet, idet centralbanken har grebet ind for at bevare valutakursbindingen.(3) Letlands samlede eksterne finansieringsbehov frem til første kvartal af 2011 anslås til 7,5 mia. EUR.(4) Det er hensigtsmæssigt at yde fællesskabsstøtte til Letland på op til 3,1 mia. EUR under mekanismen for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne, som blev oprettet ved forordning (EF) nr. 332/2002. Fællesskabets bistand bør stilles til rådighed i sammenhæng med et lån fra Den Internationale Valutafond på 1,5 mia. SDR (1200 % af Letlands IMF-kvote, ca. 1,7 mia. EUR) i henhold til et standby-arrangement, som blev godkendt den 23. december 2008. De nordiske lande (Sverige, Danmark, Finland og Norge) skal tilsammen bidrage med 1,8 mia. EUR, Verdensbanken - 0,4 mia. EUR, Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, Den Tjekkiske Republik, Polen og Estland - i alt 0,5 mia. EUR, hvilket bringer det samlede beløb op på 7,5 mia. EUR i perioden frem til første kvartal af 2011.(5) Fællesskabets bistand bør forvaltes af Kommissionen. De særlige økonomisk-politiske vilkår, der aftales med Letlands myndigheder efter høring af EFC, bør nedfældes i et aftalememorandum. De bør bl.a. omfatte foranstaltninger, der er beregnet til at dæmme op for det umiddelbare likviditetspres, genskabe den langsigtede stabilitet ved at styrke banksektoren, korrigere finanspolitiske ubalancer og vedtage nationale politikker, som forbedrer konkurrenceevnen. Foranstaltningerne bør omfatte en omgående og varig finanspolitisk konsolidering, en omfattende løsningsstrategi for bankerne, større krisestyringsmuligheder for de lovgivende myndigheder, omfattende strukturreformer samt andre vigtige foranstaltninger. De nærmere finansielle vilkår bør fastsættes af Kommissionen i låneaftalen.(6) Bistanden bør gives med henblik på at dæmme op for det umiddelbare likviditetspres og på betingelse af politikker, som skal genskabe den langsigtede stabilitet ved at styrke banksektoren, korrigere finanspolitiske ubalancer og vedtage nationale politikker, som forbedrer konkurrenceevnen, samtidig med at det snævre udsvingsbånd for valutakursen fastholdes omkring den eksisterende centralkurs –VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:Artikel 11. Fællesskabet yder Letland et mellemfristet lån på højst 3,1 mia. EUR med en højeste gennemsnitlig løbetid på fem år.2. Fællesskabets finansielle bistand stilles til rådighed i tre år fra den første dag efter denne beslutnings ikrafttræden.Artikel 21. Støtten forvaltes af Kommissionen i overensstemmelse med Letlands tilsagn og Rådets henstillinger. Disse betingelser nedfældes i et aftalememorandum. De nærmere finansielle vilkår fastsættes af Kommissionen i låneaftalen.2. Kommissionen kontrollerer i samråd med EFC med jævne mellemrum, om de økonomisk-politiske vilkår, der er knyttet til bistanden, er opfyldt. Kommissionen holder EFC underrettet om eventuelle refinansieringer af lånene eller omlægninger af de finansielle vilkår.3. Letland skal være rede til at vedtage og gennemføre yderligere konsolideringsforanstaltninger til stabilisering af økonomien, såfremt sådanne foranstaltninger skulle vise sig nødvendige i løbet af bistandsprogrammet. De lettiske myndigheder hører Kommissionen, før de vedtager sådanne eventuelle yderligere foranstaltninger.Artikel 31. Kommissionen stiller Fællesskabets finansielle bistand til rådighed for Letland i højst seks rater, hvis størrelse fastsættes i aftalememorandummet.2. Den første rate frigives under forbehold af låneaftalens og aftalememorandummets ikrafttræden.3. Hvis det er påkrævet for at finansiere lånet, er forsigtig brug af renteswaps tilladt med modparter af højeste kreditkvalitet.4. Kommissionen træffer beslutning om frigivelsen af yderligere rater efter at have indhentet en udtalelse fra EFC.5. Udbetalingen af hver yderligere rate sker på grundlag af en vellykket gennemførelse af den lettiske regerings nye økonomiske program (program for økonomisk stabilisering og fornyet vækst), som indgår i konvergensprogrammet, og navnlig de nærmere økonomisk-politiske vilkår i aftalememorandummet. Disse omfatter bl.a.:a) Vedtagelse af et klart fastlagt mellemfristet finanspolitisk program med det formål at reducere det offentlige underskud til ikke over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i 2011.b) Gennemførelse af budgettet for 2009 som ændret ved tillægsbudgettet af 12. december 2008 (og som vil blive ændret i detaljer i første kvartal af 2009) med henblik på at nå et offentligt underskud på højst 5 % af BNP.c) Reduktion af de gennemsnitlige lønninger i den offentlige sektor i nominelle termer i 2009 med mindst 15 % i forhold til det oprindelige budget af 14. november 2008 og yderligere 2 % i 2010-2011.d) Reduktion af beskæftigelsen i den offentlige sektor og hos de lokale myndigheder på mindst 5 % i 2009.e) Styrkelse af udformningen og gennemførelsen af budgetprocedurerne gennem vedtagelse af en finanspolitisk ramme og en lov om budgetreformer.f) Indførelse af et tydeligt og gennemsigtigt lønudbetalingssystem for ansatte i den offentlige administration og indførelse af et enkelt system for personaleplanlægning og -forvaltning i de offentlige administrationer.g) Mekanismer, som skal sikre større stabilitet i banksektoren på mellemlang til lang sigt, herunder en lang række tilsynsmæssige, forsigtighedsmæssige og pengepolitiske foranstaltninger. Disse bør begrænse væksten i låntagningen til et holdbart niveau og hindre stor afhængighed af udenlandsk finansiering uden sikkerhedsstillelse. Der skal gennemføres målrettede undersøgelser i banksystemet for at sikre, at alle banker er solvente og råder over tilstrækkelig kapital.h) Passende foranstaltninger vedrørende omlægningen af den private sektors gæld. Det passende retsgrundlag for en omlægning af den eksisterende gæld med hensyn til løbetid og valuta skal styrkes. Fremme af insolvensprocedurer og hurtig gennemførelse af saneringsplaner bør også have høj prioritet.i) Foranstaltninger til at sikre, at de tilbageværende mindretalsaktionærer i Parex Bank ikke får fordel af løsningsplanen for banken, samt foranstaltninger til at forbedre den finansielle stabilitet gennem en fuldstændig nationalisering af Parex Bank.j) Strukturreformforanstaltninger, som støttes i forbindelse med Lissabonstrategien og gennemføres i Letlands nationale reformprogram, herunder aktive arbejdsmarkedspolitikker og politikker for livslang læring, større inddragelse af den private sektor i F&U- og innovationsaktiviteter, eksportfremmende foranstaltninger og fjernelse af administrative byrder for virksomhederne.k) Gennemførelse af EU-finansierede projekter på det planlagte niveau for at hjælpe med til at forbedre den konkurrenceudsatte sektors bidrag til den økonomiske vækst.l) Foranstaltninger til at forbedre adgangen til finansiering for virksomheder og iværksættere, hvis ansøgninger om strukturfondsmidler er blevet godkendt, eller som eventuelt planlægger at ansøge om sådanne midler.Denne beslutning er rettet til Republikken Letland. Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den ....[...].På Rådets vegneFormand  BUDGETMÆSSIG KONSEKVENSANALYSE(jf. artikel 16 i de interne regler)POLITIKOMRÅDE: AFSNIT 01 – ØKONOMISKE OG FINANSIELLE ANLIGGENDERAKTIVITET: Finansielle transaktioner og instrumenterBESKRIVELSE AF AKTIONEN: MELLEMFRISTET FINANSIEL BISTAND FRA FÆLLESSKABET TIL LETLAND1. FORSLAGETS BETEGNELSE: BUDGETPOST OG BETEGNELSE01 04 01 01 Det Europæiske Fællesskabs sikkerhedsstillelse for lån optaget af Fællesskabet med henblik på betalingsbalancestøtte2. RETSGRUNDLAG:Art. 119; Rådets forordning (EF) nr. 332/2002 af 18.februar 2002.3. SAMLEDE TAL FOR REGNSKABSÅRET (EUR)I dette punkt vises strukturen for den garanti, som stilles af EU. Den sætter Kommissionen i stand til at afdrage på gælden (hovedstol, renter og andre omkostninger), hvis skyldneren (Letland) ikke betaler.Når der er anført "p.m." i budgettet, betyder det, at budgetgarantien kun aktiveres, hvis garantien faktisk kræves indfriet. Det forventes, at der ikke vil blive gjort brug af garantien3a – Løbende regnskabsårIkke relevantFB |Bevillinger ved regnskabsårets begyndelse (budget) |Overførsler |Yderligere bevillinger |Samlede bevillinger |Bevillinger, som allerede er sat til side gennem et andet arbejdsprogram |Disponibel saldo |Beløb til den foreslåede aktion |3b – OverførslerIkke relevantFB |Overførsler |Bevillinger, som allerede er sat til side gennem et andet arbejdsprogram |Disponibel saldo |Beløb til den foreslåede aktion |3c – Følgende regnskabsårIkke relevantFB |Bevillinger ved regnskabsårets begyndelse (budget) | p.m. |Overførsler |Yderligere bevillinger |Samlede bevillinger |Bevillinger, som allerede er sat til side gennem et andet arbejdsprogram |Disponibel saldo |Beløb til den foreslåede aktion | p.m. |4. BESKRIVELSE AF AKTIONENDen foreslåede mellemfristede finansielle bistand til Letland består af et lån fra Fællesskabet på 3,1 mia. EUR (der finansieres ved, at Fællesskabet optager lån på de internationale kapitalmarkeder). Det indgår i en international finansieringspakke, som navnlig omfatter et IMF-lån på 1,5 mia. SDR (ca. 1,7 mia. EUR), som understøttes af standby-faciliteten. De nordiske lande bidrager med 1,8 mia. EUR, og Estland, Den Tjekkiske Republik, Polen og EBRD har ligeledes givet tilsagn om i alt 0,5 mia. EUR.Støtten afspejler viljen til at støtte Letland, hvis kapital- og finansmarkeder er kommet under pres som følge af den generelle forværring i markedets holdning til de nye vækstmarkeder. Fællesskabets mellemfristede finansielle støtte til Letland er beregnet til at dæmme op for det umiddelbare likviditetspres, genskabe den langsigtede stabilitet ved at styrke banksektoren, korrigere finanspolitiske ubalancer og vedtage nationale politikker, som forbedrer konkurrenceevnen, samtidig med at valutakursen fastholdes inden for det snævre udsvingsbånd. Den økonomisk-politiske pakke, som støttes, omfatter en omgående og varig finanspolitisk konsolidering, en omfattende løsningsstrategi for bankerne, en styrkelse af de regulerende myndigheders muligheder for krisestyring, omfattende strukturreformer samt andre vigtige foranstaltninger.Støtten, som forvaltes af Kommissionen i samråd med Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, sikrer, at EU forbliver nært involveret i udformningen af den økonomiske politik i Letland, og at politikken er i overensstemmelse med Letlands tilsagn inden for EU og Rådets henstillinger, herunder navnlig gennemførelsen af det nationale reformprogram og konvergensprogrammet.Fællesskabets låntagning på kapitalmarkederne eller fra finansielle institutioner med henblik på at yde Letland et lån er omfattet af Fællesskabets garanti. Lånet optages på kapitalmarkederne eller i finansielle institutioner. Hovedstolen for de lån, der ydes til Letland, er på 3,1 mia. EUR.Strukturen af den garanti, der stilles af Fællesskabet, sætter Kommissionen i stand til at afdrage på gælden, hvis Letland ikke betaler.For at efterkomme sine forpligtelser kan Kommissionen midlertidigt trække på egne kontante ressourcer for at afdrage på gælden. I dette tilfælde gælder artikel 12 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 om gennemførelse af afgørelse 2000/597/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter (EFT L 130 af 31.5.2000, s. 1).5. BEREGNINGSMETODEIkke relevant.6. BETALINGSSKEMA (EUR)Ikke relevant.Udgiftsområde | Bevillinger | Betalinger |År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | Følgende regnskabsår |År n |År n+1 |År n |År n+1 |I alt |[1] Defineret som det samlede indeks ekskl. energi og uforarbejdede fødevarer.[2] Letland har siden 1994 bundet kursen på sin valuta, lats, til SDR og siden 2005 til euroen. I maj 2005 tiltrådte Letland ERM II og indførte ensidigt et udsvingsbånd på +/- 1 % omkring centralkursen.[3] Tal i henhold til den nationale metodologi, ekskl. lokale myndigheder.[4] Det erkendes i bistandsprogrammet, at Letland vil være genstand for en procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i 2009.[5] EFT L 53 af 23.2.2002, s. 1.


title: Rådets henstilling af 11. juli 2017 om Belgiens nationale reformprogram for 2017 og med Rådets udtalelse om Belgiens stabilitetsprogram for 2017

text:
               9.8.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 261/1

         RÅDETS HENSTILLING
   af 11. juli 2017
   om Belgiens nationale reformprogram for 2017 og med Rådets udtalelse om Belgiens stabilitetsprogram for 2017
   (2017/C 261/01)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
   som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester 2017 om samordning af de økonomiske politikker. Den 9.-10. marts 2017 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 (2) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Belgien ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dato vedtog Kommissionen desuden en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet, som Det Europæiske Råd godkendte den 9.-10. marts 2017. Den 21. marts 2017 vedtog Rådet henstillingen om den økonomiske politik i euroområdet (»henstillingen til euroområdet«) (3).

               (2)

               Da Belgien har euroen som valuta, og i betragtning af de nære indbyrdes forbindelser mellem økonomierne i Den Økonomiske og Monetære Union, bør Belgien sikre en fuldstændig og rettidig implementering af henstillingen til euroområdet som afspejlet i henstilling 1 og 2 nedenfor.

               (3)

               Den 22. februar 2017 blev landerapporten for Belgien 2017 offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Belgiens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 12. juli 2016, opfølgningen på de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Belgiens nationale Europa 2020-mål.

               (4)

               Den 28. april 2017 forelagde Belgien sit nationale reformprogram for 2017 og sit stabilitetsprogram for 2017. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (5)

               Der er taget hensyn til relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (4) kan Kommissionen, hvis det er nødvendigt for at støtte gennemførelsen af relevante henstillinger fra Rådet, anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende den nævnte bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter ESI-fondenes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring.

               (6)

               Belgien er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af gældsreglen. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2017 planlægger regeringen en gradvis forbedring af den samlede saldo fra et underskud på 2,6 % af BNP i 2016 til 0,1 % af BNP i 2020. Den mellemfristede budgetmålsætning, dvs. et ligevægtigt strukturelt budget, vil efter planen blive opfyldt i 2019. Den genberegnede strukturelle saldo (5) peger dog stadig i retning af et underskud på 0,3 % af BNP i 2019. Efter at have nået et højdepunkt på næsten 107 % af BNP i 2014 faldt den offentlige gældskvote til ca. 106 % af BNP i 2015 og 2016, og ifølge stabilitetsprogrammet for 2017 forventes den at falde yderligere til 99 % af BNP i 2020. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for disse budgetfremskrivninger, er realistisk. De foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål fra og med 2018, er imidlertid ikke specificeret, hvilket er en del af grunden til, at Kommissionen i sin forårsprognose 2017, under antagelse en uændret politik, regner med en forringelse af den strukturelle saldo i 2018.

               (7)

               Den 22. maj 2017 offentliggjorde Kommissionen en rapport i henhold til artikel 126, stk. 3, i TEUF, da Belgien ikke gjorde tilstrækkelige fremskridt i retning af at overholde gældsreduktionsmålet i 2016. I rapporten blev det efter en vurdering af alle relevante faktorer konkluderet, at gældskriteriet bør anses for overholdt på nuværende tidspunkt. Der skal dog træffes yderligere finanspolitiske foranstaltninger i løbet af 2017 for at sikre bred overensstemmelse med tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2016 og 2017 samlet set.

               (8)

               Det fremgår af stabilitetsprogrammet for 2017, at den budgetmæssige virkning af den ekstraordinære tilstrømning af flygtninge samt sikkerhedsrelaterede foranstaltninger i 2016 og 2017 er betydelig, og der gives tilstrækkelig dokumentation for omfanget og arten af disse ekstraudgifter på budgettet. Ifølge Kommissionens vurdering beløb de pågældende ekstraudgifter i 2016 sig til 0,08 % af BNP i forbindelse med flygtningetilstrømningen og til 0,05 % af BNP i forbindelse med de sikkerhedsrelaterede foranstaltninger. For 2017 anslås den yderligere virkning af de sikkerhedsrelaterede foranstaltninger sammenlignet med 2016 til 0,01 % af BNP. I henhold til artikel 5, stk. 1, og artikel 6, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 kan der tages hensyn til disse yderligere udgifter, idet tilstrømningen af flygtninge og den alvorlige terrortrussel er usædvanlige begivenheder, deres virkninger for Belgiens offentlige finanser er betydelig, og de offentlige finansers holdbarhed ikke bringes i fare ved at tillade en midlertidig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning. Derfor er den påkrævede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2016 blevet nedjusteret for at tage hensyn til de yderligere flygtninge- og sikkerhedsrelaterede udgifter. Med hensyn til 2017 vil der blive gennemført en endelig vurdering, herunder af hvilke beløb der kan tages hensyn til, i foråret 2018 på basis af oplysninger fra de belgiske myndigheder.

               (9)

               Den 12. juli 2016 henstillede Rådet, at Belgien gennemfører en årlig finanspolitisk tilpasning på mindst 0,6 % af BNP hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i 2017. På basis af Kommissionens forårsprognose 2017 er der risiko for en vis afvigelse fra dette krav i 2017. Der er dog stadig risiko for en væsentlig afvigelse fra den anbefalede finanspolitiske tilpasning i retning af den mellemfristede målsætning for 2016 og 2017 samlet set. Det ændrer ikke noget ved denne konklusion, hvis man ser bort fra den budgetmæssige virkning af den ekstraordinære tilstrømning af flygtninge og de sikkerhedsrelaterede foranstaltninger.

               (10)

               I 2018 forventes Belgien i lyset af sin finanspolitiske situation og navnlig sit gældsniveau at foretage yderligere tilpasninger i retning af den mellemfristede budgetmålsætning om et ligevægtigt strukturelt budget. Ifølge den tilpasningsmatrix, der er fastlagt efter fælles aftale som led i stabilitets- og vækstpagten, medfører tilpasningen et krav om en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter (6), som ikke overstiger 1,6 % i 2018. Dette svarer til en årlig strukturel tilpasning på mindst 0,6 % af BNP. Med en uændret politik er der risiko for en væsentlig afvigelse fra dette krav i 2018. Belgien forventes umiddelbart ikke at overholde gældsreglen i 2017 og 2018. Rådet er af den generelle opfattelse, at Belgien bliver nødt til at træffe yderligere foranstaltninger fra 2017 for at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Som fastsat i forordning (EF) nr. 1466/97 bør der i vurderingen af budgetplanerne og resultaterne tages hensyn til medlemsstatens budgetbalance i lyset af konjunkturforholdene. Som anført i Kommissionens meddelelse om det europæiske semester 2017, der ledsager disse landespecifikke henstillinger, skal der ved vurderingen af udkastet til budgetplan for 2018 og den efterfølgende vurdering af 2018-budgetresultaterne tages behørigt hensyn til målet om at opnå en finanspolitisk kurs, der bidrager til både at styrke det igangværende opsving og sikre Belgiens offentlige finansers holdbarhed. Rådet noterer sig i den sammenhæng, at Kommissionen agter at foretage en samlet vurdering i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97, navnlig i lyset af konjunkturforholdene i Belgien.

               (11)

               En effektiv koordinering af budgetterne er afgørende i en føderal medlemsstat som Belgien, hvor en stor del af købekraften er blevet uddelegeret til subnationale myndigheder. I et forsøg på at forbedre den interne koordinering og på at gennemføre traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union (»finanspagten«) indgik den føderale regering, de regionale regeringer og regeringerne for sprogfællesskaberne en samarbejdsaftale i 2013 med det formål at fastlægge overordnede og individuelle flerårige finanspolitiske forløb, der skulle overvåges af det højtstående finanspolitiske råd. Denne proces har dog ikke resulteret i en formel aftale om den finanspolitiske kurs, og der er heller ikke opnået tilstrækkelige garantier vedrørende det højtstående finanspolitiske råd overvågningsrolle. Denne mangel på koordinering af indsatsfordelingen undergraver gennemførligheden af landets overordnede kurs, som fastsat i stabilitetsprogrammet for 2017, i retning af den mellemfristede målsætning.

               (12)

               På trods af Belgiens potentiale for at stimulere væksten på lang sigt ligger de offentlige investeringer meget lavt efter europæisk målestok, især i forhold til de samlede offentlige udgifter. Ikke blot er den offentlige kapitalbeholdning lav, kvaliteten af den offentlige infrastruktur er også blevet forringet. I betragtning af de meget snævre budgetmæssige rammer for alle niveauer af den offentlige forvaltning kan der kun bevares et tilstrækkeligt råderum for investeringer, hvis man ændrer sammensætningen af de offentlige udgifter ved at øge effektiviteten i de offentlige tjenester og politikker og bremse den hurtige stigning i visse udgiftsposter.

               (13)

               Belgien har gjort væsentlige fremskridt med reformen af lønfastsættelsessystemet. Revisionen af loven af 1996, der regulerer lønforhandlingerne, har til formål at beskytte den forøgelse af omkostningskonkurrenceevnen, der er opnået som følge af den seneste løntilbageholdenhed. De mere konservative fremskrivninger af referenceniveauet og de indbyggede forudgående justeringer i forbindelse med beregningen af lønnormen betyder, at den reviderede ramme bidrager betydeligt til at forbedre Belgiens omkostningskonkurrenceevne over for de vigtigste handelspartnere i euroområdet. Desuden giver reformen større sikkerhed for, at offentlige tiltag for at nedbringe de indirekte lønomkostninger reelt vil gavne omkostningskonkurrenceevnen, og regeringen får en udvidet rolle i forebyggelsen af en negativ udvikling i omkostningskonkurrenceevnen som følge af overdreven inflation. Ifølge rammen for kollektive overenskomstforhandlinger skal udviklingen i lønninger og produktivitet samt andre faktorer, der er afgørende for konkurrenceevnen, overvåges nøje af arbejdsmarkedets organisationer, som er repræsenteret i det centrale økonomiråd. Eftersom det stadig er en udbredt praksis i mange sektorer at koble lønudviklingen til inflationen, og da inflationskløften mellem Belgien og dets naboer er stigende, vil udviklingen i enhedslønomkostningerne fortsat blive overvåget nøje som led i det europæiske semester.

               (14)

               Der er gjort visse fremskridt med at få arbejdsmarkedet til at fungere bedre. En højere pensionsalder og yderligere begrænsning af førtidspensionering tilskynder ældre til at forblive på eller vende tilbage til arbejdsmarkedet. Et gradvist fald i skattekilen har bidraget til at øge beskæftigelsesgraden. Jobskabelsen har været støt stigende som følge af økonomisk vækst og en forbedret omkostningskonkurrenceevne. Udviklingen afspejler også lettelser i skatten på arbejdskraft samt løntilbageholdenhed, der har forbedret de belgiske virksomheders lønkonkurrenceevne. Der er dog fortsat en række strukturelle mangler. Andelen af arbejdsløse eller inaktive personer, der kommer i beskæftigelse, er lav, og den samlede beskæftigelsesgrad er stadig tynget af de dårlige resultater for bestemte grupper. Disse omfatter lavtuddannede, unge, ældre og personer med indvandrerbaggrund, herunder både personer, der er født uden for EU, og andengenerationsindvandrere. Beskæftigelsen af personer med indvandrerbaggrund er, selv når der korrigeres for andre individuelle kendetegn, blandt de laveste i Unionen. Navnlig er den indvandrerbetingede forskel i beskæftigelsesfrekvens for personer, der er født uden for EU, den højeste i Unionen: Beskæftigelsesfrekvensen for aldersgruppen 20-64 år var på 49,1 % i 2016 sammenlignet med 70,2 % for personer født i Belgien, og den var endda var lavere for kvinder, der er født uden for EU (39,1 %). I 2015 var risikoen for fattigdom og social udstødelse for personer født uden for EU 50,7 % sammenlignet med 17 % for personer født i Belgien. Disse store beskæftigelsesforskelle mellem bestemte befolkningsgrupper resulterer fortsat i en kronisk underudnyttelse af arbejdskraften. Selv om igangværende regionale reformer af beskæftigelsesincitamentordningerne har til formål at rationalisere og justere systemet, bør omkostningseffektiviteten af de politiske valg, der træffes, jævnligt overvåges. Visse træk i de foranstaltninger, der er rettet mod bestemte målgrupper, kan medføre uventede ekstragevinster eller fortrængningseffekter. Koordinering og kommunikation mellem og inden for de forskellige politiske niveauer er også afgørende for, om de målrettede foranstaltninger virker effektivt. Skatter, herunder socialsikringsbidrag for lavtlønnede og inddragelse af sociale ydelser for personer, der kommer i arbejde eller øger antallet af arbejdstimer, kan skabe inaktivitets- og lavtlønsfælder.

               (15)

               Der er gjort visse fremskridt med uddannelsesreformer, der tager sigte på at forbedre ligheden i uddannelse, nøglekompetencer og uddannelsernes kvalitet. Men trods gode gennemsnitsresultater i international målestok er andelen af 15-årige elever, der er blandt de allerbedste, faldet, mens andelen af elever med ringe færdigheder er steget. Hvad angår uddannelsesmæssige uligheder, der er forbundet med den socioøkonomiske baggrund, ligger Belgien over EU- og OECD-gennemsnittet. Præstationskløften for elever med indvandrerbaggrund er også stor, og andengenerationsindvandrere klarer sig kun lidt bedre end første generation, selv når den socioøkonomiske baggrund tages med i betragtning. Bekæmpelsen af de uddannelsesmæssige uligheder vil således kræve en bred politisk indsats, som rækker ud over uddannelsessystemet. Den stærke vækst i elevtallet, navnlig blandt elever med indvandrerbaggrund (deres andel steg fra 15,1 % i 2012 til 17,7 % i 2015), gør denne udfordring endnu større. Desuden begynder Belgien at opleve en mangel på lærere, og lærerne er ikke altid godt forberedte til at klare en stadig mere mangfoldig elevsammensætning, eller de får ikke nok støtte. De vigtigste årsager er, at det er svært at tiltrække de bedst egnede studerende og kandidater til faget, at en stor andel af de nystartede lærere opgiver lærergerningen, og at en del af lærerne ikke er til rådighed til undervisning. Desuden er lærernes grunduddannelse i Belgien af relativt kort varighed, p.t. 3 år. Uddannelsesreformer er nøglen til at øge erhvervsfrekvensen blandt lavtuddannede unge og støtte overgangen til en videnintensiv økonomi.

               (16)

               Det ikkeomkostningsrelaterede aspekt af konkurrenceevnen kræver stadig forbedring. Højere produktivitetsgevinster og bredere investeringer i videnbaseret kapital, navnlig med sigte på indførelse af digitale teknologier, er afgørende i denne henseende. Selv om det offentlige forskningssystem er af høj kvalitet, skal udbredelsen af viden styrkes, for at der kan opnås bedre resultater på innovationsområdet. Alle decentrale myndigheder anerkender dette behov og har i de seneste år vedtaget forskellige strategier og foranstaltninger til fremme af innovation. For at fremme en sådan udvikling bør der dog gøres mere for at forbedre rammebetingelserne for innovation. Desuden forekommer det muligt at forbedre effektiviteten og virkningen af den offentlige støtte til forskning og innovation i Belgien, navnlig ved at evaluere mulige fortrængningseffekter og yderligere forenkle det samlede system.

               (17)

               Der er sket begrænsede fremskridt med hensyn til at fjerne de etablerings- og driftsmæssige restriktioner for detailhandel. Efter den sjette statsreform, der overførte beføjelser vedrørende etablering af detailhandel til regionerne, er der indført nye regionale love, der forenkler den administrative tilladelsesprocedure. Der er imidlertid en bred margin for fortolkning af visse bestemmelser, hvilket risikerer at føre til uberettigede hindringer for markedsadgang. Forbrugerpriserne er fortsat højere end i nabolandene, og forskellene er større, end hvad der kan forklares ud fra de højere arbejdskraftomkostninger. Der er behov for en bred strategi for at løse disse problemer og sikre, at forbrugerne kan drage fordel af et marked med konkurrence og lavere priser.

               (18)

               En kraftig regulering af netværksindustrierne og visse liberale tjenesteydelser begrænser konkurrencen i Belgien, navnlig for ejendomsmæglere, arkitekter og revisorer. Hindringerne omfatter blandt andet restriktioner vedrørende ejerforhold og selskabsform for arkitekter, bestemmelser om uforenelighed, der forbyder samtidig udøvelse af enhver anden økonomisk aktivitet for alle typer revisionserhverv, begrænsninger for ejendomsmægleres adgang til erhvervet samt restriktioner vedrørende ejerforhold og stemmerettigheder. Hvis disse hindringer mindskes, kan det skabe en mere intens konkurrence, der vil medføre, at der kommer flere virksomheder ind på markedet, og at forbrugerne nyder godt af lavere priser. Kommissionen fremlagde i januar 2017 en pakke med foranstaltninger, der skal nedbryde barriererne på markederne for tjenesteydelser. Pakken omfatter en række anbefalinger rettet til Belgien om at gennemføre reformer, der tackler disse udfordringer.

               (19)

               Transportnettet repræsenterer et af de mest presserende investeringsgab. Myldretidstrafikken udgør et voksende problem, som underminerer landets tiltrækningskraft for udenlandske investorer og har betydelige økonomiske og miljømæssige omkostninger. Belgien har desuden alvorlige luftforureningsproblemer og forventes ikke at nå sit mål om at reducere andelen af emissioner, der ikke er omfattet af emissionshandelsordningen, med 15 % i 2020 sammenlignet med 2005, men landet vil med stor sandsynlighed opfylde sine forpligtelser i henhold til Unionens klimalovgivning ved at gøre brug af de eksisterende fleksibilitetsbestemmelser. De mest presserende udfordringer består i at forbedre den grundlæggende jernbane- og vejinfrastrukturer og etablere de manglende forbindelser mellem de vigtigste økonomiske centre. Samtidig er det vigtigt at tackle myldretidstrafikken ved at forbedre den offentlige transport, optimere trafikstyringen og fjerne markedsforvridninger og negative skatteincitamenter, f.eks. den gunstige behandling af firmabiler. Endnu en udfordring vedrører tilstrækkeligheden af den indenlandske elproduktion og forsyningssikkerheden i almindelighed. Ikkeplanlagte driftsafbrydelser i flere nukleare anlæg har givet anledning til bekymring over, hvordan udbuddet af og efterspørgslen efter elektricitet bringes i ligevægt, og de gentagne ændringer af tidsplanen for afvikling af nukleare anlæg skaber fortsat et klima, der ikke er befordrende for at træffe langsigtede investeringsbeslutninger. Selv om forsyningsrisiciene på kort sigt er mindsket, navnlig fordi den strategiske reserve er blevet forøget, og der er gjort visse fremskridt med at øge sammenkoblingen af energinettene, er de mere langsigtede investeringsbehov stadig betydelige. Foruden yderligere sammenkobling er der behov for intelligente net for at fremme efterspørgselsstyring. Da det tager lang tid at gennemføre projekter i energisektoren, og der bliver behov for stor erstatningskapacitet i løbet af det næste årti, er en hurtig indsats nødvendig, navnlig i form af indretning af en passende retlig ramme, der fremmer udviklingen af fleksibel kapacitet (inden for produktion, lagring og efterspørgselsstyring).

               (20)

               Belgien har gjort visse fremskridt med reformen af skattesystemet, især ved at flytte beskatningen fra arbejde til andre områder, hvilket gradvist vil mindske skattekilen på arbejde. Skatten på arbejde, herunder socialsikringsbidrag sænkes i flere omgange mellem 2016 og 2020. Virkningerne af den igangværende skattereform er begyndt at vise sig. Skattesystemet er dog fortsat komplekst med beskatningsgrundlag, der udhules af særlige fritagelser, fradrag og nedsættelser. Nogle af disse medfører indtægtstab, økonomiske forvridninger og en tung administrativ byrde. Skatteomlægningen synes ikke at være budgetmæssigt neutral, eftersom nedsættelsen af skatten på arbejde kun delvist modsvares af en stigning i andre skatter, herunder forbrugsafgifter. Der er stadig vide muligheder for at forbedre udformningen af skattesystemet ved at udvide skattegrundlaget yderligere og dermed skabe plads for lavere lovbestemte satser og begrænse antallet af forvridninger. Der er også et betydeligt potentiale for at gøre beskatningen mere miljøvenlig, bl.a. ved at ændre den gunstige skattebehandling af firmabiler og benzinkort, som bremser yderligere fremskridt i bekæmpelsen af trafikpropper, luftforurening og drivhusgasemissioner. Regeringen har planer om at ændre firmabilordningen, men de miljømæssige fordele af denne reform vil sandsynligvis være begrænsede.

               (21)

               Som led i det europæiske semester 2017 har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Belgiens økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2017. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet for 2017, det nationale reformprogram for 2017 og de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Belgien i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Belgien, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Unionen ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

               (22)

               Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået stabilitetsprogrammet for 2017, og dets holdning (7) afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

         HENSTILLER, at Belgien i 2017 og 2018 iværksætter tiltag med henblik på at:

               1.

               Gøre en betydelig finanspolitisk indsats i 2018 i overensstemmelse med kravene i den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten under hensyntagen til behovet for at styrke det igangværende opsving og sikre Belgiens offentlige finansers holdbarhed. Anvende ekstraordinære indtægter, f.eks. indtægter fra salg af aktiver, til at fremskynde nedbringelsen af den offentlige gældskvote. Nå til en aftale om en realiserbar fordeling af de finanspolitiske mål blandt alle myndighedsniveauer og sikre en uafhængig finanspolitiske overvågning. Fjerne forvridende skatteudgifter. Forbedre de offentlige udgifters sammensætning for at skabe plads til investeringer i infrastruktur, herunder transportinfrastruktur.

               2.

               Sikre, at de dårligst stillede grupper, herunder personer med indvandrerbaggrund, har de samme muligheder for at deltage i almen uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet samt på arbejdsmarkedet.

               3.

               Fremme investering i videnbaseret kapital, navnlig gennem tiltag for at øge indførelsen af digital teknologi, samt innovationsspredning. Øge konkurrencen i de liberale erhverv og detailhandelen og styrke markedsmekanismerne i netværksindustrierne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juli 2017.

            På Rådets vegne

         T. TÕNISTE

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25).

      (3)  EUT C 92 af 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Den konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger, der er genberegnet af Kommissionen efter den metode, der er aftalt i fællesskab.

      (6)  De offentlige nettoudgifter består af de samlede offentlige udgifter minus renteudgifter, udgifter til Unionens programmer, som fuldt ud modsvares af EU-midler, og ikkediskretionære ændringer i udgifterne til arbejdsløshedsunderstøttelse. Nationalt finansierede faste bruttoinvesteringer udjævnes over en fireårsperiode. Diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden eller lovbestemte indtægtsforøgelser er medregnet. Engangsforanstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden er modregnet.

      (7)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.


Avis juridique important

|

31964K0001

Henstilling nr. 1/64 af 15. januar 1964 til medlemsstaternes regeringer om en forhøjelse af beskyttelsen udadtil over for jern- og stålprodukter

EF-Tidende nr. 008 af 22/01/1964 s. 0099 - 0106 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 1 s. 0035  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 1 s. 0035  den danske specialudgave: serie I kapitel 1963-1964 s. 0084  den engelske specialudgave: serie I kapitel 1963-1964 s. 0091  den græske specialudgave: Kapitel 11 bind 1 s. 0038  den spanske specialudgave: Kapitel 11 bind 1 s. 0010  den portugisiske specialudgave: Kapitel 11 bind 1 s. 0010

++++  HENSTILLING Nr . 1/64  af 15 . januar 1964  til medlemsstaternes regeringer om en forhoejelse af beskyttelsen udadtil over for jern - og staalprodukter  DEN HOEJE MYNDIGHED RETTER  under henvisning til traktatens artikler 2 - 5 , 8 , 14 , 57 , 71 , 74 , 81 og 86 samt bilag I ,  under henvisning til overenskomst af 19 . november 1957 , indgaaet af medlemsstaternes regeringsrepraesentanter , samlet i det Saerlige Ministerraad , om harmonisering af den told , der anvendes udadtil paa staalprodukter ;  under henvisning til aftale af 21 . december 1954 om forholdet mellem Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab og Det forenede kongerige Storbritannien og Nordirland og aftale af 25 . november 1957 mellem de samme hoeje kontraherende parter om deres handelsforbindelser ;  under henvisning til Den almindelige Overenskomst om Told - og Udenrigshandel ( GATT ) , og  ud fra foelgende betragtninger :  Situationen paa det faelles marked for staal har i de senere maaneder vaeret kendetegnet af en tiltagende uligevaegt mellem udbud og efterspoergsel . Udvidelsen af produktionskapaciteten , ikke kun i landene inden for Faellesskabet , men ogsaa i de andre staalproducerende lande i verden , har foert til skaerpet konkurrence paa verdensmarkedet . Dette har ikke alene haft en nedgang i staaleksporten fra Faellesskabet til foelge , men isaer ogsaa en stadig voksende indfoersel i Faellesskabet af jern - og staalprodukter , der kommer fra tredjelande , og har alt i alt fremkaldt et for staerkt udbud af jern - og staalprodukter paa det faelles marked ;  indfoerslen af jern - og staalprodukter ( staal og raajern ) i Faellesskabet og produktionen inden for Faellesskabet har i aarene 1960 til 1963 udviklet sig paa foelgende maade :  I . Staal   * ( I tilsind tons ) *  Aar * Indfoersel ( slutvaegt ) * Produktion ( rastal ) *  1960 * 1.929 * 72.835 *  1961 * 1.909 * 73.244 *  1962 * 2.461 * 73.002 *  1963 * 3.404 ( 1 ) * 73.229 *  II . Rajern  Aar * Indfoersel * Produktion *  1960 * 968 * 54.041 *  1961 * 924 * 54.607 *  1962 * 1.185 * 53.715 *  1963 * 1.311 ( 1 ) * 53.204 *  ( 1 ) Beregnet paa grundlag af de foerste 9 maneder  af den foranstaaende opstilling fremgaar det , at staalprodukter isaer i det sidste aar og raajernsprodukter i de to sidste aar er blevet indfoert fra tredjelande i Faellesskabet i for holdsvis oegede maengder , medens produktionen af raastaal og raajern inden for Faellesskabet er forblevet uaendret ;  disse foroegede indfoersler , som haenger sammen med , at udbuddet paa verdensmarkedet er stoerre end efterspoergslen , foretages til marginalprodktionens lave priser . Den relative foroegelse af indfoerslerne og de naevnte lave priser bevirker et vedvarende og voksende pres paa de interne priser , der anvendes af Faellesskabets jern - og staalvirksomheder . Disse virksomheder er , for at imoedegaa denne konkurrence , noedt til for en stor del af deres produktions vedkommende at goere brug af den mulighed for tilpasning , som bestaar i henhold til traktatens artikel 60 , og saaledes at afsaette denne produktion til marginalproduktionens lave pris ;  alt i alt har disse indfoersler derfor foert til alvorlig skade paa det faelles marked for produktionen af tilsvarende eller direkte konkurrerende produkter . Denne skade bestaar isaer af en staerk nedgang i indtaegterne . Dette har foert til en nedgang i de investeringsprojekter , som er noedvendige for udvikling og forbedring af produktionskapaciteten , og det truer i nogle omraader af Faellesskabet beskaeftigelsesstabiliteten i alvorlig grad . Disse skadelige foelger hindrer forfoelgelsen af de maal , der er fastsat i artikel 3 , litra c ) , d ) , e ) og g ) , og kan i det hele taget taenkes i udstrakt grad at hindre den normale funktion af det faelles marked ;  for at imoedegaa denne situation har Den hoeje Myndighed allerede truffet foranstaltninger paa det interne marked . Den har isaer forbedret og suppleret anvendelsesreglerne for bestemmelserne i traktatens artikel 60 . Disse foranstaltninger er dog ikke tilstraekkelige til at afhjaelpe de oejeblikkelige vanskeligheder paa det faelles marked . Foer Den hoeje Myndighed derfor kan tage direkte indgreb i faellesskabsvirksomhedernes produktion under overvejelse , skal den ifoelge traktatens interventionssystem , saadan som det isaer er fastlagt i artiklerne 5 og 57 , fortrinsvis benytte indirekte foranstaltninger , hvortil der ikke kun hoerer prisforanstaltninger , men ogsaa foranstaltninger paa det handelspolitiske omraade , isaer de , der er fastsat i traktatens artikel 74 ;  Faellesskabets gaeldende toldsystem for jern - og staalprodukter beror paa et harmoniseret toldniveau , som er blevet fastlagt ved en overenskomst mellem medlemsstaternes regeringer ved overgangstidens udloeb . Dette harmoniserede toldniveau ligger klart under det , der gaelder i andre stater med en betydelig staalproduktion , hvis virksomheder staar i direkte konkurrence med Faellesskabets virksomheder , saavel paa det faelles marked som paa de eksterne markeder ;  inden for denne harmoniserede toldbeskyttelse befinder den italienske told sig paa et niveau , som ogsaa for de andre lande i Faellesskabet ville vaere egnet til vaesentligt at nedsaette de skadelige foelger af indfoerslerne fra tredjelande . Da medlemsstaternes regeringer ikke har kunnet naa til enstemmighed om at fastsaette deres told med de nuvaerende italienske toldsatser som mindstegraense , finder Den hoeje Myndighed det noedvendigt i henhold til det almindelige ansvar for gennemfoerelsen af traktatens maal , der er paalagt den i traktatens artikel 8 , at henstille til regeringerne at foretage en passende forhoejelse af deres beskyttelse udadtil ;  en saadan forhoejelse er i oevrigt ikke i modstrid med de erklaeringer , som medlemsstaternes regeringer og Den hoeje Myndighed har afgivet , da de kontraherende parter i GATT 10 . november 1952 i henhold til artikel XXV meddelte undtagelsestilladelse ;  den foranstaltning , som Den hoeje Myndighed er foranlediget til at traeffe for at imoedegaa den situation , der er beskrevet i det foregaaende , kan ikke hindre Faellesskabets konstruktive deltagelse i de almindelige toldforhandlinger , der er fastsat inden for rammerne af GATT ;  de faktiske omstaendigheder , der er naevnt i det foregaaende , berettiger , at der gribes til de beskyttelsesforanstaltninger , der er fastsat i traktatens artikel 74 , punkt 3 ; den henstilling , der rettes i denne forbindelse , maa grundes paa foelgende principper :  1 . Den forhoejelse af beskyttelsen udadtil , som er formaalet med denne henstilling , kan ifoelge sin natur ikke kun anbefales principielt ; men forhoejelsens minimumsniveau maa fastlaegges , saaledes at den ensartethed og koordinering , som er noedvendig , for at de seks medlemsstater kan gennemfoere den , sikres . Valget af egnede midler til at opnaa henstillingens formaal overlades saaledes til medlemsstaternes regeringer , hvad enten disse midler bestaar af en forhoejelse af toldsatserne eller indfoerelse af enhver anden importbelastning .  Faellesskabets nuvaerende beskyttelse udadtil er reguleret ved et system af harmoniserede toldsatser . Dette system er let forstaaeligt . Den hoeje Myndighed er derfor af den opfattelse - uden formelt at rette henstilling derom - at en forhoejelse af denne toldbeskyttelse synes saerlig egnet til opnaaelse af den hurtighed , effektivitet og ensartethed , som er noedvendig for at gennemfoere denne henstilling .  2 . Henstillingen maa referere til alle positioner i tarifnomenklaturen , idet den faktiske situation , som berettiger indfoerelse af en forhoejet beskyttelse udadtil , bestaar for alle produkter , og idet stoerrelsen af beskyttelsen for de enkelte produkter ogsaa videre frem maa tage hensyn til sammenhaengen mellem de forskellige jern - og staalprodukter , som kommer i betragtning . Dog er visse forskelle i situationen , som kunne retfaerdiggoere visse lettelser , mulige . Denne mulighed maa derfor forbeholdes .  3 . Selv om de nuvaerende vanskeligheder paa staalmarkedet ikke optraeder med samme styrke i de forskellige dele af Faellesskabet , maa Den hoeje Myndighed dog tage det samlede billede af det faelles marked i betragtning .  4 . Henstillingen om forhoejelse af beskyttelsen udadtil henvender sig kun til regeringen for Den italienske Republik i det omfang denne maa forpligtes til at opretholde de italienske toldsatser , der gjaldt den 1 . januar 1964 , som mindstetoldsatser .  5 . Henstillingen skal tage hensyn til de konsolideringer , som nogle medlemsstater inden for rammerne af GATT har tilstaaet for visse toldpositioner . Deraf foelger , at disse positioner udadtil vil udvise forskellige beskyttelsessatser . For at undgaa eventuelle omlaegninger i samhandelen eller oekonomiske vanskeligheder i en eller flere medlemsstater , maa det derfor henstilles til regeringerne , for saa vidt det angaar dem , i samarbejde med Den hoeje Myndighed at soege egnede loesninger .  6 . For at afhjaelpe vanskeligheder , der opstaar som foelge af saertilfaelde af handelspolitisk eller toldteknisk art , maa der fastsaettes en saerlig fremgangsmaade , for at kunne bringe undtagelser fra de anbefalede mindstesatser for beskyttelsen udadtil i anvendelse .  7 . For at udelukke alle former for spekulation , som kunne forekomme , inden henstillingen effektivt bringes i anvendelse , synes det noedvendigt at opfordre regeringerne til at traeffe egnede midlertidige foranstaltninger .  8 . Den forhoejelse af beskyttelsen udadtil , som maa foretages paa grundlag af denne henstilling , skal betragtes som en foreloebig foranstaltning til afhjaelpning af de oejeblikkelige vanskeligheder ,  FOELGENDE HENSTILLING :  Artikel 1  Det henstilles til medlemsstaternes regeringer at traeffe alle egnede administrativt eller ved lov fastsatte foranstaltninger til med virkning fra 15 . februar 1964 for indfoersel af jern - og staalprodukter i deres respektive toldomraader at indfoere eller opretholde en beskyttelse udadtil af mindst den stoerrelse , der for hver position i Faellesskabets faelles toldnomenklatur foelger af den laveste anvendelige sats i de toldsatser , som Den italienske Republik anvendte pr . 1 . januar 1964 . Disse toldsatser fremgaar af den tabel , som er vedfoejet denne henstilling som bilag .  Artikel 2  1 . Denne henstilling anvendes ikke , for saa vidt den for bestemte toldpositioner i enkelte medlemsstater ville foere til misligholdelse af konsoliderede toldindroemmelser over for de kontraherende parter i GATT .  2 . For saa vidt andre beskyttelsessatser end de , der anbefales i artikel 1 , stadig er gaeldende i medfoer af foregaaende stykke , henstilles det til regeringerne i samarbejde med Den hoeje Myndighed at saette bestemmelser i kraft for at undgaa omlaegning i samhandelen inden for det faelles marked eller oekonomiske vanskeligheder i en eller flere medlemsstater .  Artikel 3  I saertilfaelde , som isaer er retfaerdiggjort af handelspolitiske eller toldtekniske grunde , kan Den hoeje Myndighed efter hoering af medlemsstaternes regeringer fravige de forpligtelser , der fremgaar af artikel 1 .  Artikel 4  Medlemsstaternes regeringer opfordres til , indtil den tekniske gennemfoerelse af de forpligtelser , der fremgaar af denne henstilling kan ske , at traeffe alle egnede midlertidige foranstaltninger .  Artikel 5  Jern - og staalprodukter i henhold til denne henstilling er de produkter , der er opfoert i traktatens bilag I under positionerne 4.200 til 4.500 .  Artikel 6  1 . Denne henstilling meddeles medlemsstaternes regeringer og offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende . Den traeder for hver regering i kraft ved meddelelsen .  2 . Den hoeje Myndighed aendrer eller ophaever denne henstilling , naar den konstaterer , at de omstaendigheder , som den beror paa , har aendret sig paa grundlaeggende maade eller ikke mere bestaar .  Denne henstilling er blevet behandlet og vedtaget af Den hoeje Myndighed paa dens moede den 15 . januar 1964 .  Paa Den hoeje Myndigheds vegne  Dino DEL BO  Formand  BILAG  til henstilling nr . 1/64  Mindstetoldsatser , som anvendtes i Den italienske Republik den 1 . januar 1964 , for staalprodukter fra Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab  Position * Varebeskrivelse * Mindstetold *  73.01 * Raajern , stoebejern og spejljern , i blokke , klumper eller lignende : * *   * A . Spejljern * 7 % *   * B . Haematitraajern og -stoebejern : * *   * I . Indeholdende over 1,50 vaegtprocent mangan * 5 % *   * II . Indeholdende 1,50 vaegtprocent mangan eller mindre * 5 % *   * C . Phosphorholdigt raajern og stoebejern * *   * I . Indeholdende 1 vaegtprocent silicium eller mindre * 5 % *   * II . Indeholdende over 1 vaegtprocent silicium * 5 % *   * D . Andet raajern og stoebejern * *   * I . Indeholdende mindst 0,30 og hoejst 1 vaegtprocent titan og mindst 0,50 og hoejst 1 vaegtprocent vanadium * 5 % ( a ) *   * II . Andre varer * 5 % *  73.02 * Ferrolegeringer : * *   * A . Ferromangan : * *   * I . Indeholdende over 2 vaegtprocent kulstof  ( kulstofrigt ferromangan ) * 6 % *  73.03 * Affald og skrot , af jern og staal : * *   * A . Ikke sorteret eller klassificeret * fri *   * B . Sorteret eller klassificeret : * *   * I . Af stobejern * fri *   * II . Af fortinnet jern * fri *   * III . Andre varer * fri *  73.05 * Pulver af jern og staal ; jern - og staalsvamp : * *   * B . Jern - og staalsvamp . * 7 % ( b ) *  73.06 * Lupper og raaskinner , ingots , blokke , klumper o . lign . , af jern og staal : * *   * A . Lupper og raaskinner * 7 % *   * B . Ingots * 7 % *   * C . Blokke , klumper o . lign . * 7 % *  73.07 * Blooms , billets , slabs og sheetbars , af jern og staal ; emner af jern og staal , groft tildannet ved smedning : * *   * A . Blooms og billets : * *   * I . Valsede * 8 % *   * B . Slabs og sheet bars : * *   * I . Valsede * 8 % *  Position * Varebeskrivelse * Mindstetold *  73.08 * Pladeemner i ruller , af jern og staal : * *   * A . Af bredde under 1,5 m * 7 % *   * B . Af bredde paa eller over 1,5 m * 9 % *  73.09 * Universalplader , af jern og staal : * *   * A . Ikke pletteret * 9 % *   * B . Pletteret * 9 % *  73.10 * Staenger ( herunder valstraad ) , af jern og staal , varmtvalsede , smedede , strengpressede eller koldtbehandlede ; hult borestaal til minebrug : * *   * A . Kun varmtvalsede eller strengpressede : * *   * I . Valstraad * 10 % *   * II . Staenger * 9 % *   * III . Hult borestaal til minebrug * 9 % *   * D . Beklaedt ( pletteret ) eller overfladebehandlet  ( poleret , overtrukket etc . ) : * *   * I . Kun beklaedt ( pletteret ) : * *   * a ) Varmtvalsede eller strengpressede * *   * 1 . Valstraad * 10 % *   * 2 . Andre varer * 9 % *  73.11 * Profiler af jern og staal , varmtvalsede , smedede , strengpressede eller koldtbehandlede ; spunsvaegjern , ogsaa med borede eller lokkede huller eller sammensatte : * *   * A . Profiler : * *   * I . Kun varmtvalsede eller strengpressede * *   * a ) U - , I - og H-profiler med en hoejde : * *   * 1 . Mindre end 80 mm * 9/10 % ( o ) *   * 2 . 80 mm eller mere * 9/10 % ( o ) *   * b ) Andre profiler * 9/10 % ( o ) *   * IV . Beklaedte ( pletteret ) eller overfladebehandlet  ( poleret , overtrukket etc . ) : * *   * a ) Kun beklaedt : * *   * 1 . Varmtvalsede eller strengpressede * 9/10 % ( o ) *   * B . Spunvaegjern * 9 % *  73.12 * Baand af jern og staal , varmt - eller koldtvalsede : * *   * A . Kun varmtvalsede * 10 % *   * B . Kun koldtvalsede : * *   * I . I oprullet stand til fremstilling af hvidblik ( c ) * 10 % *   * C . Beklaedt ( pletteret ) , overtrukket eller overfladebehandlet paa anden maade : * *   * III . Fortinnet : * *   * a ) Hvidblik * 10 % *   * V . Andre varer ( forkobret , kunstigt oxyderet , lakeret , forniklet , beklaedt ( pletteret ) , parkeriseret , med paatryk etc . ) : * *  Position * Varebeskrivelse * Mindstetold *  73.12 * a ) Kun beklaedt : * *   * 1 . Varmtvalsede * 12 % *  73.13 * Plader af jern og staal , varmt - eller koldtvalsede : * *   * A . " Elektriske " plader : * *   * I . Med et ommagnetiseringstab , uanset tykkelse , paa 0,75 watt og derunder pr . kg * 12 % *   * II . Andre varer af tykkelse : * *   * a ) Over 1 mm * 9 % *   * b ) 1 mm og derunder * 10 % *   * B . Andre plader : * *   * I . Kun varmtvalsede , af tykkelse : * *   * a ) 3 mm og derover * 9 % *   * b ) 2 mm og derover , men mindre end 3 mm * 9 % *   * c ) 0,50 mm og derover , men mindre end 2 mm : * *   * 1 . Over 1 mm , men mindre end 2 mm * 9 % *   * 2 . Fra 0,50 mm til 1 mm * 10 % *   * d ) Mindre end 0,50 mm * 10 % *   * II . Kun koldtvalsede , af tykkelse : * *   * b ) 2 mm og derover , men mindre end 3 mm * 9 % *   * c ) 0,50 mm og derover , men mindre end 2 mm : * *   * 1 . Over 1 mm , men mindre end 2 mm * 9 % *   * 2 . Fra 0,50 mm til 1 mm * 10 % *   * d ) Under 0,50 mm * 10 % *   * III . Kun poleret eller glatslebet * 10 % *   * IV . Beklaedt ( pletteret ) , overtrukket eller overfladebehandlet paa anden maade : * *   * c ) Fortinnet ; * *   * 1 . Hvidblik * 10 % *   * 2 . Andre varer * 10 % *   * d ) Forzinket eller forblyet * 10 % *   * e ) Andre varer ( forkobret , kunstigt oxyderet , lakeret , forniklet , beklaedt , parkeseret , med paatryk etc . ) : * *   * 1 . Fortinnet og med paatryk * 10 % *   * 2 . Andre varer * 10 % *   * V . Bearbejdet paa anden maade : * *   * a ) Kun tilskaaret i anden form end kvadratisk eller rektangulaer * *   * 3 . Andre varer * 10 % *  73.15 * Legeret staal og kulstofrigt staal i samme former som naevnt i pos . 73.06-73.14 : * *   * A . Kulstofrigt staal : * *   * I . Ingots , blooms , billets , slabs og sheet bars : * *   * b ) I andre tilfaelde : * *   * 1 . Ingots * 7 % *   * 2 . Blooms , billets , slabs og sheet bars * 7 % *  Position * Varebeskrivelse * Mindstetold *  73.15 * III . Pladeemner i ruller , store plader * *   * a ) Pladeemner i ruller * 10 % *   * b ) Store plader * 10 % *   * IV . Staenger ( herunder valstraad ) og hult borestaal til minebrug samt profiler : * *   * b ) Kun varmtvalsede eller strengpressede * 10 % *   * d ) Beklaedt ( pletteret ) eller overfladebehandlet  ( poleret , overtrukket etc ) : * *   * 1 . Kun beklaedt : * *   * aa ) Varmtvalsede eller strengpressede * 10 % *   * V . Baand : * *   * a ) Kun varmtvalsede * 10 % *   * c ) Beklaedt ( pletteret ) , overtrukket eller overfladebehandlet paa anden maade : * *   * 1 . Kun beklaedt : * *   * aa ) Varmtvalsede * 10 % *   * VI . Plader : * *   * a ) Kun varmtvalsede * 10 % *   * b ) Kun koldtvalsede , af tykkelse : * *   * 2 . Under 3 mm * 10 % *   * c ) Beklaedt ( pletteret ) , poleret , overtrukket eller overfladebehandlet paa anden maade * 10 % *   * d ) Bearbejdet paa anden maade : * *   * 1 . Kun tilskaaret i anden form end kvadratisk eller rektangulaer * 10 % *   * B . Legeret staal : * *   * I . Ingots , blooms , billets , slabs og sheet bars : * *   * b ) I andre tilfaelde : * *   * 1 . Ingots : * *   * aa ) Affald og skrot i form af ingots * fri *   * bb ) Andre varer * 5 % *   * 2 . Blooms , billets , slabs og sheet bars * 6 % *   * III . Pladeemner i ruller ; store plader : * *   * a ) Pladeemner i ruller * 8 % *   * b ) Store plader * 8 % *   * IV . Staenger ( herunder valstraad ) og hult borestaal til minebrug samt profiler : * *   * b ) Kun varmtvalsede eller strengpressede * 8/10 % ( o ) *   * d ) Beklaedt ( pletteret ) eller overfladebehandlet  ( poleret , overtrukket , etc . ) : * *   * 1 . Kun beklaedt : * *   * aa ) Varmtvalsede eller strengpressede * 8/10 % ( o ) *   * V . Baand : * *   * a ) Kun varmtvalsede * 8 % *   * c ) Beklaedt ( pletteret ) , overtrukket eller overfladebehandlet paa anden maade : * *   * 1 . Kun beklaedt : * *   * aa ) Varmtvalsede * 8 % *   * VI . Plader : * *   * a ) " Elektriske " plader : * *  Position * Varebeskrivelse * Mindstetold *  73.15 * 1 . Med et ommagnetiseringstab , uanset tykkelse , paa 0,75 watt og derunder pr . kg * 12 % *   * 2 . Andre varer * 8 % *   * b ) Andre plader : * *   * 1 . Kun varmtvalsede * 8 % *   * 2 . Kun koldtvalsede , af tykkelse : * *   * bb ) Under 3 mm * 8 % *   * 3 . Beklaedt ( pletteret ) , poleret , overtrukket eller overfladebehandlet paa anden maade * 8 % *   * 4 . Bearbejdet paa anden maade : * *   * aa ) Kun tilskaaret i anden form end kvadratisk eller rektangulaer * 8 % *  73.16 * Foelgende materiel af jern og staal til jernbaner og sporveje : Skinner , kontraskinner , tunger , krydsninger og dele dertil , traekstaenger , tandhjulsskinner , sveller , skinnelasker , skinnestole , kiler til skinnestole , underlagsplader , klemplader , langplader , sporstaenger og andet specielt materiel til samling eller befaestelse af skinner : * *   * A . Skinner : * *   * II . Andre varer : * *   * a ) Nye * 10 % *   * b ) Brugte * 10 % *   * B . Kontraskinner * 10 % *   * D . Sveller * 11 % *   * E . Skinnelasker og underlagsplader : * *   * 1 . Valsede * 11 % *  ( a ) Denne toldsats er foreloebig nedsat til 1 % .  ( b ) Anvendelsen af denne toldsats er foreloebig udsat .  ( c ) Med forbehold af kontrol paa bestemmelsesstedet .  ( o ) Den hoejeste sats anvendes paa profiler med borede eller lokkede hufler .