Avis juridique important

|

31981H0629

81/629/EØF: Kommissionens henstilling af 22. juli 1981 til kongeriget Belgiens regering i henhold til artikel 11 i Rådets beslutning 74/120/EØF af 18. februar 1971 (Kun de franske og nederlandske udgaver er autentiske)

EF-Tidende nr. L 228 af 13/08/1981 s. 0029 - 0031

++++  KOMMISSION  KOMMISSIONENS HENSTILLING  af 22 . juli 1981  til kongeriget Belgiens regering i henhold til artikel 11 i Raadets beslutning 74/120/EOEF af 18 . februar 1974   ( Den franske og den nederlandske tekst er de eneste autentiske )   ( 81/629/EOEF )  1 . I de seneste aar har vaegten i de EF-retningslinjer for den oekonomiske politik , som Raadet for De europaeiske Faellesskaber har truffet med hensyn til Belgien , vaeret lagt paa behovet for at rette op paa den stadig stoerre uligevaegt i de offentlige finanser og paa betalingsbalancens loebende poster .  Kommissionen erkender , at de kompetente belgiske myndigheder i de seneste aar har bestraebt sig paa at forbedre situationen , men konstaterer , at forholdene loebende er blevet forvaerret . Saerlig tegner forskellen i 1981 mellem budgetretningslinjerne og det forventede resultat til at blive meget stor . Over for denne situation tager Kommissionen det i artikel 11 i Raadets beslutning 74/120/EOEF af 18 . februar 1974 omhandlede initiativ og retter en henstilling til kongeriget Belgiens regering .  2 . Den daarlige oekonomiske og sociale status for de seneste fem aar staar i ioejnefaldende kontrast til de straalende resultater , Belgien indtil da havde opnaaet bl . a . ved sit tilhoersforhold til Faellesskabet . Belgien har netop herigennem kunnet udnytte sit rige potentiel af menneskelige ressourcer fuldt ud og blive et virkeligt knudepunkt i Europa gennem sin udbygning af et vidt forgrenet net af industri - og handelsforbindelser .  3 . Den strukturkrise , der har ramt industrilandene som helhed , og den dobbelte fordyrelse af olieprodukterne kan ganske vist forklare en ikke ubetydelig del af de nuvaerende vanskeligheder . Men i Belgiens tilfaelde er situationen blevet forvaerret paa grund af landets meget aabne oekonomi , hvis trivsel i vid udstraekning afhaenger af udviklingen paa de eksterne markeder og i konkurrenceevnen .  4 . Samtidig med at Belgien har maattet modstaa en ugunstig udvikling baade i sektormaessig og i geografisk henseende paa disse markeder , er produktionsomkostningerne steget til et saadant niveau , at eksportudviklingen er haltet bagud , at aktiviteten i en raekke industrier er i tilbagegang og at beskaeftigelsen er faldende . Den kraftigste stigning i de interne omkostninger ( hovedsagelig loenomkostningerne , skatte - og afgiftstrykket og de sociale bidrag ) indtraf i en periode , hvor en foroegelse af udgifterne til import burde have ledt udviklingen i den modsatte retning . Realindkomsterne er vokset i et hurtigere tempo end hos de vigtigste konkurrenter , hvilket har foert til en overdreven udvikling i det private og det offentlige forbrug paa et tidspunkt , hvor forringelsen af bytteforholdet kraevede en overfoersel af realressourcer til udlandet .  5 . Foelgerne af denne udvikling har manifesteret sig gradvis , idet betalingsbalancens loebende poster , der traditionelt har udvist et overskud , endnu var omtrent i ligevaegt indtil 1976 , medens underskuddet sandsynligvis vil naa op paa ca . 7 % af bruttonationalproduktet i 1981 . I de fleste af medlemsstaterne _ og i oevrigt ogsaa i de andre industrilande _ ligger dette tal ikke over 2 % .  6 . Dette underskud er opstaaet samtidig _ og er til dels forbundet _ med et betydeligt underskud i de offentlige finanser .  Den offentlige sektors finansieringsbehov ( 1 ) , vil sandsynligvis naa op paa 12 % af bruttonationalproduktet i 1981 , hvor gennemsnittet for Faellesskabet befinder sig paa omkring 4 % . Siden midten af det foregaaende aarti var der ubestridelige tegn paa en periode med langsom vaekst , der havde til foelge , at skatteindtaegterne steg langsommere , mens udgifterne til arbejdsloeshedsunderstoettelse voksede hurtigt . Der er ikke gjort noget forsoeg paa at foretage den noedvendige omstrukturering af de offentlige budgetter for at udligne de faldende indtaegter og den naesten obligatoriske stigning i visse udgiftskategorier gennem nedskaering af andre udgifter . Trods en foroegelse af skatte - og afgiftstrykket og af de sociale bidrag , hvorved det offentliges loebende indtaegter i loebet af foregaaende aarti steg fra 35 % af bruttonationalproduktet i 1970 til ca . 45 % i 1980 , er finansieringsbehovet saaledes steget fra under 1 % af BNP i begyndelsen af 1970' erne til omkring 9 % i 1980 .  Der bestaar nu risiko for , at visse kritiske taerskler naas ; ca . 70 % af stigningen i statens loebende indtaegter i 1982 vil sandsynligvis blive opslugt af de stigende renter paa statsgaelden , som er svulmet op ikke blot paa grund af de successive budgetunderskud , men ogsaa paa grund af den kraftige stigning i de nationale og internationale rentesatser . Hvis man hertil foejer faren for en stigning i udgifterne til arbejdsloeshedsunderstoettelse , er der ikke laengere noget spillerum for yderligere foroegelser af de offentlige udgifter ( herunder loenninger til offentligt ansatte ) med mindre man tager tilflugt til en ny foroegelse af enten det offentlige underskud i 1982 eller af skatte - og afgiftstrykket .  7 . Det er korrekt at fastslaa , som det f.eks . er tilfaeldet i undersoegelser fra Banque Nationale de Belgique og Bureau du Plan , at den belgiske oekonomi traenger til en indgaaende omstrukturering af de producerende erhverv , men der er ingen tvivl om , at de byrder , der vil goere sig gaeldende i den naermeste fremtid _ da uligevaegtene uden korrigerende indgreb vil naa uholdbare proportioner _ foerst maa fjernes paa to kritiske omraader , nemlig de offentlige finanser og betalingsbalancen , en kendsgerning der i oevrigt bakkes op af en nylig analyse foretaget af Conseil Supérieur des Finances .  8 . Kommissionen mener derfor , at en resolut indsats i denne retning er noedvendig omgaaende . Forholdene i udlandet er gunstigere end i den umiddelbare fortid , eftersom der i 1982 sandsynligvis vil indtraede et konjunkturopsving i verden og i Faellesskabet . Men saadanne udsigter boer ikke tjene som paaskud for at udsaette de noedvendige indgreb .   ( 1 ) I nationalregnsgabstermer , ekskl . bl . a . laangivning , forskud og kapitalindskud . De belgiske skoen over den offentlige sektors nettofinansieringsbehov , som omfatter disse transaktioner , ligger paa mindst 14,5 % af BNP i 1981 . Statens nettofinansieringsbehov i henhold til denne definition vil saaledes vaere paa mindst 10,5 % af BNP .  9 . En tilbagevenden til bedre ligevaegt er en forudsaetning for en loesning af det stoerste problem , nemlig arbejdsloesheden ( 2 ) , saerlig blandt de unge . I denne strategi boer investeringerne spille en central rolle . Paa trods af de seneste aars forstyrrelser har Belgien bevaret sin styrke paa nogle vigtige omraader : en behersket inflationstakt , en stabil valuta indadtil og udadtil , en bemaerkelsesvaerdig stigning i produktiviteten . Det kan og skal vaere muligt at rette op paa situationen paa dette solide grundlag . De vigtigste indfaldsvinkler boer vaere : genskabelse af konkurrenceevnen ved begraensning af de interne omkostninger ; stimulering af produktiviteten ved hjaelp af en maalrettet politik til fremme af erhvervsinvesteringerne ; og endelig en bedre tilpasning til udenrigshandelens nye vilkaar . Under disse omstaendigheder vil den belgiske eksport og den samlede oekonomiske aktivitet atter kunne vokse i en takt , der goer det muligt at imoedese en nedbringelse af arbejdsloesheden .  10 . Det er noedvendigt at foere en stram politik .  Paa budgetomraadet kraever beskaeftigelsessituationen fortsat meget store udgiftsbeloeb . Der boer imidlertid foretages en undersoegelse af mulighederne for en mere selektiv anvendelse af bestemmelserne om arbejdsloeshedsunderstoettelse , der boer soeges metoder til en mere effektiv udnyttelse af de midler , som er til raadighed til nedbringelse af arbejdsloesheden , og misbrug og " sort arbejde " boer bekaempes . Som foelge af de forskellige begraensninger kan ingen udgiftskategori unddrage sig den paakraevede undersoegelse . Det vil uden tvivl vaere hensigtsmaessigt at undersoege , hvilke socio-professionelle kategorier og hvilke indkomstkategorier der modtager de saakaldte sociale udgifter ( f.eks . udgifterne til undervisning og sundhed ) . Den politik , der skal ivaerksaettes , skal ogsaa omfatte en retfaerdig fordeling af omkostningerne ved saneringen .  I de kommende aar skal indkomstudviklingen indrettes efter de tidligere aars akkumulerede forringelse af konkurrenceevnen samt efter de meget langsomme vaekstudsigter for disse aar . Allerede i aar boer dyrtidsreguleringsordningerne lempes i overensstemmelse med den henstilling , der allerede er rettet til medlemsstaterne herom . Disse ordninger har _ saaledes som de anvendes i Belgien _ uomtvisteligt haft mange fordele , men de maa ikke anvendes lige saa strengt , hvis man vil forfoelge de tidligere anfoerte maal .   ( 2 ) Der kan i 1981 meget vel blive tale om en gennemsnitlig arbejdsloeshedsprocent paa 11 % af arbejdsstyrken ( De europaeiske Faellesskabers statistiske Kontors definition ) ; dette er den hoejeste arbejdsloeshedsprocent i Faellesskabet .  11 . Paa baggrund af disse betragtninger henstiller Kommissionen til kongeriget Belgiens regering , at den traeffer foelgende foranstaltninger :  a ) paa budgetomraadet :   _ forslaget til statsbudget for 1982 boer vedtages i en saadan form , at det loebende underskud inkl . fondene ( Fond des routes osv . ) begraenses til 200 mio bfr . opgjort paa kassebasis ; de oevrige delsektorer ( halvstatslige institutioner , lokale forvaltninger og den sociale sikringsordning ) boer bidrage forholdsmaessigt til denne tilpasning ;   _ dette maal boer i alt vaesentligt naas ved at begraense udgifterne uden at udelukke nogen udgiftskategori , alt imens der goeres forsoeg paa at forbedre forholdet mellem investeringsudgifter og driftsudgifter ; med henblik herpaa boer der fremsaettes forslag til lovindgreb og foretages tilpasning af eksisterende bestemmelser , hvor dette er noedvendigt ; udviklingen i de loebende indtaegter i 1982 boer baseres paa en forsigtig prognose for vaeksten i bruttonationalindkomsten , og en eventuel overskridelse heraf boer anvendes til nedbringelse af underskuddet ;   _ de offentlige finanser boer programmeres paa en saadan maade , at statens ( inkl . fondene ) nettofinansieringsbehov i 1984 er nedbragt fra de mindst 10,5 % af bruttonationalproduktet , der bliver resultatet i 1981 , til det niveau , som i oejeblikket udgoer Faellesskabets gennemsnit , nemlig ca . 5 % af BNP ;   _ budgetstyringen boer forbedres ved at undgaa , at indtaegterne administreres af forskellige forvaltningsenheder , og at bestemte omraader slet ikke omfattes af budgettet , samt ved at samle informationen om samtlige delsektorers budgettransaktioner paa et sted ; budgetprocedurerne boer overholdes og forbedres ved at goere det lettere at vedtage budgetterne inden for de i loven fastsatte frister , ved at give afkald paa tildeling af nye bevillinger under forhandlingerne i Conseil des Ministres og ved at undgaa tildeling af store samlede budgetposter ; det boer sikres , at budgetudgifterne i forbindelse med ethvert nyt initiativ finansieres over skatterne ;  b ) paa indkomstomraadet :   _ de konklusioner , som Kommissionen foreslaar i meddelelsen af 22 . juli til medlemsstaterne vedroerende principperne for dyrtidsregulering , boer ivaerksaettes ;  c ) paa det pengepolitiske omraade :  _ Banque Nationale de Belgique boer viderefoere sin stramme pengepolitik ; pengepolitikken boer ikke lempes , foer der er gjort konkrete og tilfredsstillende fremskridt paa andre omraader af samfundsoekonomien , saerlig hvad angaar balancerne over for udlandet og paa budgettet .  12 . Som konlusion oensker Kommissionen at understrege , at de foreslaaede foranstaltninger boer traeffes saa hurtigt som muligt .  En ny udskydelse af den uundgaaelige sanering kan kun forvaerre situationen og goere tilpasningerne endnu mere smertefulde , isaer for de mindre velstillede i det belgiske samfund .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 22 . juli 1981 .  Paa Kommissionen vegne  Francois-Xavier ORTOLI  Naestformand  BERIGTIGELSER  Berigtigelse til Raadets forordning ( EOEF ) 1188/81 af 28 . april 1981 om fastsaettelse af generelle regler for ydelse af saerlige restitutioner for korn , der eksporteres i form af visse alkoholholdige drikkevarer , og om kriterierne for fastsaettelse af disse beloeb samt om aendring af forordning ( EOEF ) nr . 3035/80 for saa vidt angaar visse varer , som ikke omfattes af traktatens bilag II   ( De Europaeiske Faellesskabers Tidende nr . L 121 af 5 . maj 1981 , s . 3 )  Side 5 , artikel 8 , stk . 2 og 3 , erstattes af foelgende :   " 2 . Saafremt faellesskabsforsendelse anvendes , skal de i stk . 1 omhandlede drikkevarer forsendes ved ekstern faellesskabsforsendelse .  3 . De i stk . 1 omhandlede alkoholholdige drikkevarer anses som varer for hvilke der er opfyldt toldformaliteter ved udfoersel med henblik paa ydelse af eksportrestitutioner som omhandlet i forordning ( EOEF ) nr . 754/76 . Disse drikkevarer maa kun overgaa til fri omsaetning , saafremt der tilbagebetales et beloeb af samme stoerrelse som den udbetalte restitution , forhoejet med yderligere et beloeb , eller saafremt importafgifter betales " .  Berigtigelse til Raadets forordning ( EOEF ) nr . 1788/81 af 30 . juni 1981 om fastsaettelse for produktionsaaret 1981/82 af de afledte interventionspriser for hvidt sukker , interventionsprisen for sukker , minimumspriserne for A-sukkerroer og B-sukkerroer , taerskelpriserne samt refusionsbeloebet til udligning af lageromkostninger   ( De Europaeiske Faellesskabers Tidende nr . L 177 af 1 . juli 1981 , s . 37 )  Side 38 , artikel 4 , litra a ) :  i stedet for : " 58,44 " ,  loeses : " 58,51 " .


Avis juridique important

|

31994K0085

KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr. 85/94/EKSF af 19. januar 1994 om forudgående fællesskabstilsyn med importen af visse jern- og stålprodukter, der henhører under EKSF-traktaten og har oprindelse i tredjelande

EF-Tidende nr. L 017 af 20/01/1994 s. 0001 - 0006

KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr. 85/94/EKSF af 19. januar 1994 om forudgaaende faellesskabstilsyn med importen af visse jern- og staalprodukter, der henhoerer under EKSF-traktaten og har oprindelse i tredjelandeKOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, saerlig artikel 74, og ud fra foelgende betragtninger:  Ved henstilling nr. 3772/92/EKSF (1) indfoerte Kommissionen faellesskabstilsyn med import til Faellesskabet af visse jern- og staalprodukter henhoerende under traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab;  de forhold, der oprindelig foranledigede Kommissionen til at traeffe saadanne foranstaltninger, er fortsat til stede; den paagaeldende tilsynsordning boer derfor viderefoeres og suppleres med det formaal at sikre at bedre kendskab til den forventede import og  de betingelser, hvorunder denne import finder sted;  virkeliggoerelsen af det indre marked indebaerer, at de formaliteter, importoererne skal opfylde, boer vaere ensartede, uanset hvor varerne toldbehandles;  de importdokumenter, der udstedes i forbindelse med faellesskabstilsyn, boer vaere gaeldende i hele Faellesskabet, uanset hvilken medlemsstat der har udstedt dem;  udstedelsen af importdokumenter paahviler de nationale administrationer, men er underlagt ensartede betingelser paa faellesskabsniveau - FREMSAT FOELGENDE HENSTILLING:   Artikel 1  1. Overgang til fri omsaetning inden for Faellesskabet af de jern- og staalprodukter henhoerende under EKSF-traktaten, som er anfoert i bilag I og har oprindelse i andre tredjelande end landene i Den Europaeiske Frihandelssammenslutning (EFTA), er  betinget af, at der udstedes et importdokument eller en licens.  2. Importdokumentet eller licensen udstedes eller paategnes af medlemsstaterne uden omkostninger og for en hvilken som helst maengde, hvorom der indgives ansoegning, straks ved modtagelsen heraf og under alle omstaendigheder inden for en frist paa hoejst ti  arbejdsdage efter indgivelse af ansoegningen i korrekt udfyldt stand af enhver importoer i Faellesskabet, uanset hvor denne er etableret i Faellesskabet.  3. Anvendelsen af stk. 2 er ikke til hinder for at tage eventuelle kvantitative restriktioner i Faellesskabet i betragtning.  4. Importdokumenter eller licenser udstedt af en af de i bilag I naevnte myndigheder gaelder i hele Faellesskabet.  5. Importoerens ansoegning skal indeholde de i artikel 2, stk. 1, angivne oplysninger. Anvendelse af modellen i bilag III er obligatorisk, hvis toldbehandlingen skal finde sted i en anden medlemsstat end den, der har udstedt importdokumentet eller  licensen.  6. Importdokumentets eller licensens gyldighedsperiode fastsaettes til tre maaneder, medmindre den gaeldende importordning aendres.  7. Importdokumenter eller licenser, der ikke anvendes eller ikke anvendes fuldstaendigt, kan fornys.   Artikel 2  1. Importoerens ansoegning skal indeholde foelgende oplysninger:  a) navn og adresse paa afsenderen i tredjelandet b) modtagerens (importoerens) fulde navn og adresse c) noejagtig varebeskrivelse og kode i den kombinerede nomenklatur d) oprindelsesland e) eksportland f) nettovaegt efter position i den kombinerede nomenklatur g) vaerdien cif Faellesskabets graense opdelt efter position i den kombinerede nomenklatur h) hvorvidt der er tale om sekundavarer eller deklasserede varer (2) i) periode og forventet sted for toldbehandling.  2. Importoeren skal angive, om ansoegningen vedroerer en levering, for hvilken der allerede tidligere er indgivet ansoegning om importdokument.  3. Importoeren skal attestere, at oplysningerne i ansoegningen er korrekte, og fremlaegge en genpart af koebekontrakten eller af saelgerens ordrebekraeftelse ledsaget af en proformafaktura.   Artikel 3  1. Medmindre andet er fastsat i artikel 1, stk. 3, er bestemmelserne i artikel 2, stk. 1, litra g), ikke til hinder for varernes overgang til fri omsaetning, hvis den pris, der gaelder for transaktionen, overstiger den pris, der er angivet i  importdokumentet.  2. Medmindre andet er fastsat i artikel 1, stk. 3, er bestemmelserne i artikel 2, stk. 1, litra f), ikke til hinder for varernes overgang til fri omsaetning, hvis maengden af de varer, der frembydes til import, i alt overstiger de maengder, der er angivet  i importdokumentet eller licensen med mindst 5 %.  3. Forventes der toldbehandling i en anden medlemsstat end den, der har udstedt importdokumentet eller licensen, sender den myndighed, der udstedte dokumentet eller licensen, straks dokumentet, licensen eller importtilladelse med den i artikel 1, stk.  5, naevnte ansoegning til licensadministrationen i importlandet. Denne paategner eller bekraefter, om fornoedent, automatisk dokumenter, licenser eller tilladelser, der er udstedt af myndighederne i den medlemsstat, hvor ansoegningen er indgivet. Denne  tilladelse sendes straks til toldmyndighederne paa det forventede sted for importen.  4. Oplysningerne i ansoegningerne om importdokumenter eller licenser samt importtilladelserne er fortrolige. De er forbeholdt de relevante administrationer og ansoegeren.   Artikel 4  1. Inden for de foerste ti dage i hver maaned giver medlemsstaterne Kommissionen meddelelse om de maengder og de beloeb i ecu, paa grundlag af hvilke der er udstedt importdokumenter, eller licenser den foregaaende maaned, med angivelse af de  oplysninger, der naevnes i artikel 2, stk. 1, litra c) til h), og som stammer fra importoerernes ansoegninger.  2. Medlemsstaterne anfoerer de tilfaelde af urigtigheder eller svig, de maatte have konstateret.   Artikel 5  Denne henstilling anvendes fra den 1. januar 1994.  Den anvendes indtil den 31. december 1994.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 19. januar 1994.  Paa Kommissionens vegne Leon BRITTAN Medlem af Kommissionen  (1) EFT nr. L 383 af 29. 12. 1992, s. 39.  (2) Efter kriterierne i EFT nr. C 180 af 11. 7. 1991, s. 4.     PARARTIMA I ANEXO I - BILAG I - ANHANG I -  - ANNEX I - ANNEXE I - ALLEGATO I - BIJLAGE I - ANEXO I   "" ID="1">7201 10 11 7201 10 19 7201 10 30 7201 10 90 7201 20 00 7201 30 10 7201 30 90 7201 40 00 7202 11 20 7202 11 80 7202 99 11 7203 90 00 7204 50 10 7204 50 90 7206 10 00 7206 90 00 7207 11 11 7207 11 14 7207 11 16 7207 12 10 7207 19 11 7207  19 14 7207 19 16 7207 19 31 7207 20 11 7207 20 15 7207 20 17 7207 20 32 7207 20 51 7207 20 55 7207 20 57 7207 20 71 7208 11 00 7208 12 10 7208 12 91 7208 12 95 7208 12 98 7208 13 10 7208 13 91 7208 13 95 7208 13 98 7208 14 10 7208 14 91 7208 14 99 7208  21 10 7208 21 90 7208 22 10 7208 22 91 7208 22 95 7208 22 98 7208 23 10 7208 23 91 7208 23 95 7208 23 98 7208 24 10 7208 24 91 7208 24 99 7208 31 00 7208 32 10 7208 32 30 7208 32 51> ID="2">7208 32 59 7208 32 91 7208 32 99 7208 33 10 7208 33 91 7208 33  99 7208 34 10 7208 34 90 7208 35 10 7208 35 90 7208 41 00 7208 42 10 7208 42 30 7208 42 51 7208 42 59 7208 42 91 7208 42 99 7208 43 10 7208 43 91 7208 43 99 7208 44 10 7208 44 90 7208 45 10 7208 45 90 7208 90 10 7209 11 00 7209 12 10 7209 12 90 7209 13  10 7209 13 90 7209 14 10 7209 14 90 7209 21 00 7209 22 10 7209 22 90 7209 23 10 7209 23 90 7209 24 10 7209 24 91 7209 24 99 7209 31 00 7209 32 10 7209 32 90 7209 33 10 7209 33 90 7209 34 10 7209 34 90 7209 41 00 7209 42 10 7209 42 90 7209 43 10 7209 43  90 7209 44 10 7209 44 90 7209 90 10 7210 11 10 7210 12 11 7210 12 19 7210 20 10 7210 31 10 7210 39 10 7210 41 10 7210 49 10 7210 50 10 7210 60 11> ID="3">7210 60 19 7210 70 31 7210 70 39 7210 90 31 7210 90 33 7210 90 35 7210 90 39 7211 11 00 7211 12 10  7211 12 90 7211 19 10 7211 19 91 7211 19 99 7211 21 00 7211 22 10 7211 22 90 7211 29 10 7211 29 91 7211 29 99 7211 30 10 7211 41 10 7211 41 91 7211 49 10 7211 90 11 7212 10 10 7212 10 91 7212 21 11 7212 29 11 7212 30 11 7212 40 10 7212 40 91 7212 50 31  7212 50 51 7212 60 11 7212 60 91 7213 10 00 7213 20 00 7213 31 10 7213 31 90 7213 39 10 7213 39 90 7213 41 00 7213 49 00 7213 50 10 7213 50 90 7214 20 00 7214 30 00 7214 40 10 7214 40 31 7214 40 39 7214 40 90 7214 50 10 7214 50 31 7214 50 39 7214 50 90  7214 60 00 7215 90 10 7216 10 00 7216 21 00 7216 22 00 7216 31 11> ID="4">7216 31 19 7216 31 91 7216 31 99 7216 32 11 7216 32 19 7216 32 91 7216 32 99 7216 33 10 7216 33 90 7216 40 10 7216 40 90 7216 50 10 7216 50 91 7216 50 99 7216 90 10 7218 10 00  7218 90 11 7218 90 13 7218 90 15 7218 90 19 7218 90 50 7219 11 10 7219 11 90 7219 12 10 7219 12 90 7219 13 10 7219 13 90 7219 14 10 7219 14 90 7219 21 11 7219 21 19 7219 21 90 7219 22 10 7219 22 90 7219 23 10 7219 23 90 7219 24 10 7219 24 90 7219 31 10  7219 31 90 7219 32 10 7219 32 90 7219 33 10 7219 33 90 7219 34 10 7219 34 90 7219 35 10 7219 35 90 7219 90 11 7219 90 19 7220 11 00 7220 12 00 7220 20 10 7220 90 11 7220 90 31 7221 00 10 7221 00 90 7222 10 11 7222 10 19 7222 10 21 7222 10 29 7222 10 31>  ID="5">7222 10 39 7222 10 81 7222 10 89 7222 30 10 7222 40 11 7222 40 19 7222 40 30 7224 10 00 7224 90 01 7224 90 05 7224 90 08 7224 90 15 7224 90 31 7224 90 39 7225 10 10 7225 10 91 7225 10 99 7225 20 20 7225 30 00 7225 40 10 7225 40 30 7225 40 50 7225  40 70 7225 40 90 7225 50 10 7225 50 90 7225 90 10 7226 10 10 7226 10 30 7226 20 20 7226 91 10 7226 91 90 7226 92 10 7226 99 20 7227 10 00 7227 20 00 7227 90 10 7227 90 30 7227 90 50 7227 90 70 7228 10 10 7228 10 30 7228 20 11 7228 20 19 7228 20 30 7228  30 20 7228 30 40 7228 30 61 7228 30 69 7228 30 70 7228 30 89 7228 60 10 7228 70 10 7228 70 31 7228 80 10 7228 80 90 7301 10 00 ">  BILAG II   KONTORER FOR LICENSER I MEDLEMSSTATERNE  BELGIEN Ministère des affaires économiques Office central des contingents et licences rue J. A. De Mot 24-26 B-1040 Bruxelles Fax: 02/230 83 22 Ministerie van Economische Zaken Centrale Dienst voor Contingenten en Vergunningen J.-A. De Motstraat 24-26 B-1040 Brussel Fax: 02/230 83 22 SPANIEN Ministerio de Comercio y Turismo Dirección General de Comercio Exterior Paseo de la Castellana 162 E-28046 Madrid Fax: 34/15 63 18 23 GRAEKENLAND Ypoyrgeio Ethnikis Oikonomias Diefthynsi Rythmistikon Thematon Exoterikoy Emporioy Mitropoleos 1, Plateia Syntagmatos GR-10557 Athina Fax: 00301/3234393 DET FORENEDE KONGERIGE Department of Trade and Industry, North East Import Licensing Branch Queensway House - West Precinct UK-Billingham, Cleveland TS23 2NF Fax: 0642 533 557 IRLAND Department of Trade and Industry Trade Regulation Branch Frederick Building, Setanda Centre South Frederick Street IRL-Dublin 2 Fax: 67 95 710 DANMARK Erhvervsfremme Styrelsen Soendergade 25 DK-8600 Silkeborg Fax: 45/87 20 40 77 TYSKLAND Bundesamt fuer Wirtschaft, Dienst 01 Postfach 5171 D-6235 Eschborn 1 Fax: 49/61 96 40 42 12 FRANKRIG SAFICO 42, rue de Clichy F-75436 Paris Cedex 09 Fax: 40 23 06 51 NEDERLANDENE Centrale Dienst voor In- en Uitvoer Postbus 30.003, Engelse Kamp 2 NL-9722 AX Groningen Fax: 050/26 06 98 PORTUGAL Direcçao-Geral do Comércio Externo Av. da Republica, 79 P-1000 Lisboa Fax: 79 32 2 10 ITALIEN Ministero per il Commercio estero D.G. Import-export, Division V Via Boston I-00144 Roma EUR Fax: 59 93 26 36; 59 93 26 37 LUXEMBOURG Ministère des affaires étrangères Office des licences BP 113 L-2011 Luxembourg Fax: 352/46 61 38FORBEHOLDT TOLDMYNDIGHEDERNE


Avis juridique important

|

31975H0466

75/466/EØF: Kommissionens Henstilling af 23. juli 1975 til medlemsstaterne om kamp mod konjunkturafmatningen

EF-Tidende nr. L 209 af 07/08/1975 s. 0030 - 0031

++++  KOMMISSIONENS HENSTILLING  af 23 . juli 1975  til medlemsstaterne om kamp mod konjunkturafmatningen   ( 75/466/EOEF )  I  1 . Baade paa raadsmoedet mellem oekonomi - og finansministrene den 10 . juli og paa moedet mellem stats - og regeringscheferne fra medlemslandene den 16 . og 17 . juli gav man udtryk for voksende bekymring med hensyn til den oekonomiske situation og udvikling inden for Faellesskabet .  2 . Den almindelige oekonomiske afmatning har ramt alle medlemsstaterne meget haardere og har vaeret af meget laengere varighed end forudset for nogle maaneder siden , medens forbrugerprisstigningen fortsaetter med hastig rytme trods den relative succes , der er registreret , for saa vidt angaar inflationsbekaempelsen . Nedgangen i efterspoergselen indadtil og udadtil samt i industriproduktionen , det tiltagende fald i kapacitetsudnyttelsen og virksomhedernes forvaerrede oekonomiske situation har i alle medlemsstater foert til en ekstremt hoej arbejdsloeshed , der isaer rammer de unge . Husholdninger og virksomheder er meget forbeholdne med hensyn til beslutninger om forbrug og investering . De i de fleste lande foretagne indgreb med henblik paa skabelsen af et konjunkturopsving har hidtil kun haft beskedne virkninger . Man maa derfor ikke laengere se bort fra den mulighed , at konjunkturopsvinget vil lade vente paa sig , og navnlig at beskaeftigelsessituationen vil blive forvaerret yderligere .  3 . I juli maaned i aar fremlagde Kommissionen en analyse af den aktuelle situation og en raekke generelle retningslinier , der blev godkendt paa de ovenfor naevnte moeder ( 1 ) .  4 . Kommissionen skoenner , at en af de vigtigste betingelser for at bibringe konjunkturerne en varig opgang er at genetablere tilliden i husholdningerne og i virksomhederne . Dette forudsaetter naturligvis et forstaerket samarbejde mellem arbejdsmarkedets parter og mellem medlemsstaterne inden for Faellesskabet .  5 . Mulighederne for at foere en konjunkturstimulerende politik begraenses af den vedholdende eksistens - af varierende omfang - af betalingsbalanceunderskud , store uligevaegte paa de offentlige budgetter , hoeje inflationsrater og den risiko , ethvert generelt konjunkturstimulerende indgreb indebaerer under disse betingelser . Saadanne indgreb boer derfor kun foretages af de medlemsstater , der har den stoerste handlefrihed .  6 . Under hensyntagen til Faellesskabets meget snaevre handelsmaessige og oekonomiske relationer med resten af verden og paa grund af den tiltagende parallellitet i konjunkturudviklingerne , boer Faellesskabet og medlemsstaterne arbejde snaevrere sammen med de vigtigste partnere for at genoplive verdenshandelen og stabilisere de internationale valutariske og finansielle relationer .  Under de forhandlinger , der foregaar inden for rammerne af GATT og IMF , samt forhandlingerne med de raavareproducerende lande boer Faellesskabet spille en konstruktiv rolle , hvad angaar forbedringen af konjunkturklimaet verden over . Med henblik herpaa synes det vigtigt at hjaelpe de udviklingslande , der er mest beroert af oliekrisen og den verdensomspaendende konjunkturafmatning , med en finansering af disse landes alvorlige betalingsbalanceunderskud .  7 . Faellesskabets aktion paa internationalt plan maa , hvor uundvaerlig den end er , imidlertid ikke forsinke de foranstaltninger , der presser sig paa inden for Faellesskabet .  II  Af disse aarsager henstiller Kommissionen i henhold til artikel 155 i traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab foelgende til medlemsstaterne .  1 . De i foelgende afsnit naevnte medlemsstater ivaerksaetter yderligere konjunkturstimulerende foranstaltninger , idet de koordinerer indhold og tidsplan ; disse foranstaltninger boer have maerkbare virkninger allerede i loebet af efteraaret .  2 . For at sikre , at den oekonomiske politik , Faellesskabets medlemsstater foerer , er indbyrdes supplerende , boer den vigtigste stimulerende indsats goeres af de medlemsstater , der er bedst stillet , for saa vidt angaar betalingsbalancens loebende poster , prisstigningerne og de offentlige finanser . De medlemsstater , der opfylder disse betingelser , er for tiden forbundsrepublikken Tyskland , Benelux-landene , Frankrig og i begraenset omfang Danmark og Italien .  3 . Da det er noedvendigt at bremse den stadige forvaerring af arbejdsmarkedssituationen og at undgaa , at nye inflationstendenser opstaar , skal de ivaerksatte foranstaltninger have til formaal at nedsaette arbejdsloesheden og skal saa vidt muligt vaere reversible og fleksible , for at der ikke skal traekkes veksler paa den fremtidige ligevaegt i de offentlige finanser .  4 . For at tage hensyn til forskellene i den konjunkturelle , strukturelle og institutionelle situation i de i afsnit II/2 naevnte medlemsstater , boer de indgreb , der foretages , vaere af forskelligt omfang og vaere nuancerede , alt imens de skal stile mod en virkeliggoerelse af det i afsnit 1 fastsatte faelles maal . Disse kunne tage foelgende former :   - foroegelse af offentlige bestillinger , navnlig ved fremskyndelse af de eksisterende investeringsprogrammer  ( anlaegsvirksomhed , transport og kommunikation , miljoebeskyttelse , social infrastruktur ) , vedtagelse af nye bestemmelser paa bolig - og byplanomraadet , finansiel stoette til kommunernes og amtskommunernes programmer .   - tilskyndelse til privatforbrug , navnlig ved forbedring af de daarligt stillede klassers oekonomiske situation , lempelse af forbrugskreditter og ydelse af fordele i forbindelse med afholdelse af udgifter , der er sammenfaldende med den almindelige interesse , for eksempel energibesparelser .   - stoette til private investeringer , navnlig ved sikring af en tilstraekkeligt virksom omstrukturering af selvfinansieringsmargenerne og ved at foere en samordnet politik med moderate rentesatser .  5 . Den mere praecise fastsaettelse af de foranstaltninger , hvoraf hovedtraekkene er udstukket i denne henstilling , skal foretages paa en koordineret maade i henhold til de i Raadets beslutning af 18 . februar 1974 om gennemfoerelsen af en hoej grad af overensstemmelse i den oekonomiske politik , der foeres af Det europaeiske oekonomiske Faellesskabs medlemsstater , navnlig artikel 8 og 9 , fastsatte fremgangsmaader .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 23 . juli 1975 .  Paa Kommissionens vegne  François-Xavier ORTOLI  Formand  ( 1 ) Jf . meddelelse fra Kommissionen til Raadet af 2 . juli 1975 om den oekonomiske politik , der skal foelges i 1975 , og om udarbejdelsen af de offentlige budgetter for 1976 ( Dok . COM(75 ) 341 endel . )


title: 2011/645/EU: Rådets henstilling af 15. februar 2011 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (ottende EUF) for regnskabsåret 2009

text:
               1.10.2011

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 255/13

         RÅDETS HENSTILLING
   af 15. februar 2011
   om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (ottende EUF) for regnskabsåret 2009
   (2011/645/EU)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION —
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   som henviser til fjerde AVS-EØF-konvention, undertegnet den 15. december 1989 i Lomé (1) og ændret ved aftalen undertegnet på Mauritius den 4. november 1995 (2),
   som henviser til den interne aftale mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om finansiering og forvaltning af Fællesskabets bistand inden for anden finansprotokol til fjerde AVS-EF-konvention (3) (»den interne aftale«), der bl.a. opretter Den Ottende Europæiske Udviklingsfond (ottende EUF), særlig artikel 33, stk. 3,
   som henviser til finansforordning af 16. juni 1998 vedrørende samarbejdet med henblik på udviklingsfinansiering under fjerde AVS-EF-konvention (4), særlig artikel 66-74,
   som har gennemgået forvaltningsregnskabet og status pr. 31. december 2009 vedrørende transaktionerne under ottende EUF samt Revisionsrettens årsberetning om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter (5), vedrørende regnskabsåret 2009, med Kommissionens svar, der er indeholdt i denne beretning, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Europa-Parlamentet meddeler i henhold til artikel 33, stk. 3, i den interne aftale Kommissionen decharge for den finansielle forvaltning af ottende EUF efter henstilling fra Rådet.

               (2)

               Kommissionens gennemførelse af alle transaktioner under ottende EUF i regnskabsåret 2009 har været tilfredsstillende —

         HENSTILLER til Europa-Parlamentet, at det meddeler Kommissionen decharge for gennemførelsen af transaktionerne under ottende EUF for regnskabsåret 2009.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 15. februar 2011.

            På Rådets vegne

         MATOLCSY Gy.

            Formand

      (1)  EFT L 229 af 17.8.1991, s. 3.

      (2)  EFT L 156 af 29.5.1998, s. 3.

      (3)  EFT L 156 af 29.5.1998, s. 108.

      (4)  EFT L 191 af 7.7.1998, s. 53.

      (5)  EUT C 303 af 9.11.2010, s. 243.


title: Kommissionens henstilling af 5. juli 2010 om risikovurdering af fejl og mangler, der konstateres under syn ved vejsiden (af erhvervskøretøjer) i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/30/EF

text:
               8.7.2010

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 173/97

         KOMMISSIONENS HENSTILLING
   af 5. juli 2010
   om risikovurdering af fejl og mangler, der konstateres under syn ved vejsiden (af erhvervskøretøjer) i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/30/EF
   (2010/379/EU)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Af hensyn til færdselssikkerheden, miljøbeskyttelsen og en loyal konkurrence er det vigtigt at sikre, at erhvervskøretøjer i drift vedligeholdes og synes hensigtsmæssigt, for at de bevarer deres færdselssikkerhedsmæssige standard, når de kører rundt i EU.

               (2)

               For at opnå en mere ensartet ordning og undgå ulige behandling i forbindelse med syn ved vejsiden bør der, foruden de standarder og metoder, der henvises til i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/30/EF af 6. juni 2000 om syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer, der kører på Fællesskabets område (1), gives en vejledning i vurdering af de fejl og mangler, der er anført i bilag II til det pågældende direktiv.

               (3)

               Der bør indføres tre kategorier af fejl og mangler for at afspejle, hvor alvorlige de er.

               (4)

               Hver kategori af fejl og mangler bør beskrive følgerne for køretøjets anvendelse i den pågældende tilstand —

         VEDTAGET DENNE HENSTILLING:
   Medlemsstaterne bør vurdere de fejl og mangler, der konstateres under syn ved vejsiden af køretøjer efter den vejledning, der er anført i bilaget til denne henstilling.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 5. juli 2010.

            På Kommissionens vegne

         Siim KALLAS

            Næstformand

      (1)  EFT L 203 af 10.8.2000, s. 1.

      BILAG

         Vejledning i vurdering af fejl og mangler

      I forbindelse med gennemførelsen af direktiv 2000/30/EF indeholder dette dokument en vejledning, som medlemsstaterne anbefales at anvende ved vurdering af de fejl og mangler (defineret både som tekniske fejl og andre uoverensstemmelser), der konstateres under syn ved vejsiden af køretøjer.
      Fejlene klassificeres således:

                  MINDRE FEJL (MF)

                  VÆSENTLIGE FEJL (VF)

                  FARLIGE FEJL (FF)

            Hver fejlkategori bør bestemmes i forhold til køretøjets tilstand således:
      MINDRE FEJL
      Tekniske fejl og mangler, der ikke har nogen betydelig virkning for køretøjets sikkerhed, og andre mindre uoverensstemmelser. Køretøjet behøver ikke omsynes, da det med rimelighed kan forventes, at de konstaterede fejl omgående vil blive repareret.
      VÆSENTLIGE FEJL
      Fejl og mangler, der skønnes at indebære en færdselssikkerhedsmæssig risiko, og andre væsentlige uoverensstemmelser. Køretøjet skal repareres så hurtigt som muligt, og den videre anvendelse kan omfattes af restriktioner og betingelser, f.eks. omsyn af køretøjet.
      FARLIGE FEJL
      Fejl og mangler, der udgør en direkte og umiddelbar færdselssikkerhedsmæssig risiko. Fortsat anvendelse af køretøjet på offentlig vej ikke tilladt, selv om det i visse tilfælde kunne tillades, at køretøjet på bestemte betingelser kan køres direkte til en specificeret adresse, f.eks. med henblik på øjeblikkelig reparation eller beslaglæggelse.
      Et køretøj med fejl og mangler i flere fejlkategorier bør klassificeres efter den alvorligste fejl. Et køretøj med adskillige fejl og mangler i samme kategori kan klassificeres i den næste højere fejlkategori, hvis fejlenes kombinerede virkninger gør køretøjet farligere.
      Med hensyn til fejl og mangler, der kan klassificeres i mere end en kategori, bør det være den inspektørs ansvar, der foretager synet, at kategorisere fejlene og manglerne efter deres alvor i henhold til national lovgivning.
      Krav om typegodkendelse i forbindelse med første registrering eller første ibrugtagning skal tages i betragtning ved fejlvurderingen. Nogle punkter vil være omfattet af krav om eftermontering.

         Vurderingskrav

      Fejl og mangler er eksempler på tekniske fejl eller andre uoverensstemmelser, der kan konstateres.

                  Punkt

                  Fejl og mangler

                  Vejledning i fejlvurdering

                  MF

                  VF

                  FF

                  1.   BREMSEUDSTYR

                              1.1.

                              Mekanisk tilstand og virkemåde

                              1.1.1.

                              Pedalaksel til driftsbremse/håndbremseaksel

                              a)

                              Pedalophæng går for stramt.

                  X

                              b)

                              For stort slid/slør.

                  X

                              1.1.2.

                              Pedalens/håndtagets tilstand og betjeningsanordningens vandring

                              a)

                              For stor vandring eller for lille vandringsreserve.

                  X

                              b)

                              Betjeningsanordningen returnerer ikke korrekt.

                  X

                  X

                              c)

                              Skridsikker belægning på bremsepedal mangler, sidder løs eller er slidt.

                  X

                              1.1.3.

                              Vakuumpumpe eller kompressor og beholdere

                              a)

                              Utilstrækkeligt lufttryk/vakuum til at forstærke bremsevirkningen mindst to aktiveringer, efter at advarselsanordningen har givet signal (eller manometerviseren er uden for det sikre område).

                  X

                  X

                              b)

                              Tid til opnåelse af sikkert arbejdstryk ikke i overensstemmelse med kravene (8).

                  X

                              c)

                              Flerkredsbeskyttelsesventil eller overtryksventil fungerer ikke.

                  X

                              d)

                              Lækager, der bevirker et mærkbart trykfald, eller hørlig luftudsivning.

                  X

                              e)

                              Ekstern skade, der måtte påvirke bremsefunktionen.

                  X

                  X

                              1.1.4.

                              Alarmanordning for utilstrækkeligt tryk, eller manometer

                  Alarmanordning eller manometer fungerer dårligt eller slet ikke.

                  X

                  X

                              1.1.5.

                              Håndbetjent bremseventil

                              a)

                              Aktiveringsanordning revnet, beskadiget eller slidt.

                  X

                              b)

                              Funktion af aktiveringsanordning eller ventil ukorrekt.

                  X

                              c)

                              Løse tilslutninger eller utæthed i systemet.

                  X

                              d)

                              Utilfredsstillende funktion.

                  X

                              1.1.6.

                              Parkeringsbremseudløser, betjeningsarm, parkeringsbremsetandkrans, elektronisk parkeringsbremser

                              a)

                              Spærreanordning fungerer ikke korrekt.

                  X

                              b)

                              Slid på ophæng eller i spærreanordning.

                  X

                  X

                              c)

                              For stor vandring på betjeningsanordningen, tegn på forkert justering.

                  X

                              d)

                              Betjeningsanordning mangler, er beskadiget eller virker ikke.

                  X

                              e)

                              Fungerer ikke korrekt, advarselsanordning viser fejl.

                  X

                              1.1.7.

                              Ventiler (bremseventiler, styreventiler, regulatorer mv.)

                              a)

                              Beskadiget ventil eller for stor lækage.

                  X

                  X

                              b)

                              For stor olieudsivning fra kompressoren.

                  X

                              c)

                              Ventil utilstrækkeligt fastgjort.

                  X

                              d)

                              Udsivning af bremsevæske eller utæthed i det hydrauliske system.

                  X

                  X

                              1.1.8.

                              Koblinger til bremser på påhængskøretøj (elektriske og pneumatiske)

                              a)

                              Hane eller selvlukkende ventiler defekte.

                  X

                  X

                              b)

                              Hane eller ventil utilstrækkeligt fastgjort.

                  X

                  X

                              c)

                              For store utætheder/lækager.

                  X

                  X

                              d)

                              Fungerer ikke korrekt.

                  X

                  X

                              1.1.9.

                              Tryk(luft)beholder

                              a)

                              Beholder beskadiget, tæret eller utæt.

                  X

                  X

                              b)

                              Aftapningsanordning virker ikke.

                  X

                  X

                              c)

                              Beholder utilstrækkeligt fastgjort.

                  X

                              1.1.10.

                              Bremsekraftforstærker/transformer, hovedcylinder (hydraulisk system)

                              a)

                              Defekt eller utilstrækkeligt virkende bremsekraftforstærker.

                  X

                              b)

                              Hovedcylinder defekt eller utæt.

                  X

                  X

                              c)

                              Hovedcylinder utilstrækkeligt fastgjort.

                  X

                  X

                              d)

                              For lavt bremsevæskeniveau.

                  X

                  X

                              e)

                              Dæksel på hovedcylinder mangler.

                  X

                              f)

                              Kontrollampe for bremsevæsken lyser eller er defekt.

                  X

                              g)

                              Advarselsanordning for lavt bremsevæskeniveau defekt.

                  X

                              1.1.11.

                              Bremserør

                              a)

                              Overhængende fare for svigt eller brud.

                  X

                  X

                              b)

                              Rør eller forbindelser lækker.

                  X

                  X

                              c)

                              Rør beskadiget eller stærkt tæret.

                  X

                  X

                              d)

                              Rør forkert anbragt.

                  X

                  X

                              1.1.12.

                              Bremseslanger

                              a)

                              Overhængende fare for svigt eller brud.

                  X

                  X

                              b)

                              Slanger beskadigede, slidte, snoede eller for korte.

                  X

                  X

                              c)

                              Slanger eller forbindelser lækker.

                  X

                  X

                              d)

                              Slanger spiles ud under tryk.

                  X

                  X

                              e)

                              Slanger porøse.

                  X

                              1.1.13.

                              Bremsebelægninger

                              a)

                              Bremsebelægninger eller bremseklodser for slidte.

                  X

                  X

                              b)

                              Bremsebelægninger eller bremseklodser tilsmudsede (olie, fedt, osv.).

                  X

                  X

                              c)

                              Bremsebelægninger eller bremseklodser mangler.

                  X

                              1.1.14.

                              Bremsetromler, bremseskiver

                              a)

                              Tromle eller skive stærkt slidt eller ridset, revnet, utilstrækkeligt fastgjort eller har brud.

                  X

                  X

                              b)

                              Tromle eller skive tilsmudsede (olie, fedt, osv.).

                  X

                  X

                              c)

                              Tromle eller skive mangler.

                  X

                              d)

                              Ankerpladen utilstrækkeligt fastgjort/defekt.

                  X

                              1.1.15.

                              Bremsekabler, stænger, arme, forbindelsesled

                              a)

                              Kabler beskadiget.

                  X

                  X

                              b)

                              Komponenter stærkt slidte eller tærede.

                  X

                  X

                              c)

                              Løse forbindelsesled mellem kabler eller stænger.

                  X

                              d)

                              Defekt kabelstyr.

                  X

                              e)

                              Bremsesystemets frie bevægelse begrænset.

                  X

                              f)

                              Unormal bevægelse af arme/forbindelsesled som følge af dårlig justering eller stærkt slid.

                  X

                              1.1.16.

                              Bremsemembraner (herunder fjederbremser og hydrauliske cylindre)

                              a)

                              Revnede eller beskadigede.

                  X

                  X

                              b)

                              Utæthed.

                  X

                  X

                              c)

                              Utilstrækkelig fastgørelse.

                  X

                  X

                              d)

                              Komponent stærkt tæret.

                  X

                  X

                              e)

                              Utilstrækkelig eller for stor vandring.

                  X

                  X

                              f)

                              Støvbeskyttelsesmanchet mangler eller er stærkt beskadiget.

                  X

                  X

                              1.1.17.

                              Automatisk lastafhængig bremsekraftregulator

                              a)

                              Defekt forbindelse.

                  X

                              b)

                              Ukorrekt justeret forbindelse.

                  X

                              c)

                              Ventil sidder fast eller virker ikke.

                  X

                  X

                              d)

                              Ventil mangler.

                  X

                              e)

                              Manglende dataplade.

                  X

                              f)

                              Data ulæselige eller ikke i overensstemmelse med kravene (8).

                  X

                              1.1.18.

                              Justeringsanordninger og slidindikatorer

                              a)

                              Justeringsanordningen beskadiget, har sat sig fast eller har unormal bevægelse eller er forkert justeret.

                  X

                              b)

                              Justeringsanordningen defekt.

                  X

                              c)

                              Ukorrekt monteret/udskiftet.

                  X

                              1.1.19.

                              Retardersystem (hvis monteret eller krævet)

                              a)

                              Løse/ikke sikrede forbindelse eller befæstigelser.

                  X

                  X

                              b)

                              Systemet tydeligt defekt eller mangler.

                  X

                              1.1.20.

                              Automatisk aktivering af påhængsvognsbremser

                  Påhængsvognsbremsen fungerer ikke automatisk, når lufttilkoblingen afbrydes.

                  X

                              1.1.21.

                              Samlede bremsesystem

                              a)

                              Andre systemer (f.eks. frostvæskepumpe, lufttørrer osv.) beskadiget udvendig eller stærkt tæret på en måde, der påvirker bremsesystemet negativt.

                  X

                  X

                              b)

                              Udsivning af luft eller frostvæske.

                  X

                  X

                              c)

                              Komponenter løse/ikke sikrede eller utilstrækkeligt fastgjort.

                  X

                              d)

                              Uhensigtsmæssig reparation eller ændring af en given komponent (1).

                  X

                  X

                              1.1.22.

                              Prøvetilslutninger (hvis monteret eller krævet)

                              a)

                              Mangler.

                  X

                              b)

                              Beskadiget, ubrugelig eller utæt.

                  X

                  X

                              1.2.

                              Driftsbremsens præstation og virkning

                              1.2.1.

                              Præstation

                                 (E)
                                  (9)

                              a)

                              Utilstrækkelig bremsevirkning på et eller flere hjul

                  X

                  X

                              b)

                              Bremsevirkning på et hjul er mindre end 70 % af den højeste registrerede bremsevirkning på det andet hjul på samme aksel. Ved bremseprøve på vej afviger køretøjet stærkt fra sin kurs under opbremsningen.

                  X

                  X

                              c)

                              Bremsevirkningen ikke trinløs variabel (hugger).

                  X

                              d)

                              Unormal forsinkelse på et eller begge hjul.

                  X

                              e)

                              For store svingning i bremsekraft.

                  X

                              1.2.2.

                              Virkning

                                 (E)
                                  (9)

                  Giver ikke mindst følgende værdier:

                              Kategori N1: 45 %

                              Kategori M1, M2 og M3: 50 % (2)

                              Kategori N2 og N3: 43 % (3)

                              Kategori O2, O3 og O4: 40 % (4)

                  X

                  X

                              1.3.

                              Nødbremsens præstation og virkning (hvis der anvendes separat system)

                              1.3.1.

                              Præstation

                                 (E)
                                  (9)

                              a)

                              Utilstrækkelig bremsevirkning på et eller flere hjul

                  X

                  X

                              b)

                              Bremsevirkning på et hjul er mindre end 70 % af den højeste registrerede bremsevirkning på det andet hjul på samme aksel. Ved bremseprøve på vej afviger køretøjet stærkt fra sin kurs under opbremsningen.

                  X

                  X

                              c)

                              Bremsevirkningen ikke trinløs variabel (hugger).

                  X

                  X

                              1.3.2.

                              Virkning

                  Bremsevirkningen er mindre end 50 % (5)af bremsevirkningen fastlagt i punkt 1.2.2 i forhold til den højest tilladte totalvægt eller, når det drejer sig om sættevogne, i forhold til summen af de tilladte akseltryk (undtagen L1e og L3e).

                  X

                  X

                              1.4.

                              Parkeringsbremsens præstation og virkning

                              1.4.1.

                              Præstation

                                 (E)
                                  (9)

                  Bremsen virker ikke på den ene side, eller ved bremseprøve på vej afviger køretøjet stærkt fra sin kurs under opbremsningen.

                  X

                  X

                              1.4.2.

                              Virkning

                                 (E)
                                  (9)

                  For alle køretøjer: Bremsekoefficienten er mindre end 16 % i forhold til den tilladte totalvægt; eller for motorkøretøjer: mindre end 12 % i forhold til køretøjets tilladte vogntogsvægt, idet den højeste værdi lægges til grund

                  X

                  X

                              1.5.

                              Retardersystemets præstationer

                              a)

                              Ikke trinløs variabel virkning (gælder ikke for motorbremsesystemer).

                  X

                              b)

                              Systemet virker ikke.

                  X

                              1.6.

                              Blokeringsfri bremser (ABS)

                              a)

                              Advarselsanordning fungerer ukorrekt.

                  X

                              b)

                              Advarselsanordningen viser fejl.

                  X

                              c)

                              Hjulhastighedssensorer mangler eller er beskadigede

                  X

                              d)

                              Ledningsnet beskadiget.

                  X

                              e)

                              Andre komponenter mangler eller er beskadigede.

                  X

                              1.7.

                              Elektronisk bremsesystem (EBS)

                              a)

                              Advarselsanordning fungerer ukorrekt.

                  X

                              b)

                              Advarselsanordningen viser fejl.

                  X

                  8.   MILJØPÅVIRKNINGER

                              8.1.

                              Støj

                              8.1.1.

                              Lyddæmpning

                              a)

                              Støjniveau overskrider de tilladte grænser i kravene (8).

                  X

                              b)

                              En del af støjdæmpningssystemet sidder løst og kan forventes at falde af, er beskadiget, ukorrekt monteret, mangler eller er tydeligvis ændret på en måde, som ville påvirke støjniveauet negativt.

                  X

                  X

                              8.2.

                              Luftforurening

                              8.2.1.

                              Luftforurening fra benzinmotor

                              8.2.1.1.

                              Emissionskontroludstyr

                              a)

                              Emissionskontroludstyr monteret af fabrikanten mangler, er ændret eller er tydeligvis defekt.

                  X

                  X

                              b)

                              Utæthed, som ville påvirke emissionsmåling.

                  X

                              8.2.1.2.

                              luftformige emissioner

                                 (E)
                                  (9)

                              a)

                              EEnten overskrider emissionsværdierne de af fabrikanten angivne niveauer,

                  X

                              b)

                              eller, hvis disse oplysninger ikke foreligger, CO-emissionen overskrider følgende værdier:

                                          i)

                                          for køretøjer, der ikke har et avanceret emissionskontrolsystem,

                                                      —

                                                      4,5 %, eller

                                                      —

                                                      3,5 %,

                                                i henhold til tidspunktet for første registrering eller ibrugtagning som angivet i kravene (8).

                                          ii)

                                          for køretøjer, der kontrolleres af et avanceret emissionskontrolsystem

                                                      —

                                                      i tomgang: 0,5 %,

                                                      —

                                                      i forhøjet tomgang: 0,3 %,
                                                      eller

                                                      —

                                                      i tomgang: 0,3 % (6)

                                                      —

                                                      i forhøjet tomgang: 0,2 %,

                                                i henhold til tidspunktet for første registrering eller ibrugtagning som angivet i kravene (8).

                  X

                              c)

                              Lambda er uden for området 1 ± 0,03 eller er ikke i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger

                  X

                              d)

                              Aflæsning af egendiagnosesystemet viser en alvorlig fejl

                  X

                              e)

                              Fjerndetektionsudstyr viser, at kravene ikke er opfyldt.

                  X

                              8.2.2.

                              Fjerndetektionsudstyr viser, at kravene ikke er opfyldt.

                              8.2.2.1.

                              Emissionskontroludstyr

                              a)

                              Emissionskontroludstyr monteret af fabrikanten mangler eller er tydeligvis defekt.

                  X

                  X

                              b)

                              Utæthed, som ville påvirke emissionsmåling.

                  X

                              8.2.2.2.

                              Røgtæthed

                                 (E)
                                  (9)

                              Køretøjer, der er registreret eller taget i brug inden 1. januar 1980, er undtaget fra dette krav.

                              a)

                              For køretøjer, der er registreret eller taget i brug første gang efter den dato, der er angivet i kravene (8),
                              røgtætheden overskrider den værdi, der er angivet på fabrikantens plade på køretøjet.

                  X

                              b)

                              Hvis disse oplysninger ikke foreligger, eller der i henhold til kravene (8) ikke må anvendes referenceværdier,
                              indsugningsmotorer: 2,5 m-1,
                              for turboladede dieselmotorer: 3,0 m-1,
                              eller for køretøjer, der er omfattet af kravene (8) eller er registreret eller taget i brug første gang efter den dato, der er angivet i kravene (8),
                              1,5 m-1
                                  (7).

                  X

                              c)

                              Fjerndetektionsudstyr viser, at kravene ikke er opfyldt..

                  X

                              8.4.

                              Andre miljørelaterede aspekter

                              8.4.1.

                              Væsketab

                  En væskeudsivning, der er for stor, og som kan forventes at skade miljøet eller udgøre en fare for andre trafikanter.

                  X

                  X

         (1)  Ved uhensigtsmæssig reparation eller ændring forstås en reparation eller ændring, som forringer køretøjets trafiksikkerhed eller påvirker miljøet negativt.

         (2)  48 % for køretøjer uden ABS eller typegodkendt før den 1. oktober 1991.

         (3)  45 % for køretøjer, der er registreret efter 1988, eller fra den dato, der er angivet i kravene, idet det seneste tidspunkt lægges til grund.

         (4)  43 % for sættevogne og påhængskøretøjer med trækstang, der er registreret efter 1988, eller fra den dato, der er angivet i kravene, idet det seneste tidspunkt lægges til grund.

         (5)  2,2 m/s2 for køretøjer i klasse N1, N2 og N3.

         (6)  Typegodkendt i henhold til grænseværdierne i linje A eller B i tabellen i punkt 5.3.1.4 i bilag I til Rådets direktiv 70/220/EØF, (EFT L 76 af 6.4.1970, s. 1) eller senere, eller registreret eller taget i brug første gang efter den 1. juli 2002.

         (7)  Typegodkendt i henhold til grænseværdierne i linje B i tabellen i punkt 5.3.1.4 i bilag I til direktiv 70/220/EØF eller senere; linje B1, B2 eller C i tabellen i punkt 6.2.1 i bilag I til direktiv 88/77/EØF (EFT L 36 af 9.2.1988, s.33) eller senere eller første gang registreret eller taget i brug efter den 1. juli 2008.

         (8)  »Kravene« er fastsat i henhold til typegodkendelseskravene på tidspunktet for godkendelse, første registrering eller første ibrugtagning samt kravene til eftermontering eller den nationale lovgivning i registreringslandet.

         (9)  (E) Hertil kræves der udstyr.


Avis juridique important

|

31992H0434

92/434/EKSF: Kommissionens henstilling af 14. august 1992 om indførelse af beskyttelsesforanstaltninger gældende for visse EKSF-produkter af jern og stål med oprindelse i Den Tjekkiske og Slovakiske Føderative Republik (Kun den tyske, franske og italienske udgave er autentiske)

EF-Tidende nr. L 238 af 21/08/1992 s. 0026 - 0029

KOMMISSIONENS HENSTILLING af 14. august 1992 om indfoerelse af  beskyttelsesforanstaltninger gaeldende for visse EKSF-produkter af jern og staal med oprindelse i Den  Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik (Kun de tyske, franske og italienske udgaver er  autentiske) (92/434/EKSF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER  - som  henviser til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, som henviser til Kommissionens beslutning nr. 524/92/EKSF  (1), saerlig artikel 5, og ud fra  foelgende betragtninger: (1)  Den 16. december 1991 blev der i Bruxelles undertegnet en interimsaftale om handel og  handelsanliggender mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Det Europaeiske Kul- og  Staalfaellesskab paa den ene side og Den Tjekkiske og Slovakiske Foederative Republik, i det foelgende  benaevnt »Tjekkoslovakiet«, paa den anden side. Denne interimsaftales artikel 24 og artikel 27, stk. 3, litra d), aabner mulighed for, at der kan  traeffes beskyttelsesforanstaltninger. (2)  Den 29. juli 1992, den 31. juli 1992 og den 3. august 1992 modtog Kommissionen fra henholdsvis  Forbundsrepublikken Tyskland, Frankrig og Italien anmodninger om hasteindfoerelse af  beskyttelsesforanstaltninger i overensstemmelse med interimsaftalen over for importen af visse  EKSF-produkter af jern og staal med oprindelse i Tjekkoslovakiet. (3)  De paagaeldende medlemsstaters myndigheder anfoerte i deres anmodning, at stigningen i importen  af nedennaevnte varer var saa store og fandt sted paa saadanne vilkaar, at den forvoldte eller kunne  forvolde: -  vaesentlig skade for landenes egne producenter af samme eller direkte konkurrerende varer eller  -  alvorlige forstyrrelser i de beroerte sektorer eller vanskeligheder, der kunne resultere i en  alvorlig aendring af den oekonomiske situation i de paagaeldende regioner. (4)  Til stoette for denne paastand forelagde de paagaeldende medlemsstater Kommissionen oplysninger,  hvoraf det fremgaar, at importen med oprindelse i Tjekkoslovakiet af varmtvalsede coils,  koldtvalsede plader og varmtvalsede staenger i uregelmaessigt oprullede ringe (valstraad) i de foerste  maaneder af 1992 har udvist betydelige stigninger: a)  Varmtvalsede coils henhoerende under de i bilag I naevnte KN-koder: de indfoerselsdokumenter, der  er ansoegt om eller udstedt, viser en stigning, som for visse kvaliteters vedkommende naar op paa 320   % i Forbundsrepublikken Tyskland og 575  % i Frankrig i forhold til 1991. Markedsandele for importen med oprindelse i Tjekkoslovakiet er foelgelig steget i  Forbundsrepublikken Tyskland (fra 0,9 i 1991 til 3,2  %), Frankrig (fra 1 til 4,6  %) og Italien  (fra 2,2 til 3,3  %), og for visse positioners vedkommende drejer det sig om en stigning til 15,3   % i Forbundsrepublikken Tyskland, 12  % i Frankrig og 10,7  % i Italien. b)  Koldtvalsede plader henhoerende under de i bilag II naevnte KN-koder: de indfoerselsdokumenter,  der er ansoegt om eller udstedt, viser en stigning, som for visse kvaliteters vedkommende naar op paa  320  % i Frankrig. Markedsandelen for importen med oprindelse i Tjekkoslovakiet er foelgelig steget i Frankrig (fra 1,4  til 2,8  %) og beloeber sig for visse kvaliteters vedkommende til 13,6  %. Hvad de samme produkter  angaar, tegner importen med oprindelse i Tjekkoslovakiet sig for en markedsandel paa 3  % og 2,2  % i  henholdsvis Tyskland og Italien. c)  Varmtvalsede staenger i uregelmaessigt oprullede ringe henhoerende under de i bilag III naevnte  KN-koder: den meget hurtige stigning i importen med oprindelse i Tjekkoslovakiet har medfoert, at  dens markedsandel i Tyskland er vokset fra 5,5  % i 1991 til 14  %. (5)  Dertil kommer ifoelge oplysninger fra de paagaeldende medlemsstater, at denne import har fundet  sted til meget lave priser, som ligger 20 til 30  % under priserne paa faellesskabsmarkedet. Medlemsstaterne gjorde i deres anmodninger gaeldende, at med saadanne maengder og priser medfoerte  denne pludselige, store stigning i importen forstyrrelser paa deres markeder, og der var umiddelbar  fare for en forvaerring af situationen. Det drejer sig faktisk om markeder, hvor efterspoergslen i  forvejen er beskeden, hvor priserne er faldende, hvor produktionskapaciteten er staerkt  underudnyttet, og hvor selv de virksomheder, der klarer sigt bedst, lider tab, saaledes at der er  risiko for et yderligere fald i beskaeftigelsen og endog lukning af visse produktionsenheder. (6)  Faellesskabsstaalindustrien er derfor med hensyn til visse produkter naevnt ovenfor og i visse  regioner i Faellesskabet saerlig saarbar over for bratte og betydelige stigninger i  tredjelandsleverandoerers markedsandel, ikke mindst naar de opnaas i kraft af salg til lave priser.  Saadanne salg trykker de interne priser i Faellesskabet, beroever faellesskabsindustrien  afsaetningsmuligheder og mindsker saaledes dens kapacitetsudnyttelse med en deraf foelgende markant  foroegelse af virksomhedernes tab. Denne udvikling i importen fra Tjekkoslovakiet, som har givet de tjekkoslovakiske eksportoerer  markedsandele paa indtil 27  %, viser ogsaa en dynamik, som ikke umiddelbart kan forventes svaekket.  De paagaeldende medlemsstater anfoerer i den henseende: -  det stigende antal ansoegninger om indfoerselsdokumenter -  Tjekkoslovakiets  produktionskapacitet, som er den stoerste i de centraleuropaeiske lande -  Tjekkoslovakiets oegede  muligheder for eksport som foelge af, at det har mistet en betydelig del af sine  afsaetningsmuligheder i de central- og oesteuropaeiske lande og isaer SNG -  den faldende indenlandske  efterspoergsel i Tjekkoslovakiet -  Faellesskabets geografiske naerhed, som goer det til et naturligt  marked for den tjekkoslovakiske eksport. Under disse omstaendigheder er der umiddelbar risiko for en yderligere forvaerring af de  forstyrrelser, den hurtige stigning i importen fra Tjekkoslovakiet allerede har medfoert. (7)  Paa grundlag af ovenstaaende mener Kommissionen, at de i artikel 24 og artikel 27, stk. 3, litra  d), omhandlede kriterier er opfyldt, og at der oejeblikkeligt maa traeffes  beskyttelsesforanstaltninger over for nedennaevnte produkter for at raade bod paa de alvorlige  forstyrrelser, som importen fra Tjekkoslovakiet kan foraarsage. De beroerte produkter er: -  varmtvalsede coils til indfoersel i Tyskland, Frankrig og Italien -  koldtvalsede plader til  indfoersel i Frankrig -  varmtvalsede staenger i uregelmaessigt oprullede ringe til indfoersel i  Tyskland. (8)  Kommissionen mener, at det i det oejemed vil vaere hensigtsmaessigt at begraense den paagaeldende  import paa basis af den faktiske import i 1991. Dette kvantitative loft boer dog forhoejes med 20  %  for at muliggoere en rimelig udvikling i importen. (9)  I oevrigt vil Kommissionen noeje overvaage udviklingen i importen med oprindelse i  Tjekkoslovakiet paa hver enkelt medlemsstats marked og paa ny undersoege situationen i lyset af den  konstaterede udvikling - FREMSAETTER FOELGENDE HENSTILLING Artikel 1 1.  For saa  vidt angaar nedennaevnte produkter og medlemsstater, goeres indfoersel af varer med oprindelse i  Tjekkoslovakiet betinget af, at der foreligger en indfoerselsbevilling meddelt af den beroerte  medlemsstats myndigheder: >TABELPOSITION>2.  Den i stk. 1 naevnte bevilling meddeles af den beroerte  medlemsstats myndigheder inden for nedenfor anfoerte aarlige kontingenter for 1992 under hensyntagen  til de allerede indfoerte maengder. >TABELPOSITION>Artikel 2 Denne henstilling er ikke til hinder  for, at varer, der ved dens ikrafttraeden er under forsendelse til Faellesskabet, overgaar til fri  omsaetning. Artikel 3 Denne henstilling er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland, Den Franske  Republik og Den Italienske Republik. Den gaelder indtil den 31. december 1992.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 14. august 1992. Paa Kommissionens vegne Frans ANDRIESSEN Naestformand    BILAG I VARMTVALSEDE COILS >TABELPOSITION>  BILAG II KOLDTVALSEDE PLADER >TABELPOSITION>  BILAG III VARMTVALSEDE STAENGER I UREGELMAESSIGT OPRULLEDE RINGE (VALSTRAAD) >TABELPOSITION>


title: Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Nederlandenes nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Nederlandenes stabilitetsprogram for 2012-2015

text:
               24.7.2012

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 219/88

         RÅDETS HENSTILLING
   af 10. juli 2012
   om Nederlandenes nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Nederlandenes stabilitetsprogram for 2012-2015
   2012/C 219/26
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Nederlandenes nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Nederlandenes opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014.

               (4)

               Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Nederlandene ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

               (5)

               Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

               (6)

               Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

               (7)

               Den 2. marts 2012 tilsluttede det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

               (8)

               Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

               (9)

               Den 27. april 2012 forelagde Nederlandene sit stabilitetsprogram, der dækker perioden 2012-2015, og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (10)

               Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i stabilitetsprogrammet, er optimistisk. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes der for 2013 en økonomisk vækst på 1¼ %, uden at der tages hensyn til de yderligere konsolideringsforanstaltningers negative indflydelse på væksten, mens Kommissionen har projekteret, ligeledes baseret på et scenarie med uændret politik, en lavere vækstrate på 0,7 %. Stabilitetsprogrammets erklærede mål går ud på at opfylde Rådets henstillinger med hensyn til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud og bestræbe sig på at forbedre budgetstillingen med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning, idet der sigtes mod en strukturel indsats på mindst 0,5 % pr. år. I stabilitetsprogrammet tilsigtes det at bringe det samlede offentlige underskud ned under 3 % af BNP i 2013, og den tidligere mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP stadfæstes, hvilket i tilstrækkelig grad afspejler stabilitets- og vækstpagtens krav. Den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats på 0,75 % af BNP i perioden 2010-2013, der tager udgangspunkt i den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5), stemmer overens med den strukturelle indsats på ¾ % af BNP, som Rådet henstillede til. Da stabilitetsprogrammet ikke indeholder budgetmål for perioden efter 2013, er det ikke muligt at vurdere holdbarheden af korrektionen af budgetubalancer og fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning i programperiodens sidste år, herunder overholdelse af stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter.
               Budgetfremskrivningerne i programperioden er forbundet med gennemførelsesrisici. Disse er ikke udelukkende begrænset til de nyligt bebudede konsolideringsforanstaltninger, men vedrører også gennemførelsen af nogle af de foranstaltninger, der tidligere er opnået enighed om i den afgåede regering. De yderligere foranstaltninger, som i april 2012 blev foreslået af regeringen for 2013, og deres budgetmæssige virkninger er blevet præciseret og kvantificeret yderligere den 25. maj efter skæringsdatoen for vurderingen. Budgettilpasningen har hidtil først og fremmest været baseret på udgiftsnedskæringer, og dette påvirker også vækstfremmende udgifter. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2012 forventes det, at gælden i forhold til BNP vil stige yderligere og relativt markant i 2012 til 70,2 % af BNP efterfulgt af en let yderligere stigning til 70,7 % af BNP i 2013, idet der tages hensyn til virkningen af de yderligere konsolideringsforanstaltninger. Gældskvoten forventes således at forblive et godt stykke over traktatens referenceværdi på 60 %. Stabilitetsprogrammet specificerer ikke gældsmål for 2014 og 2015, og derfor kan der ikke gives en vurdering af, hvorvidt stabilitets- og vækstpagtens gældsreduktionsbenchmark overholdes efter 2013.

               (11)

               Regeringen forelagde planer om gradvist at forhøje den lovbestemte pensionsalder til 66 senest i 2019 og 67 senest i 2024. Derefter sammenkobles den lovbestemte pensionsalder med den forventede levetid. Der indføres tiltag på arbejdsmarkedet til støtte for at hæve den reelle alder for tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet tilsvarende. I overensstemmelse med regeringsaftalen tager pensionsreformen sigte på at sikre en passende og holdbar fordeling af omkostninger og risici i den anden søjle inden for og mellem generationerne. Regeringen har forelagt en skitse til reform af langtidsplejen. Der vil være behov for yderligere konkrete foranstaltninger for at bidrage til at nedbringe den finansielle byrde ved det aldrende samfund i Nederlandene.

               (12)

               Skattemæssige forhold, der virker motivationshæmmende på den part, der ikke tjener husholdningens hovedindkomst, er mindsket, men endnu ikke i tilstrækkelig grad. Fjernes de resterende motivationshæmmende forhold, vil dette yderligere bidrage til at øge udbuddet af arbejdskraft og effektivisere indsatsen af menneskelig kapital. Sårbare grupper på arbejdsmarkedet bør integreres bedre.

               (13)

               Inden for erhvervspolitikken har dagsordenen angående »topsektorer« vundet tilslutning, og der er indgået sektorspecifikke »innovationskontrakter« mellem regeringen og erhvervslivets repræsentanter. Støtten til forskning i den private sektor øges med indførelsen af skattefradragsordningen for forskning og udvikling (RDA+) som led i incitamenterne til at fremme innovation, den private sektors investeringer i F&U og tættere forbindelser mellem videnskabskredse og erhvervslivet. Fokuseringen på »topsektorer« bør dog ikke ske på bekostning af omkostningerne til grundforskning og ej heller udelukke innovative virksomheder, der ikke tilhører en af »topsektorerne«.

               (14)

               I løbet af de seneste fire årtier er der opbygget strukturelle forvridninger på det nederlandske boligmarked. På ejendomsmarkedet har fundamentale udbudsbegrænsninger og skattemæssige fordele for boligejere (især fradrag for renteudgifter, hvilket begunstiger husholdninger med relativt høje indtægter) ført til en ineffektiv kapitalallokering. Lejeboligmarkedet rummer et meget stort segment af socialt boligbyggeri, og dette har i forening med socialpolitikken og lofter over huslejer og huslejestigninger ført til et meget uelastisk udbud af lejeboliger. En ændring af den lempelige skattemæssige behandling af boligejere ville bidrage til at reducere de strukturelle forvridninger på det nederlandske boligmarked.

               (15)

               Nederlandene har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev fremlagt i 2011, vedrører jobskabelse, forbedring af konkurrenceevnen, forbedring af den finansielle stabilitet og styrkelse af de offentlige finansers holdbarhed. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i henstillingerne.

               (16)

               Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Nederlandenes økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Nederlandene, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-5 nedenfor.

               (17)

               På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstillingen 1 nedenfor,

         HENSTILLER, at Nederlandene i perioden 2012-2013 træffer følgende foranstaltninger med henblik på at:

               1)

               sikre en rettidig og holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. I dette øjemed fuldt ud gennemføre budgetstrategien for 2012 som planlagt. Specificere de nødvendige foranstaltninger til at sikre gennemførelsen af budgettet for 2013 med henblik på at sikre den strukturelle tilpasningsindsats, jf. Rådets henstillinger i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Derefter sikre en passende strukturjusteringsindsats, således at der gøres tilstrækkelige fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning, herunder opfyldelse af benchmarket for udgifter, og sikre tilfredsstillende fremskridt i henseende til at overholde benchmarket for gældsreduktion, samtidig med at udgifter beskyttes på områder, der påvirker væksten direkte, såsom forskning og innovation, almen uddannelse og erhvervsuddannelse. I dette øjemed, efter dannelsen af en ny regering, forelægge et ajourført stabilitetsprogram for 2012 med substantielle mål og foranstaltninger for perioden efter 2013

               2)

               træffe foranstaltninger for at øge den lovbestemte pensionsalder, herunder at knytte den til den forventede levetid, og underbygge disse foranstaltninger med arbejdsmarkedsforanstaltninger for at støtte forhøjelsen af den reelle pensionsalder, samtidig med at de offentlige finansers langsigtede holdbarhed forbedres. Tilpasse pensionssystemets anden søjle for således at afspejle forhøjelsen af den lovbestemte pensionsalder, samtidig med at en passende fordeling af omkostninger og risici sikres inden for og mellem generationerne. Gennemføre den planlagte reform af langtidsplejen og supplere den med yderligere foranstaltninger for at begrænse omkostningsstigningen i betragtning af den aldrende befolkning

               3)

               øge erhvervsfrekvensen, især blandt ældre, kvinder, handicappede og indvandrere, herunder ved yderligere at mindske skattemæssige forhold, der virker motivationshæmmende på den part, der ikke tjener husholdningens hovedindkomst, fremme omstilling på arbejdsmarkedet og imødegå manglende fleksibilitet

               4)

               fremme innovation, den private sektors investeringer i F&U og skabe tættere forbindelser mellem videnskabskredse og erhvervslivet, såvel som at fremme den industrielle fornyelse ved at give egnede incitamenter i forbindelse med erhvervspolitik, samtidig med at der også gives adgang for andre end de strengt definerede topsektorer, og grundforskningen opretholdes

               5)

               tage skridt til gradvist at reformere boligmarkedet ved at: i) ændre den lempelige skattemæssige behandling af boligejere, herunder ved at udfase fradrag for renteudgifter og/eller via systemet med imputeret lejeværdi, ii) give plads til en mere markedsorienteret prisfastsættelsesordning på lejeboligmarkedet, og iii) i socialt boligbyggeri tilpasse huslejen efter husholdningens indkomst.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

            På Rådets vegne

         V. SHIARLY

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Bibeholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

      (3)  EUT C 212 af19.7.2011, s. 13.

      (4)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Den konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger, er genberegnet af Kommissionen på basis af oplysningerne i programmerne ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.

      (6)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.


				|

		52013PC0778

			Henstilling med henblik på RÅDETS AFGØRELSE om godkendelse af Kommissionens indgåelse på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne af en protokol til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union /* COM/2013/0778 final */

			   	BEGRUNDELSE
Den 24. september 2012
bemyndigede Rådet Kommissionen til på Den Europæiske Unions, dens
medlemsstaters og Republikken Kroatiens vegne at føre forhandlinger med Den
Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien om indgåelse af en protokol til stabiliserings-
og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater
på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden
side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske
Union.
Forhandlingerne gik i gang den 18. december
2012 efter forudgående tekniske konsultationer med Den Tidligere Jugoslaviske
Republik Makedonien om spørgsmålet. Der var flere forhandlingsrunder den
25. januar 2013 og den 10. april 2013. Regeringen for Den
Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien bekræftede sin tilslutning til
protokollen den 25. oktober 2013. Protokollen ajourføres for at
afspejle EU's toldtarif fra 2013 og den gradvise ophævelse af told i henhold
til stabiliserings- og associeringsaftalen. Teksten til protokollen er knyttet
til afgørelsen.
Kommissionen foreslår, at Rådet
træffer afgørelse om undertegnelse og midlertidig anvendelse af protokollen på
vegne af Den Europæiske Union og indgår protokollen på vegne af Den Europæiske
Union og dens medlemsstater. Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) er
også part i stabiliserings- og associeringsaftalen. Hvad angår indgåelsen af
protokollen på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne foreslår
Kommissionen, at Rådet giver sin godkendelse, jf. Euratomtraktatens artikel
101, andet afsnit.
I henhold til Euratomtraktatens
artikel 101 vedtages afgørelsen om at undertegne aftalen af Kommissionen, mens
afgørelsen om at indgå aftalen af vedtages af Kommissionen med Rådes
godkendelse. Det er derfor nødvendigt at vedtage særskilte afgørelser for EU's
og Euratoms undertegnelse og indgåelse af protokollen
Med hensyn til indgåelsen af
protokollen på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne foreslår
Kommissionen, at Rådet:
–
giver sin godkendelse, jf. Euratomtraktatens
artikel 101, andet afsnit.
Henstilling med henblik på
RÅDETS AFGØRELSE
om godkendelse af Kommissionens indgåelse på
Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne af en protokol til stabiliserings-
og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater
på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden
side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske
Union
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse
af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 101, andet afsnit,
under henvisning til henstillingen fra
Kommissionen og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Den 24. september 2012 bemyndigede Rådet
Kommissionen til at indlede forhandlinger med Den Tidligere Jugoslaviske
Republik Makedonien om en protokol til stabiliserings- og associeringsaftalen
mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den
Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side for at tage hensyn
til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union.
(2)
Disse forhandlinger er vel afsluttede.
(3)
Kommissionens indgåelse af protokollen bør
godkendes i anliggender henhørende under Det Europæiske Atomenergifællesskab.
(4)
Undertegnelsen og indgåelsen af protokollen er
omfattet af en særskilt procedure for så vidt angår anliggender henhørende
under Den Europæiske Union.
BESTEMT FØLGENDE:
Eneste artikel
Kommissionens indgåelse på Det Europæiske
Atomenergifællesskabs vegne af en protokol til stabiliserings- og
associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på
den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden
side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske
Union ("protokollen") godkendes herved.
Teksten til protokollen er knyttet som bilag
til Rådets afgørelse om undertegnelse og midlertidig anvendelse af en protokol
til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og
deres medlemsstater på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik
Makedonien på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens
tiltrædelse af Den Europæiske Union.
Udfærdiget i Bruxelles, den […].
                                                                       På
Rådets vegne

                                                                       Formand