   DA
DA    DA
 ---pagebreak---    KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
                                    Bruxelles, den 8.1.2009
                                    KOM(2009) 4 endelig
               Henstilling med henblik på
               RÅDETS BESLUTNING
            om gensidig bistand til Letland
                           samt
                        Forslag til
               RÅDETS BESLUTNING
   om mellemfristet finansiel bistand fra EU til Letland
DA                                                          DA
 ---pagebreak---                                        Henstilling med henblik på
                                       RÅDETS BESLUTNING
                                    om gensidig bistand til Letland
                                                  samt
                                                Forslag til
                                       RÅDETS BESLUTNING
                        om mellemfristet finansiel bistand fra EU til Letland
                                           BEGRUNDELSE
   1.        INDLEDNING
   Den lettiske økonomi har akkumuleret store ubalancer i de seneste år, efterhånden som den
   hurtige ekspansion er blevet stimuleret af lempelige kreditvilkår og en alt for ekspansiv
   finanspolitik, til trods for Kommissionens og Rådets rådgivning, navnlig i udtalelserne om
   flere på hinanden følgende lettiske konvergensprogrammer. Situationen er blevet yderligere
   skærpet som følge af den globale krise på det finansielle marked og den generelle stramning i
   holdningen til vækstmarkedsøkonomierne, som gør adgangen til kredit stadig mere vanskelig
   og dyr. Letlands kapital- og finansmarkeder kom under betydeligt pres fra og med oktober,
   hvilket afspejler de stigende bekymringer med hensyn til holdbarheden af landets økonomiske
   og finansielle situation. Bekymringerne angik især banksektorens sundhed, herunder specielt
   levedygtigheden af landets største indenlandsk ejede bank (Parex), som er stærkt afhængig af
   ekstern finansiering, og som derfor blev overtaget og kontrolleret af staten. Letland er kort
   sagt blevet stillet over for en pludselig og alvorlig krise i banksektoren og med hensyn til den
   eksterne finansiering.
   På denne baggrund henvendte de lettiske myndigheder sig til EU og IMF for at få finansiel
   støtte. Sammen med Rådets formandskab meddelte Kommissionen den 22. november, at EU
   var parat til sammen med IMF at deltage i en samordnet finansieringspakke, som skulle
   understøtte holdbarheden af Letlands betalingsbalance. Det blev imidlertid understreget, at en
   finansiel bistandspakke kun ville blive tilvejebragt, hvis de lettiske myndigheder afgiver et
   stærkt tilsagn om at gennemføre et strengt og troværdigt økonomisk tilpasningsprogram. På
   grundlag af drøftelserne med Kommissionen og IMF vedtog det lettiske parlament den
   12. december myndighedernes forslag til et "program for økonomisk stabilisering og fornyet
   vækst" (i det følgende benævnt "programmet"). Programmets vigtigste målsætninger er at
   fastholde ind- og udlandets tillid til det finansielle system, bidrage direkte og indirekte til at
   standse og vende den stadig værre tendens i priskonkurrencedygtigheden og inflationen
   gennem reduktioner i lønomkostningerne i den offentlige sektor som en central del af en
   meget strammere finanspolitik samt at styrke økonomiens vækstpotentiale gennem en række
   strukturreformer.
DA                                                  2                                                 DA
 ---pagebreak---    2.       DEN SENESTE MAKROØKONOMISKE UDVIKLING
   Efter en fortsat periode med høj vækst siden slutningen af 1990'erne, som hovedsagelig var
   baseret på den indenlandske efterspørgsel, steg Letlands reale BNP med tocifrede tal i 2005-
   2007. Væksten blev hovedsagelig drevet af en stærk kreditudvidelse, som satte gang i
   privatforbruget og investeringerne i fast ejendom, men dette sluttede i midten af 2007, idet de
   overvurderede priser på fast ejendom ikke længere kunne fastholdes. I løbet af disse år
   flyttede økonomiens struktur fra de konkurrenceudsatte sektorer til de ikke-
   konkurrenceudsatte sektorer, hvilket underminerede økonomiens holdbarhed over for
   udlandet og resulterede i et alvorligt overophedningspres.
   Væksten i BNP faldt stærkt i de første tre kvartaler af 2008, og denne tendens, som
   hovedsagelig skyldtes en nedgang i privatforbruget og i de private investeringer, forventes at
   fortsætte. Privatforbruget er ramt af høj inflation, faldende priser på fast ejendom, større
   ydelser på gæld, reduceret låneadgang og forværrede beskæftigelses- og
   indkomstforventninger. De faste investeringer i byggeriet falder parallelt med afslutningen af
   opsvinget på ejendomsmarkedet og de faldende investeringer i udstyr som følge af de ringe
   efterspørgselsudsigter både nationalt og internationalt. Virksomhedssektoren er under et
   stærkt omkostningspres som følge af stigningerne i arbejdsomkostningerne, og finansieringen
   begrænses i stigende grad. EU-finansierede projekter og offentlige projekter som helhed vil i
   en vis grad afbøde et stærkt fald i andre investeringer. BNP forventes imidlertid at
   indskrænkes i en længere periode med en meget svag indenlandsk efterspørgsel, som i
   utilstrækkelig grad opvejes af en udvidelse i nettoeksporten.
   Situationen på arbejdsmarkedet er først for nylig begyndt at blive mindre anspændt, men
   arbejdsmarkedet vil reagere mærkbart på faldet i den indenlandske efterspørgsel.
   Arbejdsløsheden er allerede steget fra 6,3 % i andet kvartal til 7,2 % i tredje kvartal af 2008,
   og den nominelle lønvækst er ved at tage af, men fra et meget højt niveau. Det lettiske
   arbejdsmarked antages at være ret fleksibelt, hvilket burde begrænse de produktions- og
   beskæftigelsesomkostninger, der er forbundet med en tilpasning af lønningerne til
   produktiviteten.
   Efter at være toppet med 17,7 % i maj 2008 faldt HICP-inflationen til 11,8 % i november.
   Kerneinflationen1 (11,0 % i november) og inflationen i priser på tjenesteydelser falder støt,
   efterhånden som efterspørgselspresset aftager. Udsigterne til et yderligere stærkt fald i
   inflationen er gode på baggrund af udsigterne til en meget svagere indenlandsk efterspørgsel,
   lavere lønninger i den offentlige sektor (se afsnit 6), som resulterer i løntilbageholdenhed i
   den offentlige sektor, og fald i de globale råvarepriser.
   De eksterne ubalancer har været meget store med en uholdbar opbygning af ekstern gæld,
   men med den faldende indenlandske absorbering skete der i 2008 et betydeligt fald i den
   eksterne låntagning. Betalingsbalancen og den eksterne finansieringssituation drøftes i afsnit 5
   nedenfor.
   1
           Defineret som det samlede indeks ekskl. energi og uforarbejdede fødevarer.
DA                                                      3                                           DA
 ---pagebreak---    3.        DE OFFENTLIGE FINANSER
   De offentlige finanser spiller en stor rolle i Letland som følge af det begrænsede råderum for
   pengepolitikken under en ordning med en næsten fast vekselkurs2. Letland har imidlertid ført
   en procyklisk finanspolitik i årene 2005-2007, hvor der var et opsving i den indenlandske
   efterspørgsel, til trods for de bedre overordnede budgetresultater og i strid med den gentagne
   rådgivning i Rådets udtalelser om flere på hinanden følgende opdateringer af Letlands
   konvergensprogram. Uventede indtægter blev typisk givet ud gennem tillægsbudgetter i løbet
   af året, og der blev ikke opbygget reserver til dårligere tider. Lønvæksten i den offentlige
   sektor var en drivkraft bag lønstigningerne i den private sektor, med tilsvarende højere
   lønniveauer i den offentlige sektor. I Letland arbejder over 30 % af de ansatte i den offentlige
   sektor, og eftersom tjenestesektoren er forholdsmæssig stor, ca. 75 % af
   bruttoværditilvæksten, har lønfastsættelsen i den offentlige sektor stor indflydelse på
   lønningerne i den private sektor.
   I de første ti måneder af 2008 skete der et drastisk fald i moms-indtægterne (3 % år-til-år) som
   følge af et stærkt fald i privatforbruget. Indtægterne fra andre større skattekategorier klarede
   sig oprindelig forholdsvis godt på grund af den høje inflation, men disse positive virkninger er
   nu også begyndt at tage af. Det lettiske finansministerium anslår, at det konsoliderede
   underskud på statens budget, som omfatter statens budget og socialsikringsfondens budget, i
   2008 kan ligge på omkring 2½-2¾ % af BNP3. Under hensyntagen til muligheden for, at
   sektoren for lokale myndigheder under de nuværende omstændigheder kunne udvise et lille
   underskud (til trods for grænser, som skal sørge for, at undersektoren fastholder balance eller
   overskud), ser underskuddet i den offentlige sektor ud til at ligge tæt på 3 % af BNP.
   Budgettet for 2009, som blev vedtaget af Parlamentet den 14. november, indeholder en
   målsætning om et konsolideret offentligt underskud på 1½ % af BNP, dog baseret på en
   urealistisk antagelse om en indskrænkning af produktionen på kun 1 %. Det omfattede store
   reduktioner i de direkte skatter og udgiftsstigninger. Det var allerede på det tidspunkt klart, at
   produktionen ville falde langt mere, og at der som følge af mangelen på opvejende
   foranstaltninger var en risiko for, at underskuddet ville blive meget stort. Inklusive et meget
   lille underskud for de lokale myndigheder fremskrev myndighederne det offentlige underskud
   til 1,8 % af BNP med et primært underskud på 1,1 % af BNP. På baggrund af tallene for
   skatteindtægterne i de sidste måneder af 2008 og de svækkede økonomiske udsigter for 2009
   forværredes udsigterne for den offentlige saldo betydeligt i forhold til forventningerne om et
   underskud på 5,6 % af BNP i Kommissionens efterårsprognose. Til gengæld var den
   offentlige gældskvote på 9,5 % i slutningen af 2007 en af de laveste i EU.
   4.        DE FINANSIELLE MARKEDER
   Letlands finansielle system domineres næsten udelukkende af banksektoren, som har udviklet
   sig meget hurtigt de sidste ti år. Der kan skelnes tydeligt mellem to segmenter. På den ene
   side de udenlandsk ejede banker, der hovedsagelig finansieres direkte via lån fra
   moderselskaberne, og som tegner sig for ca. 70 % af markedet. På den anden side de nationale
   banker, der hovedsagelig finansieres via udenlandske syndikerede lån og indskud fra
   valutaudlændinge. Betydningen af valutaudlændinges indskud, som tegnede sig for 43,5 % af
   2
           Letland har siden 1994 bundet kursen på sin valuta, lats, til SDR og siden 2005 til euroen. I maj 2005
           tiltrådte Letland ERM II og indførte ensidigt et udsvingsbånd på +/- 1 % omkring centralkursen.
   3
           Tal i henhold til den nationale metodologi, ekskl. lokale myndigheder.
DA                                                         4                                                      DA
 ---pagebreak---    alle indskud bortset fra monetære og finansielle institutioners indskud i begyndelsen af
   november 2008, er et særdeles vigtigt karakteristika. Letlands finansielle system er derfor
   primært afhængigt af ekstern finansiering, hvad enten den kommer fra moderselskaber,
   valutaudlændinges indskud eller udenlandske syndikerede lån. Det deraf følgende meget høje
   og stigende niveau for udenlandske forpligtelser har sit sidestykke i lån til valutaindlændinge,
   hovedsagelig i udenlandsk valuta (tæt på 90 % af alle lån). Den indenlandske låntagning er
   steget fra 10 % af BNP i 1997 til 90 % i 2007. Det ser derfor ud til, at de to vigtigste
   risikofaktorer, der påvirker Letlands banksystem, er likviditets- og kreditrisici.
   Likviditetsrisikoen har allerede vist sig gennem et vedvarende likviditetspres siden oktober
   2008. I forventning om tilbagebetalingsvanskeligheder tilkendegav to udenlandske syndikater
   tydeligt, at de muligvis ville kræve førtidig tilbagebetaling af lån til Parex Bank på i alt 0,8
   mia. EUR, som forfalder i februar og juni 2009. Dette førte til en delvis nationalisering af
   banken den 10. november 2008. De offentlige lånegarantier, der blev givet i forbindelse
   hermed, blev anset for at være utilstrækkelige, hvilket medførte en fuldstændig nationalisering
   af Parex i begyndelsen af december og indførelse af grænser for udtræk af indskud (50 000
   EUR om måneden for privatpersoner). Til trods for disse foranstaltninger har Parex og
   nationale banker med tilsvarende forretningsmodeller derefter oplevet meget store udtræk af
   valutaudlændinges indskud, hvoraf kun en lille del igen er blevet indskudt i andre banker i
   Letland. Det systemiske likviditetspres fik den 13. november den lettiske centralbank til at
   bekendtgøre yderligere reduktioner i den oblgatoriske reservesats fra 7 % til 5 % for
   kortfristede forpligtelser og fra 5 % til 3 % for forpligtelser med en løbetid på over 2 år,
   hvorved der blev frigjort likviditet (disse beslutninger trådte i kraft i to skridt på hver 1
   procentpoint den 24. november og 24. december). Reserverne er imidlertid fortsat med at
   strømme ud, og centralbankens internationale nettoinvesteringsposition forværredes med 0,9
   mia. EUR i perioden fra begyndelsen af oktober 2008 til udgangen af året. Indskuddene fra
   valutaindlændinge og valutaudlændinge i udenlandsk ejede banker steg i samme periode, og -
   hvad der er af afgørende betydning - der synes at være sikkerhed for likviditetsstøtte fra
   moderselskaberne.
   Kreditrisikoen har endnu ikke vist sig i særlig høj grad, men forventes at øges i de kommende
   måneder. Mens mængden af forfaldne lån allerede er steget, udgør de nødlidende lån indtil nu
   fortsat under 1 % af de samlede lån, bl.a. som følge af den igangværende omlægning af
   problemlån. Den forventede langvarige recessions negative indvirkning på borgernes
   indkomster og derfor deres evne til at tilbagebetale gæld vil imidlertid helt klart stige.
   Solvenskvoterne vil falde og kan nærme sig det lovfæstede minimum, således at der eventuelt
   kan blive behov for kapitaltilførsler.
   Banksektorens nuværende og fremtidige stilling afhænger af objektive faktorer, men også af
   troværdigheds- og tillidsrelaterede forventninger. I den nuværende situation er det vigtigt at
   sikre tilliden, således at det bliver muligt at stabilisere indskudsgrundlaget og lempe
   likviditetspresset i det videre forløb. På baggrund af de begrænsede offentlige finanser vil en
   genskabelse af tilliden til den finansielle sektor gennem offentlig indgriben kun være
   troværdig, hvis den ledsages af en stærk international finansiel støtte.
   5.        BETALINGSBALANCE OG EKSTERNE FINANSIERINGSBEHOV
   Letlands økonomiske opsving indtil 2007 var karakteriseret ved fremkomsten af store
   eksterne ubalancer og en uholdbar opbygning af gæld over for udlandet. Den eksterne
   bruttogæld oversteg 135 % af BNP ved udgangen af 2007 (den eksterne nettogæld lå på 52 %
DA                                                 5                                                DA
 ---pagebreak---    af BNP). Den internationale investeringsposition i slutningen af 2007 steg til
   nettoforpligtelser på 79 % af BNP, og nettoforpligtelserne ved udgangen af andet kvartal af
   2008 anslås at være steget til 82 % af BNP.
   Med den faldende indenlandske absorbering er den eksterne låntagning faldet betydeligt i
   2008. Ifølge de foreløbige overslag fra den lettiske centralbank faldt underskuddet på de
   løbende poster til ca. 12,5 % af BNP i tredje kvartal af 2008 (i forhold til et højdepunkt på
   over 27 % af BNP i fjerde kvartal af 2006). I 2009 forventes underskuddet i varehandelen
   fortsat at ligge på omkring 10 % af BNP (som i de sidste måneder af 2008), men som følge af
   en positiv betalingsbalance og en bedre indtægtskonto skulle det nuværende underskud på de
   løbende poster blive mindre. For at sikre, at grundlaget for væksten i BNP skifter fra en
   svindende indenlandsk efterspørgsel til en stigning i eksporten, er der behov for at tilpasse
   lønningerne endnu mere til produktiviteten og gå videre med de strukturreformer, der styrker
   økonomiens udbudsside.
   Selv om en korrektion af det nuværende underskud på de løbende poster i forhold til de
   uholdbare niveauer i de seneste år er af afgørende betydning, når det drejer sig om at
   genskabe en sund betalingsbalancesituation, betyder landets store gæld, som hovedsagelig er
   kortfristet, at en sådan korrektion i sig selv ikke vil være tilstrækkelig til at opnå holdbarhed
   over for udlandet. Den eksterne finansiering forventes fortsat at være under stærkt pres i
   nogen tid, med reduceret adgang til udenlandsk kredit, potentielle udstrømninger af såvel
   valutaudlændinges som valutaindlændinges indskud og forværrede udsigter for investeringer
   fra udlandet. Et yderligere dræn på valutareserverne (som faldt med omkring 25 % mellem
   begyndelsen af oktober og begyndelsen af december 2008) vil bringe holdbarheden af
   Letlands valutakursbinding i fare. På den baggrund vil det være nødvendigt med ekstern
   finansiel bistand, understøttet af et stærkt politisk program, for at lempe
   likviditetsbegrænsningerne på kort sigt og støtte en ordentlig ekstern tilpasning på mellemlang
   sigt.
   I lyset heraf er Kommissionen af den opfattelse, at der består en alvorlig trussel for Letlands
   betalingsbalance. Kommissionen henstiller derfor, at Rådet vedtager en beslutning om
   gensidig bistand.
   6.        LETLANDS "PROGRAM        FOR ØKONOMISK STABILISERING OG FORNYET VÆKST":
             MAKROØKONOMISKE FORANSTALTNINGER OG FORANSTALTNINGER TIL FORDEL
             FOR DET FINANSIELLE SYSTEM
   De igangværende drøftelser mellem de lettiske myndigheder og potentielle bidragsydere til en
   samordnet international finansiel bistandspakke har resulteret i, at myndighederne har
   vedtaget et ambitiøst politisk program (som nævnt ovenfor blev det forelagt for parlamentet
   og vedtaget af dette den 12. december). Programmet er baseret på en fastholdelse af lats'
   eksisterende binding, som fortsat vil være et centralt politisk holdepunkt i den videre proces.
   Programmet tager sigte på at tackle svagheder i den finansielle sektor, korrigere
   finanspolitiske ubalancer og forbedre konkurrenceevnen, samtidig med at der fastholdes et
   snævert udsvingsbånd for valutakursen. Det omfatter en omgående og varig finanspolitisk
   konsolidering, en omfattende løsningsstrategi for bankerne, en udvidelse af de regulerende
   myndigheders muligheder for krisestyring, omfattende strukturreformer samt andre vigtige
   foranstaltninger. Programmet er baseret på et makroøkonomisk scenario med
   indskrænkninger i BNP på 5 % i 2009 og yderligere 3 % i 2010, som afløses af et svagt
DA                                                  6                                                DA
 ---pagebreak---    opsving på 2 % i 2011. Målet for den finanspolitiske strategi er et offentligt underskud på
   højst 3 % af BNP i 2011, således at Maastrichtkriteriet for underskuddet kan nås i det år.
   Forhandlingerne om finansiel bistand med EU, IMF og andre parter, hvor der blev påpeget
   alvorlige fremtidige budgetunderskud, fik regeringen til at vedtage et ændret budgetforslag for
   2009; dette blev vedtaget af parlamentet den 12. december i overensstemmelse med
   kriseprogrammet for stabilisering af økonomien. Det ændrede budget, som er baseret på den
   reviderede prognose om en indskrænkning i BNP på 5 % i 2009, tager højde for den seneste
   forværring i de økonomiske udsigter og sigter mod et offentligt budgetunderskud på under
   5 % af BNP4, hvilket kun indebærer en mindre strukturel tilpasning i forhold til det anslåede
   2008-resultat (men langt højere i forhold til det budget, der blev vedtaget i november).
   Desuden skulle der inden udgangen af marts 2009 blive vedtaget et fuldstændigt tillægsbudget
   for 2009 i overensstemmelse med budgetplanen fra december.
   På udgiftssiden er konsolideringen koncentreret om en omfattende reduktion af lønningerne i
   den offentlige sektor (15 % i den gennemsnitlige løn i forhold til det oprindelige budget af
   14. november 2008 – som dog kun delvist vender de store reelle stigninger, der er registreret i
   det seneste år) og yderligere personalenedskæringer; der er desuden planlagt en stor
   nedskæring i andre løbende omkostninger end personaleomkostninger. En reduktion af
   tilskuddene (undtagen social støtte) og af udgifterne til varer og tjenester og en stramning af
   de lokale myndigheders udgifter er blandt de andre betydningsfulde foranstaltninger, der er
   planlagt. I forbindelse hermed vil den nationale medfinansiering af EU-finansierede projekter
   blive fastholdt på det planlagte niveau og bidrage til at orientere økonomien i retning af den
   konkurrenceudsatte sektor. På indtægtssiden omfatter konsolideringen en stigning på tre
   procentpoints i standardmomssatsen til 21 %, en stigning fra 5 % til 10 % i den reducerede
   momssats, der gælder for et langt snævrere skattegrundlag (hovedsagelig medicin), øgede
   punktafgifter på brændstof (realisering af EU-bestemmelserne) og en delvis udligning i form
   af en reduktion på 2 procentpoints i den personlige indkomstskat.
   Der er planlagt en yderligere finanspolitisk konsolidering for 2010, og den mellemfristede
   finanspolitiske ramme er baseret på målsætningen om at nå et offentligt underskud i 2011 på
   højst 3 % af BNP, hvilket er i overensstemmelse med Maastrichttraktatens kriterium for
   finanspolitisk konvergens. Indførelse af yderligere udgiftstilbageholdenhed i 2010, indførelse
   af en kapitalindkomstskat (10 %) og en stigning i skatten på fast ejendom gennem fjernelse af
   fritagelser for at udvide skattegrundlaget vil give en yderligere konsolidering i det år. Der vil
   endvidere blive truffet foranstaltninger til at styrke udformningen og gennemførelsen af
   budgetprocedurer gennem vedtagelse af en ny finanspolitisk ramme og en lov om
   budgetreformer.
   Som en forudsætning for en eventuel ekstern finansiel støtte søges der foruden den ovenfor
   beskrevne finanspolitiske pakke en løsning for Parex Bank, hvorved de eksisterende
   aktionærer ikke længere har nogen ejendomsret. Efter en første gennemgang har staten
   allerede overtaget mere end 85 % af bankens kapital. Ledelsen er blevet udskiftet. Den nye
   ledelse er ved at udarbejde en løsningsplan, som skal mindske statens tab. Det tilstræbes i
   nærmeste fremtid at få et fast tilsagn fra eksterne parter om at forny Parex' syndikerede
   finansiering.
   4
           Det erkendes i bistandsprogrammet, at Letland vil være genstand for en procedure i forbindelse med
           uforholdsmæssigt store underskud i 2009.
DA                                                     7                                                      DA
 ---pagebreak---    Andre foranstaltninger tager sigte på at sikre større stabilitet i banksektoren på mellemlang til
   lang sigt. I første omgang vil myndighederne forsøge at genskabe tilliden til banksystemet.
   Der vil blive gennemført en række målrettede undersøgelser i banksystemet for at sikre, at alle
   banker er solvente og råder over tilstrækkelig kapital. Levedygtige banker, som har behov for
   kapitaludvidelser, vil blive nødt til at opnå privat omlægning via eksterne investorer eller
   fusioner eller kapitalstøtte fra moderbankerne.
   Næsten hele udlandsgælden skyldes af den private sektor. For at bringe gælden på linje med
   en bæredygtig vækst i fremtiden er gældsomlægning et vigtigt led i programmet foruden
   forsigtighedsmæssige, tilsynsmæssige og pengepolitiske foranstaltninger. Det passende
   retsgrundlag for en omlægning af den eksisterende gæld med hensyn til løbetid og valuta vil
   blive styrket. Fremme af insolvensprocedurer og hurtig gennemførelse af saneringsplaner vil
   ligeledes blive højt prioriteret.
   Programmet for den økonomiske politik indeholder ligeledes strukturreformforanstaltninger,
   som støttes i forbindelse med Lissabonstrategien, såsom aktive arbejdsmarkedspolitikker og
   politikker for livslang læring, større inddragelse af aktører i den private sektor i F&U- og
   innovationsaktiviteter, eksportfremmende foranstaltninger samt fjernelse af administrative
   byrder for virksomhederne.
   7.        EU-STØTTE       UNDER BETALINGSBALANCEMEKANISMEN                 SOM     LED   I  DEN
             INTERNATIONALE INDSATS
   På baggrund af de alvorlige betalingsbalancevanskeligheder, som Letland står overfor, og på
   betingelse af de lettiske myndigheders faste tilsagn om at gennemføre et større program for
   økonomisk tilpasning henstiller Kommissionen efter høring af Det Økonomiske og
   Finansielle Udvalg den 12. januar 2009 til Rådet, at der ydes gensidig bistand som omhandlet
   i traktatens artikel 119.
   Efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg foreslår Kommissionen endvidere, at
   Rådet – efter vedtagelse af ovennævnte rådsbeslutning om at yde gensidig bistand til Letland
   efter en henstilling fra Kommissionen – vedtager en beslutning, hvorefter der under EU-
   mekanismen for medlemsstaterne (som reguleret ved Rådets forordning (EF) nr. 332/2002 af
   18. februar 2002) ydes mellemfristet finansiel bistand til Letland på op til 3,1 mia. EUR for at
   understøtte holdbarheden af landets betalingsbalance.
   Den mellemfristede finansielle bistand kommer på et tidspunkt, hvor Letland er alvorligt truet
   af tab af indenlandsk og udenlandsk tillid til landets finansielle system, har en stadig værre
   finansiel stilling og står over for et betydeligt finansieringspres på kort sigt. Bistanden skal
   som helhed fremme de nødvendige eksterne og interne justeringer. Det samlede anslåede
   finansieringsbehov i perioden frem til første kvartal af 2011 udgør 7,5 mia. EUR. I dette beløb
   er der taget højde for det forventede underskud over for udlandet (på de løbende poster og
   kapitalposterne), udtræk af indskud, utilstrækkelig forlængelse af forfaldne lån, fejl og
   forsømmelser i betalingsbalancen og akkumulering af internationale reserver til et
   forsigtighedsniveau.
   Støtten skal ydes sammen med IMF og anden multilateral og bilateral støtte. Den vil blive
   udbetalt i seks rater og være forbundet med økonomisk-politiske betingelser. Den foreslåede
   beslutning udløber tre år efter ikrafttrædelsen. De økonomisk-politiske betingelser, der er
DA                                                 8                                                 DA
 ---pagebreak---    knyttet til udbetalinger af EU-lån, vil være angivet i et aftalememorandum, som skal indgås
   med de lettiske myndigheder; de vigtigste elementer i disse betingelser er følgende:
   En større finanspolitisk konsolidering frem til 2011. I forhold til det oprindelige budget fra
   14. november 2008 er der planlagt en meget stor finanspolitisk konsolidering for 2009, hvor
   målet er et budgetunderskud på ikke over 5 % af BNP, med en yderligere konsolidering i
   2010. De understøttende budgetforanstaltninger omfatter især i) vedtagelse af et klart fastlagt
   mellemfristet finanspolitisk program med det formål at reducere det offentlige
   budgetunderskud til under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i 2011, ii) inden for de
   mellemfristede budgetlofter en reduktion af de gennemsnitlige lønninger i den offentlige
   sektor i nominelle termer med ca. 15 % i 2009, hvilket også skal gælde for lokale
   myndigheder, statslige organer og statsejede selskaber, iii) afskaffelse af tillæg og lignende
   betalinger, iv) en reduktion af beskæftigelsen i den offentlige sektor og hos de lokale
   myndigheder på mindst 5 %, v) store reduktioner i tilskud (undtagen social støtte) og i
   udgifter til varer og tjenester samt vi) gennemførelse af EU-finansierede projekter på tidligere
   planlagte niveauer.
   Finansielle betingelser, som tager sigte på at garantere større stabilitet i banksektoren på
   mellemlang til lang sigt. I første omgang vil myndighederne bestræbe sig på at genskabe
   tilliden til banksystemet. Der vil blive gennemført en række målrettede undersøgelser i
   banksystemet for at sikre, at alle banker er solvente og har tilstrækkelig kapital. Levedygtige
   banker, som har behov for kapitaludvidelser, må anmodes om at opnå privat omlægning
   gennem eksterne investorer eller fusioner eller kapitalstøtte fra moderbankerne. Et vigtigt
   skridt i forbindelse hermed var de særskilte meddelelser af 18. december 2008, hvori tre store
   udenlandske moderbankgrupper tilkendegav, at de havde til hensigt at forblive i Letland og
   støtte deres transaktioner der.
   Gældsomlægning i den private sektor med henblik på at reducere sårbarheden som følge af
   høje gældsniveauer (næsten hele udlandsgælden skyldes af den private sektor) foruden
   forsigtighedsmæssige, tilsynsmæssige og pengepolitiske foranstaltninger. Der bør ske en
   styrkelse af det passende retsgrundlag for en omlægning af den eksisterende gæld med hensyn
   til løbetid og valuta. Fremme af insolvensprocedurer og hurtig gennemførelse af
   saneringsplaner skal også prioriteres højt. Dette omfatter en ændring af konkurslovgivningen,
   som skal lette aftaler mellem levedygtige virksomheder og deres kreditorer, og en forbedring
   af rammerne for personlig konkurs.
   Strukturelle foranstaltninger i forbindelse med indkomstpolitik, finanspolitisk disciplin samt
   budgetprocedurer og -forvaltning. Loven om budget- og finansforvaltning vil blive ændret
   med henblik på at styrke bestemmelserne om finansielt ansvar, gennemsigtighed og
   ansvarlighed, og de mellemfristede budgetrammer vil blive sat i kraft. Der vil blive nedsat et
   særligt udvalg, som skal overvåge løntilbageholdenheden og fremsætte henstillinger med
   henblik på at sikre, at lønningerne udvikler sig på en måde, som kan genskabe
   konkurrenceevnen.
   Strukturreformforanstaltninger, som bl.a. støttes i forbindelse med Lissabonstrategien, såsom
   aktive arbejdsmarkedspolitikker og politikker for livslang læring, større inddragelse af den
   private sektor i F&U- og innovationsaktiviteter, eksportfremmende foranstaltninger samt
   reduktion af administrative byrder for virksomhederne.
   For at sikre den nødvendige fleksibilitet i den nuværende markedssammenhæng foreslås det at
   tillade, at der gives mulighed for at anvende renteswaps ved den lånetransaktion, der
DA                                                 9                                                DA
 ---pagebreak---    finansierer lånet. For at beskytte EU's budget skal modparterne i et potentielt swap være af
   højeste kreditkvalitet.
DA                                              10                                              DA
 ---pagebreak---                                       Henstilling med henblik på
                                      RÅDETS BESLUTNING
                                   om gensidig bistand til Letland
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 119,
   under henvisning til Kommissionens henstilling efter høring af Det Økonomiske og
   Finansielle Udvalg, og
   ud fra følgende betragtninger:
   (1)     På baggrund af et meget stort eksternt finansieringsbehov er de lettiske kapital- og
           finansmarkeder i den seneste tid kommet under pres, hvilket afspejler en generel
           forværring i stemningen på markedet og stigende bekymringer over den lettiske
           økonomis sundhed som følge af dens store ubalancer med hensyn til et stort underskud
           over for udlandet og en meget stor udlandsgæld, som svækker de offentlige finanser,
           samt høje omkostninger og prisinflation. Den lettiske banksektor har oplevet alvorlige
           likviditets- og tillidsproblemer. Valutareserverne er faldet, idet centralbanken har
           grebet ind for at bevare valutakursbindingen.
   (2)     Rådet gennemgår regelmæssigt de økonomiske politikker, der gennemføres af Letland,
           navnlig i forbindelse med Letlands konvergensprogram og nationale reformprogram
           samt i forbindelse med konvergensrapporterne.
   (3)     Letlands samlede eksterne finansieringsbehov frem til første kvartal af 2011 anslås til
           7,5 mia. EUR.
   (4)     De lettiske myndigheder har anmodet om omfattende finansiel bistand fra EU og andre
           internationale finansielle institutioner og lande med henblik på at understøtte
           holdbarheden af betalingsbalancen.
   (5)     Letlands betalingsbalance er udsat for en alvorlig trussel, som berettiger, at
           Fællesskabet hurtigt yder gensidig bistand sammen med IMF og andre bidragsydere.
   (6)     Den finansielle bistandspakke vil blive tilvejebragt på betingelse af, at de lettiske
           myndigheder afgiver et stærkt tilsagn om at gennemføre et ambitiøst program for
           finanspolitikken, for det finansielle system og for strukturreformer med det formål at
           fremme de nødvendige eksterne og interne justeringer, stabilisere økonomien og
           genskabe troværdigheden af den økonomiske politik. Sammen med Det Økonomiske
           og Finansielle Udvalg skal Kommissionen regelmæssigt og omhyggeligt føre tilsyn
           med, om de økonomisk-politiske vilkår, der er knyttet til bistanden, opfyldes fuldt ud -
DA                                                 11                                               DA
 ---pagebreak---    VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
                                           Eneste artikel
   Fællesskabet yder gensidig bistand til Letland.
   Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.
   Udfærdiget i Bruxelles, den [...].
                                                På Rådets vegne
                                                Formand
DA                                               12             DA
 ---pagebreak---                                               Forslag til
                                        RÅDETS BESLUTNING
                  om mellemfristet finansiel bistand fra Fællesskabet til Letland
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 332/20025 af 18. februar 2002 om indførelse
   af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne, særlig artikel 3,
   stk. 2,
   under henvisning til Kommissionens forslag efter høring af Det Økonomiske og Finansielle
   Udvalg (EFC), og
   ud fra følgende betragtninger:
   (1)     Den […] besluttede Rådet at yde gensidig bistand til Letland.
   (2)     På baggrund af et meget stort eksternt finansieringsbehov er de lettiske kapital- og
           finansmarkeder i den seneste tid kommet under pres, hvilket afspejler en generel
           forværring i stemningen på markedet og stigende bekymringer over den lettiske
           økonomis sundhed som følge af dens store ubalancer med hensyn til et stort underskud
           over for udlandet og en meget stor udlandsgæld, som svækker de offentlige finanser,
           samt høje omkostninger og prisinflation. Den lettiske banksektor har oplevet alvorlige
           likviditets- og tillidsproblemer. Valutareserverne er faldet, idet centralbanken har
           grebet ind for at bevare valutakursbindingen.
   (3)     Letlands samlede eksterne finansieringsbehov frem til første kvartal af 2011 anslås til
           7,5 mia. EUR.
   (4)     Det er hensigtsmæssigt at yde fællesskabsstøtte til Letland på op til 3,1 mia. EUR
           under mekanismen for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne, som
           blev oprettet ved forordning (EF) nr. 332/2002. Fællesskabets bistand bør stilles til
           rådighed i sammenhæng med et lån fra Den Internationale Valutafond på 1,5 mia.
           SDR (1200 % af Letlands IMF-kvote, ca. 1,7 mia. EUR) i henhold til et standby-
           arrangement, som blev godkendt den 23. december 2008. De nordiske lande (Sverige,
           Danmark, Finland og Norge) skal tilsammen bidrage med 1,8 mia. EUR,
           Verdensbanken - 0,4 mia. EUR, Den Europæiske Bank for Genopbygning og
           Udvikling, Den Tjekkiske Republik, Polen og Estland - i alt 0,5 mia. EUR, hvilket
           bringer det samlede beløb op på 7,5 mia. EUR i perioden frem til første kvartal af
           2011.
   (5)     Fællesskabets bistand bør forvaltes af Kommissionen. De særlige økonomisk-politiske
           vilkår, der aftales med Letlands myndigheder efter høring af EFC, bør nedfældes i et
           aftalememorandum. De bør bl.a. omfatte foranstaltninger, der er beregnet til at dæmme
   5
           EFT L 53 af 23.2.2002, s. 1.
DA                                                13                                               DA
 ---pagebreak---        op for det umiddelbare likviditetspres, genskabe den langsigtede stabilitet ved at styrke
       banksektoren, korrigere finanspolitiske ubalancer og vedtage nationale politikker, som
       forbedrer konkurrenceevnen. Foranstaltningerne bør omfatte en omgående og varig
       finanspolitisk konsolidering, en omfattende løsningsstrategi for bankerne, større
       krisestyringsmuligheder for de lovgivende myndigheder, omfattende strukturreformer
       samt andre vigtige foranstaltninger. De nærmere finansielle vilkår bør fastsættes af
       Kommissionen i låneaftalen.
   (6) Bistanden bør gives med henblik på at dæmme op for det umiddelbare likviditetspres
       og på betingelse af politikker, som skal genskabe den langsigtede stabilitet ved at
       styrke banksektoren, korrigere finanspolitiske ubalancer og vedtage nationale
       politikker, som forbedrer konkurrenceevnen, samtidig med at det snævre
       udsvingsbånd for valutakursen fastholdes omkring den eksisterende centralkurs –
   VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
                                              Artikel 1
   1.    Fællesskabet yder Letland et mellemfristet lån på højst 3,1 mia. EUR med en højeste
         gennemsnitlig løbetid på fem år.
   2.    Fællesskabets finansielle bistand stilles til rådighed i tre år fra den første dag efter
         denne beslutnings ikrafttræden.
                                              Artikel 2
   1.    Støtten forvaltes af Kommissionen i overensstemmelse med Letlands tilsagn og
         Rådets henstillinger. Disse betingelser nedfældes i et aftalememorandum. De
         nærmere finansielle vilkår fastsættes af Kommissionen i låneaftalen.
   2.    Kommissionen kontrollerer i samråd med EFC med jævne mellemrum, om de
         økonomisk-politiske vilkår, der er knyttet til bistanden, er opfyldt. Kommissionen
         holder EFC underrettet om eventuelle refinansieringer af lånene eller omlægninger af
         de finansielle vilkår.
   3.    Letland skal være rede til at vedtage og gennemføre yderligere
         konsolideringsforanstaltninger til stabilisering af økonomien, såfremt sådanne
         foranstaltninger skulle vise sig nødvendige i løbet af bistandsprogrammet. De lettiske
         myndigheder hører Kommissionen, før de vedtager sådanne eventuelle yderligere
         foranstaltninger.
                                              Artikel 3
   1.    Kommissionen stiller Fællesskabets finansielle bistand til rådighed for Letland i højst
         seks rater, hvis størrelse fastsættes i aftalememorandummet.
   2.    Den første rate frigives under forbehold af låneaftalens og aftalememorandummets
         ikrafttræden.
   3.    Hvis det er påkrævet for at finansiere lånet, er forsigtig brug af renteswaps tilladt
         med modparter af højeste kreditkvalitet.
   4.    Kommissionen træffer beslutning om frigivelsen af yderligere rater efter at have
         indhentet en udtalelse fra EFC.
DA                                                14                                              DA
 ---pagebreak---    5. Udbetalingen af hver yderligere rate sker på grundlag af en vellykket gennemførelse
      af den lettiske regerings nye økonomiske program (program for økonomisk
      stabilisering og fornyet vækst), som indgår i konvergensprogrammet, og navnlig de
      nærmere økonomisk-politiske vilkår i aftalememorandummet. Disse omfatter bl.a.:
      a)     Vedtagelse af et klart fastlagt mellemfristet finanspolitisk program med det
             formål at reducere det offentlige underskud til ikke over traktatens
             referenceværdi på 3 % af BNP i 2011.
      b)     Gennemførelse af budgettet for 2009 som ændret ved tillægsbudgettet af
             12. december 2008 (og som vil blive ændret i detaljer i første kvartal af 2009)
             med henblik på at nå et offentligt underskud på højst 5 % af BNP.
      c)     Reduktion af de gennemsnitlige lønninger i den offentlige sektor i nominelle
             termer i 2009 med mindst 15 % i forhold til det oprindelige budget af
             14. november 2008 og yderligere 2 % i 2010-2011.
      d)     Reduktion af beskæftigelsen i den offentlige sektor og hos de lokale
             myndigheder på mindst 5 % i 2009.
      e)     Styrkelse af udformningen og gennemførelsen af budgetprocedurerne gennem
             vedtagelse af en finanspolitisk ramme og en lov om budgetreformer.
      f)     Indførelse af et tydeligt og gennemsigtigt lønudbetalingssystem for ansatte i
             den offentlige administration og indførelse af et enkelt system for
             personaleplanlægning og -forvaltning i de offentlige administrationer.
      g)     Mekanismer, som skal sikre større stabilitet i banksektoren på mellemlang til
             lang sigt, herunder en lang række tilsynsmæssige, forsigtighedsmæssige og
             pengepolitiske foranstaltninger. Disse bør begrænse væksten i låntagningen til
             et holdbart niveau og hindre stor afhængighed af udenlandsk finansiering uden
             sikkerhedsstillelse. Der skal gennemføres målrettede undersøgelser i
             banksystemet for at sikre, at alle banker er solvente og råder over tilstrækkelig
             kapital.
      h)     Passende foranstaltninger vedrørende omlægningen af den private sektors
             gæld. Det passende retsgrundlag for en omlægning af den eksisterende gæld
             med hensyn til løbetid og valuta skal styrkes. Fremme af insolvensprocedurer
             og hurtig gennemførelse af saneringsplaner bør også have høj prioritet.
      i)     Foranstaltninger til at sikre, at de tilbageværende mindretalsaktionærer i Parex
             Bank ikke får fordel af løsningsplanen for banken, samt foranstaltninger til at
             forbedre den finansielle stabilitet gennem en fuldstændig nationalisering af
             Parex Bank.
      j)     Strukturreformforanstaltninger,        som    støttes   i    forbindelse     med
             Lissabonstrategien og gennemføres i Letlands nationale reformprogram,
             herunder aktive arbejdsmarkedspolitikker og politikker for livslang læring,
             større inddragelse af den private sektor i F&U- og innovationsaktiviteter,
             eksportfremmende foranstaltninger og fjernelse af administrative byrder for
             virksomhederne.
DA                                             15                                              DA
 ---pagebreak---            k)    Gennemførelse af EU-finansierede projekter på det planlagte niveau for at
                 hjælpe med til at forbedre den konkurrenceudsatte sektors bidrag til den
                 økonomiske vækst.
           l)    Foranstaltninger til at forbedre adgangen til finansiering for virksomheder og
                 iværksættere, hvis ansøgninger om strukturfondsmidler er blevet godkendt,
                 eller som eventuelt planlægger at ansøge om sådanne midler.
   Denne beslutning er rettet til Republikken Letland. Den offentliggøres i Den Europæiske
   Unions Tidende.
   Udfærdiget i Bruxelles, den ....[...].
                                               På Rådets vegne
                                               Formand
DA                                               16                                             DA
 ---pagebreak---                           BUDGETMÆSSIG KONSEKVENSANALYSE
                                   (jf. artikel 16 i de interne regler)
    POLITIKOMRÅDE:            AFSNIT         01    –    ØKONOMISKE         OG      FINANSIELLE
    ANLIGGENDER
    AKTIVITET: Finansielle transaktioner og instrumenter
    BESKRIVELSE AF AKTIONEN: MELLEMFRISTET FINANSIEL BISTAND FRA
    FÆLLESSKABET TIL LETLAND
    1.       FORSLAGETS BETEGNELSE: BUDGETPOST OG BETEGNELSE
             01 04 01 01 Det Europæiske Fællesskabs sikkerhedsstillelse for lån optaget af
             Fællesskabet med henblik på betalingsbalancestøtte
    2.       RETSGRUNDLAG:
             Art. 119; Rådets forordning (EF) nr. 332/2002 af 18.februar 2002.
    3.       SAMLEDE TAL FOR REGNSKABSÅRET (EUR)
             I dette punkt vises strukturen for den garanti, som stilles af EU. Den sætter
             Kommissionen i stand til at afdrage på gælden (hovedstol, renter og andre
             omkostninger), hvis skyldneren (Letland) ikke betaler.
             Når der er anført "p.m." i budgettet, betyder det, at budgetgarantien kun aktiveres,
             hvis garantien faktisk kræves indfriet. Det forventes, at der ikke vil blive gjort brug
             af garantien
             3a – Løbende regnskabsår
             Ikke relevant
                                                        FB
   Bevillinger ved regnskabs-
   årets begyndelse (budget)
   Overførsler
   Yderligere bevillinger
   Samlede bevillinger
   Bevillinger, som allerede
   er sat til side gennem et
   andet arbejdsprogram
   Disponibel saldo
   Beløb til den foreslåede
   aktion
DA                                                   17                                              DA
 ---pagebreak---              3b – Overførsler
             Ikke relevant
                                                      FB
   Overførsler
   Bevillinger, som allerede
   er sat til side gennem et
   andet arbejdsprogram
   Disponibel saldo
   Beløb til den foreslåede
   aktion
             3c – Følgende regnskabsår
             Ikke relevant
                                                      FB
   Bevillinger ved regnskabs-                         p.m.
   årets begyndelse (budget)
   Overførsler
   Yderligere bevillinger
   Samlede bevillinger
   Bevillinger, som allerede
   er sat til side gennem et
   andet arbejdsprogram
   Disponibel saldo
   Beløb til den foreslåede                           p.m.
   aktion
    4.       BESKRIVELSE AF AKTIONEN
             Den foreslåede mellemfristede finansielle bistand til Letland består af et lån fra
             Fællesskabet på 3,1 mia. EUR (der finansieres ved, at Fællesskabet optager lån på de
             internationale kapitalmarkeder). Det indgår i en international finansieringspakke,
             som navnlig omfatter et IMF-lån på 1,5 mia. SDR (ca. 1,7 mia. EUR), som
             understøttes af standby-faciliteten. De nordiske lande bidrager med 1,8 mia. EUR, og
             Estland, Den Tjekkiske Republik, Polen og EBRD har ligeledes givet tilsagn om i alt
             0,5 mia. EUR.
             Støtten afspejler viljen til at støtte Letland, hvis kapital- og finansmarkeder er
             kommet under pres som følge af den generelle forværring i markedets holdning til de
             nye vækstmarkeder. Fællesskabets mellemfristede finansielle støtte til Letland er
             beregnet til at dæmme op for det umiddelbare likviditetspres, genskabe den
             langsigtede stabilitet ved at styrke banksektoren, korrigere finanspolitiske ubalancer
DA                                                 18                                               DA
 ---pagebreak---             og vedtage nationale politikker, som forbedrer konkurrenceevnen, samtidig med at
            valutakursen fastholdes inden for det snævre udsvingsbånd. Den økonomisk-politiske
            pakke, som støttes, omfatter en omgående og varig finanspolitisk konsolidering, en
            omfattende løsningsstrategi for bankerne, en styrkelse af de regulerende
            myndigheders muligheder for krisestyring, omfattende strukturreformer samt andre
            vigtige foranstaltninger.
            Støtten, som forvaltes af Kommissionen i samråd med Det Økonomiske og
            Finansielle Udvalg, sikrer, at EU forbliver nært involveret i udformningen af den
            økonomiske politik i Letland, og at politikken er i overensstemmelse med Letlands
            tilsagn inden for EU og Rådets henstillinger, herunder navnlig gennemførelsen af det
            nationale reformprogram og konvergensprogrammet.
            Fællesskabets låntagning på kapitalmarkederne eller fra finansielle institutioner med
            henblik på at yde Letland et lån er omfattet af Fællesskabets garanti. Lånet optages
            på kapitalmarkederne eller i finansielle institutioner. Hovedstolen for de lån, der ydes
            til Letland, er på 3,1 mia. EUR.
            Strukturen af den garanti, der stilles af Fællesskabet, sætter Kommissionen i stand til
            at afdrage på gælden, hvis Letland ikke betaler.
            For at efterkomme sine forpligtelser kan Kommissionen midlertidigt trække på egne
            kontante ressourcer for at afdrage på gælden. I dette tilfælde gælder artikel 12 i
            Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 om gennemførelse
            af afgørelse 2000/597/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne
            indtægter (EFT L 130 af 31.5.2000, s. 1).
   5.       BEREGNINGSMETODE
            Ikke relevant.
   6.       BETALINGSSKEMA (EUR)
            Ikke relevant.
   Udgifts-     Bevillinger
   område                             Betalinger
                                                                                Følgende
                                      År n         År n+1      År n+2       År n+3      regnskabsår
                År n
                År n+1
                År n
                År n+1
                I alt
DA                                                 19                                                DA