ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (79) 3
Vol. 1979/0001
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak---                                                                      KOM(79)3 endelig udg.
                                                                     Bruxelles, den 17 januar 1979.
                                                                      INTERNT DOKUMENT
      Kommissionens Sekretariat
                                       HENSTILLING TIL RÅDET AFGØRELSE
                                                om forhandling
                                af Den tredje internationale Kakaooverenskomst
                                    (Forelagt Rådet af Kommissionen)
    0
®K79) 3 endelig tidg,
 ---pagebreak---  Indledning
Der skal fra den 29. januar til den 23 . februar 1979 i Geneve afholdes en kon
ference inden for UNCTAD. På denne konference skal det- forhandles en Tredje
international Kakaooverenskomst « Kakao står opført på listen over de 18 vare
grupper i det samlede integrerede program (UNCTAD 1 s erklæring nr. 93 IV),
Kakao er en af de vigtigste landbrugsråvarer , som udviklingslandene udfører
(3,5 mia dollars i 1977 ), og Fællesskabet er verdens største importør (værdien
af importen fra tredjelande 1977 - 1 600 millioner RE ), på grund af de store
chokolade-, sukkervare- og biscuitfabrikker, der bl.a. er afhængige af for
syninger med denne råvare , som navnlig fremstilles i nogle få udviklingslande
i Afrika og Latinamerika.     Der findes desuden en betydelig handel inden for
EØP med kakao- og chokoladeråstoffer ( 820 millioner RE i 1977 )«
Fællesskabet og medlemsstaterne har undertegnet Den anden internationale Kakao-
overenskomst , der trådte i kraft den 1 . oktober 1976 , og som udløber den 30 .
september 1979«                       ~
I denne meddelelse er der foretaget en opstilling af retningslinjerne for Fæl
lesskabets politik under de planlagte forhandlinger , og der er forslag til for-
handlingsdirektiver på grundlag af et udkast til en påtænkt overenskomst , idet
afgørelsen , der bemyndiger Kommissionen til at forhandle i Fællesskabets navn ,
                           1)
er baseret på artikel 113 •
Det internationale Kakaoråds beslutning om at fastsætte den 29. januar 1979 som
indledning for konferencen blev først truffet den 15 « december 1978 på baggrund
af resultaterne fra de forberedende møder fra den 4o "til den 13 . december 1978 .
Det har således ikke været muligt at forelægge denne meddelelse på et tidligere
tidspunkt , og en drøftelse heraf i Rådet er særdeles uopsættelig.
1 ) Jf. dokument KOM(i?07/78 ) endel . udg. af 5« oktober 1978 om forhandling af
    en international naturgummioverenskomst og Kommissionens beslutning om forud
    at indhente udtalelse fra Domstolen i overensstemmelse med udtalelsesproce-
    duren i EøF-traktatens artikel 228 , stk„ 1 , sindet afsnit , navnlig om Fælles
    skabets kompetence til at kunne indgå denne overenskomst .
 ---pagebreak---                                    - 2 -
 1.  Den anden internationale Kakaooverenskomst
Den anden internationale Kakaooverenskomst trådte i kraft midlertidigt den 1 .
oktober 1976 med deltagelse af alle større eksporterende og importerende lande
med undtagelse af De forenede Stater , som heller ikke havde undertegnet den
første overenskomst .   Ved Rådets afgørelse af 28 . septeæber 1976 ' meddelte
Fællesskabet , at det som importerende medlem ville anvende overenskomsten mid
lertidigt « Rådets forordning (EØF) nr. 2762/76 af 19« oktober 1 976 ^ ^ har gjort
det muligt inden for Fællesskabet at anvende de økonomiske regler og kontrol-
regler for overenskomsten.    Overenskomsten trådte i kraft definitivt den 7 »
november 1977 } i en meddelelse , der er forelagt til godkendelse , anbefaler
Kommissionen Rådet at tiltræde denne overenskomst , som nu er blevet ratifice
ret af alle medlemsstaterne .
Da situationen på verdensmarkedet har været præget af en hårfin balance mel
lem udbud og efterspørgsel og undertiden af en vis mangel , blev overenskomstens
stabiliseringsmekanismer ikke sat i gang ( kvotering af eksporten og køb og
videresalg af overskuddet gennem et stødpudelager på grundlag af forskellige
prisniveauer ); det har for stødpudelagret ikke været nødvendigt at opkøbe over
skud , og der har derfor ophobet sig midler til finansiering heraf , idet bi
dragene fra medlemslandenes eksport og bidragene fra medlemslandes      import
fra ikke-medlemmer fortsat er blevet indbetalt j stødpudelagret vil råde over
ca. 200 millioner dollars pr. 30 . september 1 97    på hvilken dato den nuværende
overenskomst udløber .
De i overenskomsten fastsatte priser på 39-55 US-cents prc pound , blev hævet
i september 1977 til 6j?-81 US-cents , men de ligger fortsat meget lavere end
markedspriserne , som i to år har ligget over 130 US-cents pr. pound.
1 ) EPP L 321 af 20 . november 1976 ( som ligeledes gengiver overenskomstens tekst ),,
 ---pagebreak---                                    - 3 -
 2.  Situationen inden forhandlingerne indledes
 Da man skulle tage stilling til , hvorvidt overenskomsten skulle forlænges med
 to år eller genforhandles efter udgangen af de tre første år , anmodede produ-
 centlandene øjeblikkeligt om, at overenskomsten blev ggnforhandlet .
 Skønt importlandene havde foretrukket en forlængelse af den nuværende overens
 komst besluttede Det internationale Kakaoråd i juli 1978 , at overenskomsten
 skulle genforhandles inden for UNCTAD og at et forberedende udvalg skulle ud
arbejde et udkast til en tredje international overenskomst med en mere enkel
og smidig stabiliseringsordning end dem , der fandtes i overenskomsterne fra
 1972 og 1975 .
Det forberedende udvalg, som De forenede Stater deltager i som ikke-medlem ,
behandlede en undersøgelse , udarbejdet i Den internationale Kakaoorganisations
sekretariat vedrørende den verdensøkonomiske situation for kakao og dens sand
synlige udvikling indtil 1935 } i udvalget gennemgik man de forslag, som en
række lande , navnlig producent landegruppen samt Schweiz og De -forenede Stater
havde fremlagt . Disse forslag er baseret på, at der oprettes et internationalt
stødpudelager som den vigtigste mekanisme til stabilisering af markedet , (men
som den eneste mekanisme for De forenede Staters vedkommende ).
F&llesskabet fandt , at disse forslag var et tilstrækkeligt grundlag for drøf
telser til d.et indledende arbejde og fremsatte således ikke sit eget forslag,
da det på linje med størstedelen af forbrugerlandene gik ind for en mere enkel
og smidig overenskomst , som ikke længere skal baseres på eksportkvotaer som <*en
vigtigste reguleringsmekanisme , men på et internationalt stødpudelager , der kan
gribe direkte ind på markedet på grundlag af visse prisniveauer.     Fællesskabet
ville dog ikke på forhånd udelukke , at der blev truffet supplerende foranstalt
ninger med henblik på at styrke stødpude lagret s funktion , hvis det - omend det
er usandsynligt - skulle vise sig nødvendigt i forbindelse med en femårig over-
                                                                                %
enskomst .
 ---pagebreak---  I det forberedende udvalg har producentlandene peget pa en anden form for stød-
pudelager, der ved prisfald kun køber hos producentlandene uden at gå under en
garanteret minimumpris , der er udbygget med supplerende foranstaltninger såsom :
eksportkvoter - handelsrestriktioner over for ikke-medlemmer - utraditionel an
vendelse af overskuddet . Overenskomsten skulle have en treårig gyldighedsperi-
ode med mulighed for en forlængelse ved Rådets afgørelse med yderligere to år.
Alle forbrugerlandene er overordentlig interesserede i , at markedet får til
strækkelige forsyninger til rimelige priser , for alle undersøgelser viser, at
mulighederne for en forbrugsudvidelse af kakao fortsat er stor , selv i de
traditionelle forbrugerlande , som De forenede Stater og de vesteuropæiske lande«
Derfor er stagnationen i verdensproduktionen på trods af højere priser foruro
ligende , samtidig med at der også er store udsving i de vigtigste producentlan-
des årsproduktion med det resultat , at en regelmæssig forsyning af markedet ikke
altid kan finde sted ; anvendelse af erstatningsprodukter for kakao vinder fort
sat frem.
Forbrugerlandene har i de seneste år ofte givet udtryk for bekymringj derfor
må det grundliggende mål for den nye overenskomst være at bringe ligevægt på
markedet . Skønt man ikke kan fjerne alle kortfristede pris svingninger , ville
der kunne garanteres importlandene tilstrækkelige og regelmæssige forsyninger
til priser, der på en gang kan stimulere en produktionsudvidelse og begrænse
anvendelsen af erstatningsprodukter .
              \
 ---pagebreak---                                      - 5 -
     3 . Fællesskabets holdning i forbindelse med de vigtigste aspekter i den
          tred.je internationale overenskomst
     Det indledende arbejde , der afsluttedes den 13 . december 1978 , lader
     størstedelen af de vigtigste aspekter i den tredje overenskomst stå
^    uløste , da de betydeligste partnere i overenskomsten indtager forskellige
     holdninger dertil .
     Forhandlingerne vil altså blive vanskeligere end dem , der førte frem til
     den anden overenskomst , for det drejer sig ifølge Kommissionen ikke
     længere om at foretage mindre ændringer til den nuværende overenskomst ,
     men' at udarbejde en helt anden og enklere overenskomst , der i alt væ
     sentlighed hviler på et internationalt stødpudelager, hvortil en del af
     finansieringen allerede fra nu af er sikret gennem midler, som Den
     internationale Kakaoorganisation (i.C.C.O. )^ har indsamlet i de seks
     år, den har eksisteret . Hidlerne til den resterende del af finansierin
     gen skal fremskaffes ved , at man i den tredje overenskomst opretholder
     de bidrag, der pålægges handelen med kakao .
    Stødpudelagerets effektive funktionsmåde vil naturligvis være afhængig af
     produktionsudviklingen . Ordningen træder først i kraft , når der er et
     overskud på markedet . I tilfælde af prisfald opkøber stødpudelageret
    dette overskud og påtager sig dermed sin stabiliserede funktion . I til
     fælde af prisstigninger sælger det kakao .
    Under den nuværende situation på markedet vil der sandsynligvis ikke være
  * overskud på mellemlang sigt , men produktionsforholdene og markedssitua-
    tionen opfordrer til forsigtighed , og det er højst muligt , at en del
    af stødpudelagerets kapacitet i en femårig overenskomstperiode må anven
    des til konjunkturbestemte reguleringer af markedet .
    Et andet vigtigt forhold er den hyppighed og pludselighed samt det omfang,
    hvormed priserne på denne vare svinger, idet kakao er en af de mest
                        2)
    ustabile råvarer . Stødpudelagerets interventionsområder skal altså
    ligge på begge sider af en tilstrækkelig bred midterzone , inden for
    hvilken det principielt ikke skal intervenere , - fordi det er uhensigtsmæs
    sigt , da det vanskeliggør den økonomiske forvaltning.
    1 ) International Cocoa Organisation.
    2 ) Det gennemsnitlige prisudsving (i faste dollarpriser) i forhold til et
         glidende gennemsnit over fem år (tidsrummet 1955-1977 ) for kakao : nt lfot
         for sukker: 14»4$» for naturgummi : 13,4$» for kobber: 16,2$.
 ---pagebreak--- Et sidste og afgørende aspekt er naturligvis problemet omkring minimum-
 og maksinrampriserne , deres fastsættelse samt betingelserne for ændring.
Da det drejer sig her om det vanskeligste problem i enhver forhandling
 om en international vareoverenskomst med prisskalaer, som der først
 findes en løsning på i forhandlingernes sidste fase . vil Kommissionen
                                                     4k
på dette tidspunkt ikke fremsætte noget forslag med talberegninger.
Det er imidlertid indlysende , at priserne i den nuværende overenskomst
 (65-8I US-cents pr. pound ) skal ændres i opadgående retning af tekniske
grande (større forskel mellem minimtun- og maksimumpris ) og af økonomiske t
idet der tages hensyn til stigningen i omkostningerne , hvilken står i
forbindelse med de monetære og inflatoriske aspekter i verdensøkonomien
- og til det nødvendige i at tilskynde til en produktionsudvidelse og i
at fortsætte de allerede igangværende bestræbelser - og til mulighederne
for at øge forbruget til priser, der ligger over den nuværende skala
 (men som naturligvis skal være tinder verdensmarkedets , der har været
oppe på 150 US-cents pr. pound i 1978 )«
Kommissionen forbeholder sig derfor ret til på et senere tidspunkt at
fremsætte mere konkrete forslag om prisniveauet i overenskomsten , men
vil drage omsorg for, at der ikke udsendes tal uden for Itellesskabet ,
før man er nået frem til forhandlingernes slutfase .
Det vedlagte udkast til direktiver skulle kunne tjene som forhandlings
grundlag for Fællesskabet , da det i den nuværende situation omfatter
alle vigtigere og nye aspekter i en Tredje international Kakaooverens-
komst .
 ---pagebreak---                                  - 7 -
4. Fællesskabets deltagelse
    Interessen for at Fællesskabet deltager aktivt er helt indlysende . I det
    forberedende arbejde forud for de to første overenskomster samt under
    forhandlingerne af disse og i forbindelse med forvaltningen deraf har
    Fællesskabets indsats fundet sted sideløbende med< medlemsstaternes , idet
   de alle er medlemmer af overenskomsten . Generelt har der stadigvæk
    været tale om en fælles holdning til de vigtigste problemer , uden at der
   har været stillet spørgsmål om det retlige grundlag, og uden at kompe-
   tenceproblemerne er blevet løst .
   Kommissionen mener, at Fællesskabet af de samme grunde , som der er rede
   gjort for i en tidligere meddelelse om forhandlingen om en international
   naturgummiaftale, der indebærer tilsvarende forhandlingsprocedurer* \ i
   fremtiden skal forhandle alene og indgå Sen tredje Kakaooverenskomst på
   medlemsstaternes vegne . Uden at foregribe den udtalelse , der forinden
   er rettet anmodning om hos Bomstolen , henviser Kommissionen i denne
   forbindelse til , at alle overenskomstens økonomiske følger direkte og i
   væsentlig grad berører mængden af og vilkårene for den internationale
   kakaohandel , hvorfor Fællesskabet har alene kompetence til i henhold
   til Romtraktatens artikel 113 at lede forhandlingerne heraf.
   Ligesom Fællesskabet skal deltage i forhandlingerne , skal det også del
   tage i overenskomsten , hvilket der skal tages hensyn til i forbindelse
   med de administrative og juridiske bestemmelser om undertegnelse og god
   kendelse af overenskomsten, stemmeret , afstemningsprocedure , valg til
   overenskomstens organer og bidrag til administrationsbudgettet . Disse
   overvejelser indgår i de vedlagte udkast til Rådets afgørelse og til
   direktiver^.
  l ) Dok. KOM(507)78 endelo tidg. af 5 * oktober 1978
 ---pagebreak---                                                                   BILAG I
                           Henstilling -til
                          RÅDETS AFGØRBISE
                           om forhandling af
               Sen tredje internationale Kakaooverenskomst
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLIES SKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske
Ptellesskab , særlig artikel 113 t
under henvisning til henstilling fra Kommissionen , og
ud fra følgende betragtninger :
Fællesskabet er part i Den internationale Kakaooverenskomst af 1975 fra
dens ikrafttræden den 1 . oktober 1976 med forbehold af en senere endelig
godkendelse*^}
denne overenskomst udløber den 30 . september 1979 ;        '
en international konference skal finde sted fra den 29 * januar til den
23 * februar 1979 i Geneve inden for UNCTAD med henblik på, at forhandle
en Tredje international Kakaooverenskomst ; Fællesskabet skal være part
i disse forhandlinger , der omhandler spørgsmål under den fælles handels-
politik .
TRUFFET FØLGENDE AFGØREISE :
                               Eneste artikel
Kommissionen bemyndiges til , på fællesskabets vegne , at føre forhandlin
ger med henblik på indgåelse af en Tredje international Kakaooverens-
komst .
Kommissionen skal føre disse forhandlinger i henhold til de i bilaget
opførte direktiver, og i samråd med det særlige udvalg, der er nedsat
i henhold til bestemmelserne i traktatens artikel 113 .
Udfærdiget . i Bruxelles , den             197
                                                    På Rådets vegne
                                                    Formand
l ) EFP L 321 af 20 . november 1976 . s . 29 .
 ---pagebreak---                                                            BILAG II
                             UDKAST TIL
         forhandlingsdirektiver vedrørende Den tredje
                   internationale Kakaooverenskomst
          ( Genève den 29 » januar - 23 » februar 1979 )
Disse direktiver omfatter de økonomiske og administrative bestemmelser
i et udkast til en Tredje international Kakaooverenskomst , særlig ved
rørende de aspekter, der er tydeligt forskellige fra de to foregående
overenskomster. Fællesskabets mål er i modsætning til de foregående at
indgå en mere enkel og mere smidig overenskomst y som     i al væsent
lighed bygger på et internationalt stødpudelager, der skal intervenere
på markedet på grundlag af aftalte prisniveauer. Denne stabilisering
af markedet skal navnlig sætte producentlandene i stand til enten at
øge eller at opretholde deres produktion , således at forbrugerlandene
har rådighed over tilstrækkelige og regelmæssige tilførsler af kakao .
Disse direktiver kan ændres og suppleres under forhandlingerne på
grundlag af forslag fra Kommissionen .
 ---pagebreak--- DE VIGTIGSTE ØKONOMISKE BESTEMMELSER
1 . St0dpudelagre
    a) Kapacitet
        For at overenskomstens mål under hensyntagen til markedssituationen
        i en overskuelig fremtid kan opfyldes , synee en maksimumskapacitet
        på 250 000 tons kakaobønner tilstrækkelig under normale forhold«
    b ) Finansiering
        Midlerne fra de to foregående overenskomster skal anvendes til
        finansiering af den tredje overenskomst . De resterende midler til
        finansiering af lageret fremskaffes ved opretholdelse af det eksiste
        rende "bidrag på 1 US-cent pr . pound kakaonønner . Opkrævningsordnin
        gen fra overenskomsten af 1975 kan bibeholdes , idet indkomsterne
        fra dette bidrag er I.C.C.O. 's ejendom og ikke medlemsstaternes .
        Overenskomstens Råd skal have bemyndigelse til at ændre eller op
        hæve dette bidrag og anvende andre finansieringskilder , som f.eks .
        lån .
        Der skal tages hensyn til at der på et senere tidspunkt skal opret
        tes en fælles fond og de muligheder dette medfører ; det skal i en
        særlig artikel fastsættes i overenskomsten , af hvilken art forbindel
        serne med den fælles fond skal være .
    c ) Afvikling
        Vilkårene for afvikling af stødpudelageret skal gennemgås på ny.
        Eventuelle resterende beløb fra de midler , der er indkommet i med
        før af den tredje overenskomst , skal fordeles mellem alle medlemmer
        efter kriterier , der skal nærmere fastsættes .
2 . Prismekanisfae
    a) Prisskala
        For at stødpudelageret kan fungere , skal der fastsættes en pris-
        skala med en minimumpris og en maksimumpris for kakaobønner . Disse
        priser udtrykkes i US$ uden at udelukke andre muligheder . Inden for
        prisskalaen skal der fastsættes en beløbsramme , inden for hvilken
        stødpude lageret principielt ikke optræder og som har en øverste og
        nederste grænse på højst 2C$ fra gennemsnitsprisen . Minimumprisen
        og maksimumprisen inden for prisskalaen befinder sig således højest
        henholdsvis 25% under og 25$ over gennemsnitsprisen .
 ---pagebreak--- b ) Prisændringer
    Inden udgangen af overenskomstens andet og fjerde anvendelsesår op
    tager Rådet minimumprisen og maksimumprisen til overvejelse og kan
    ændre dem med kvalificeret flertal . Størrelsen af den ændrede pris-
    skala overlades til Rådets skøn. Kriterierne for drøftelse og ændrin
    ger vil være de samme som for overenskomsten a£ 1975 med følgende
    tilføjelses
    Når der er anvendt 80$ af de til rådighed stående økonomiske midler ,
    eller når nettokøb eller -salg har nået 80fo af lagerets samlede kapa
    citet , skal Rådet afholde ekstraordinære møder for at træffe de nød
    vendige foranstaltninger, såsom at optage minimum- og maksimumpriserne
    til overvejelse og eventuelt ændre dem efter afstemning med kvalifi
    ceret flertal .
c ) Indikativpris
    Bestemmelserne i overenskomsten af 1975 om fastsættelse og beregning
    af indikativprisen skal gennemgås på ny under hensyntagen til stød-
    pudelagerets int ervent ionsmekanismer.
Stødpudelagerets funktioner
a) Retningslinjer for indgriben
    S-t ødpude lageret begynder at købe eller at sælge , når indikativprisen
    falder til tinder den nedre grænse eller stiger til over beløbsrammens
    øvre grænse ; stødpudelageret griber fortsat ind , for at det kan und
    gås , at indikativprisen falder til under minimumprisen eller stiger
    til over maksimumprisen . Jo hurtigere og jo mere omfattende prisud-
    svingene er , desto hurtigere skal stødpude lageret gribe ind , og desto
    større er de pågældende varemængder , afhængig af de nærmere regler ,
    som Rådet fastsætter .
    Stødpude lageret ophører først med at købe eller sælge , når indikativ-
    prisen på ny ligger inden for beløbsrammen .
b ) Køb
    Stødpudelageret foretager udelukkende opkøb af kakaobønner af aner
    kendte kurante standardkvaliteter , og i partier på mindst 100 tons .
    Bisse kakåobønner er ICCO's ejendom og er underkastet dens kontrol .
 ---pagebreak---                                   - 4 -
        Stødpude lageret s opkøb foregår til gældende markedspriser ' gennem
        de normale hånde lskanaler. Opkøbene foretages fortrinsvis hos sæl
        gere i de eksporterende medlemsstater , som er forpligtet til at "be
        svare tilbud fra lageret og til at indgå kontrakter med det eller
        gøre stødpudelageret bekendt med manglende overskud inden for et
        nærmere fastsat tidsrum .
    c ) Salg
        Salg fra stødpude lageret finder sted til gældende markedspriser og
        følger de normale handelsveje . Kakaoen afsættes til virksomheder og
        organisationer i medlemsstaterne , men fortrinsvis til købere i de
        importlande , der handler med kakao og/eller forarbejder den. De er
        forpligtet til at besvare tilbud fra stødpude lageret inden for et
        nærmere fastsat tidsrum .
    d) Stødpudelagerets beliggenhed
        Stødpude lageret skal oprettes på steder , hvorfra det er let at fore
        tage en øjeblikkelig levering af den til rådighed stående kakao til
        købere i medlemslandene og navnlig til de importerende medlemslande .
        Denne oplagring skal ligeledes sikre en økonomisk og effektiv for
        valtning af lagrene .
l ) Det står stadig åbent , om det kan accepteres , og hvorvidt det kan lade
    sig gøre , at stødpudelageret ikke køber til under minimumprisen .
 ---pagebreak--- 4 . Supplerende foranstaltninger ( beskyttelse af minimumprisen )
    Under særlige forhold , hvor det viser sig, at stødpudelageret pa 250 000 t
    ikke langere kan sikre , at minimumprisen kan opretholdes , ville det i en
    fem-årig overenskomst kunne fastsættes , at Rådet på et ekstraordinært
    møde havde "bemyndigelse til at træffe særlige foranstaltninger, der afgø
    res med kvalificeret flertal . Imidlertid synes en sådan situation lidet
    sandsynlig på mellemlang sigt .
    En eventuel forhøjelse af stødpude lageret s maksimumkapacitet med 100 000
    tons vil kun kunne påtænkes i tilfælde af , at der står økonomiske midler
    til rådighed, eller som kan stilles til rådighed, og at Rådet træffer af
    gørelse derom med kvalificeret flertal «
    Hvis stødpudelageret når op på sin maksimumkapacitet , vil Rådet kunne
    træffe andre foranstaltninger , bl.a . en afgørelse om at trække disse
    overskud tilbage fra det traditionelle marked ved at bemyndige stødpude-
    lageret til på de pågældende eksporterende medlemmers regning at drage
    omsorg for , at disse overskud anvendes til utraditionelle formål efter
    nøje fastsatte retningslinjer i de eksporterende og importerende medlems
    lande .
    Por så vidt angår eventuelle foranstaltninger , såsom en kvotering af de
    eksporterende' medlemmers eksport og en kvotering af de importerende med
    lemmers import indført fra ikke-medlemmer , ville Fællesskabet kunne gå
    med til , at sådanne foranstaltninger optages i overenskomsten fordi disse
    ville være betinget af en afgørelse fra Rådet , der kun ville kunne ind
    føre dem midlertidigt og efter afstemning med kvalificeret flertal .
 ---pagebreak---                                 - 6 -
 5 . Tilførslen til markedet ( opretholdelse af maksimumprisen)
 De producerende lande må for at gennemføre overenskomstens stabiliserende
 formål og for at skabe en ligevægt mellem deltagernes rettigheder og for
pligtelser ved en lønnende produktionspris og under anvendelse af de se
neste agro-økonomiske dyrkningsmetoder og administrationsformer sikre en
 tilstrækkelig og regelmæssig forsyning af kakao for at tilfredsstille
efterspørgselen . Rådet skal kunne anbefale egnede foranstaltninger , der
er forenelige med reglerne for den internationale handel for at kunne
sikre de importerende medlemmer en fortrinsret til leverancer i tilfælde
af , at markedet ikke skulle få tilstrækkelige tilførsler.
Overenskomsten skal indeholde nogle særlige bestemmelser vedrørende et
samarbejde mellem eksporterende og importerende lande og have en insti
tutionel ramme , der skal tjene til at imødekomme disse krav og til at
bidrage til at sikre tilstrækkelige tilførsler .
6 . Hindringer for vækst i forbruget
De utilstrækkelige tilførsler og de høje priser på kakao er en vigtig
hindring for en udvidelse af forbruget .
Fællesskabet kan ikke godkende producentlandenes forslag, der blev frem
sat på foranledning af Brasilien , om at der skal fastsættes obligato
riske og præcise bestemmelser for at fjerne de eksisterende forhindringer
for kakao i importlandene under foregivende af , at denne vare indgår i en
international aftale .
De foranstaltninger , som henhører under toldpolitikken og liberaliserin
gen af samhandelen , forhandles samlet efter GATT 1 s forhandl ingsregler .
                                                                         I
 ---pagebreak---                                 - 7 -
 III , De vigtigste administrative bestemmelser
 De almindelige juridiske og administrative bestemmelser i Overenskomsten
af 1975 forbliver gyldige under forbehold af følgende ændringer .
A. Fællesskabets deltagelse                            ^
 I en bestemmelse i overenskomsten skal det fastsættes , at Fællesskabet
med fuld ret deltager i overenskomstens drift og i alle af de af denne
fastsatte organer . I overenskomstens afsluttende bestemmelser skal der
ståt at denne overenskomst skal fra den (              og til den          )
stå åben for undertegnelse for deltagerlandene i Ben internationale Kakao-
overenskomst af 1975 °g       de regeringer , der var indbudt til De forene
de Nationers kakaokonference 1979 heriblandt EØF og andre regionale sam
menslutninger , der har kompetence af tilsvarende omfang i internationale
overenskomster . EØF og de øvrige sammenslutninger skal , så snart de har
deponeret deres accept- eller godkendelsesbestemmelser om midlertidig
anvendelse af overenskomsten , være kontraherende parter med de samme ret
tigheder og forpligtelser i henhold til overenskomstens bestemmelser som
de øvrige kontraherende parter .
B. Stemmeret
Stemmeretten i Rådet fordeles principielt mellem medlemmerne efter de i
Overenskomsten af 1975 omtalte kriterier . Fællesskabets stemmeret skal
stå i forhold til dets relative betydning som importør i kakaohandelen,
som hidrører fra de importerende medlemmer af overenskomsten.
C. Afstemningsprocedure
Afstemningsprocedurerne fra Overenskomsten af 1975 skal opretholdes .
 ---pagebreak---                                 - 8 -
D. Administrât ionsbudget
Fællesskabets bidrag til administrationsbudgettet skal for hvert regn
skabsår fastsættes til den samme forholdsvise andel , som Fællesskabets
antal stemmer udgør af alle medlemmers samlede stemmer på det tidspunkt ,
da administrationsbudgettet godkendes af Rådet .
                                                      4
E. Eksekutivdirektørens og direktøren for stødpude lagerets kompetence
Gennem overenskomstens nye struktur , der i al væsentlighed hviler på et
stødpudelager for at stabilisere priserne , tildeles direktøren for stød-
pudelagerét et øget ansvar , og hans kompetence skal afgrænses meget nøje ,
for at han fortsat kan bevare et godt forhold til eksekutivdirektøren , og
for at overenskomsten kan fungere tilfredsstillende .
F. Overenskomstens gyldighedsperiode
Overenskomsten skal forblive i kraft over en periode på fem år . Rådet kan
inden udgangen af det femte år med kvalificeret flertal bestemme , at over
enskomsten tages op til genforhandling.
Hvis et flertal af deltagerne skulle gå ind for en treårig overenskomst ,
vil Fællesskabet kunne godkende dette på betingelse af , at stødpude lageret
skal tjene som den eneste form for prisstabilisering i overenskomsten.
 ---pagebreak---                                                        BILAG III
                          Finansielle aspekter
Der er kun taget hensyn til problemet om Fællesskabets deltagelse i
finansieringen af administrationsbudgettet til Den tredie interna
tionale Kakaooverenskomst .                  '
Finansieringen af stødpudelageret finder fortsat sted gennem de bi
drag, der pålægges handelen med kakao og ikke gennem direkte bidrag
fra de deltagende lande .
Fællesskabets årlige bidrag til administrationsbudgettet beløber sig
til ca .:
- 250 000 ERE , hvis De forenede Stater deltager i Den tredie Overenskomst
– 330 000 ERE . hvis De forenede Stater ikke deltager i overenskomsten.
                   *


HENSTILLING MED HENBLIK PAA RAADETS AFGOERELSE OM FAELLESSKABETS HOLDNING I DE INTERNATIONALE FORHANDLINGER OM BETINGELSERNE OG VILKAARENE FOR STATSGARANTEREDE EKSPORTKREDITTER TIL JUMBOJETFLY, DER ANVENDES TIL KOMMERCIEL FLYVNING


HENSTILLING TIL RAADETS AFGOERELSE OM REVISION AF BELOEBENE I FORBINDELSE MED DOKUMENTATIONEN I HENHOLD TIL BILAG II VEDROERENDE DEFINITIONEN AF BEGREBET " VARER MED OPRINDELSESSTATUS " OG METODERNE FOR ADMINISTRATIVT SAMARBEJDE, KNYTTET TIL AFGOERELSE 80/1186/EOEF OM DE OVERSOEISKE LANDES OG TERRITORIERS ASSOCIERING MED DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB


Avis juridique important

|

31965H0403

65/403/CEE: Recommandation de la Commission, du 29 juillet 1965, adressée au royaume de Belgique, au sujet de la loi du 5 avril 1965 créant un Fonds d'assainissement de l'agriculture (Kun de franske og nederlandske udgaver er autentiske) /* Den danske udgave er ikke til rådighed */

EF-Tidende nr. 144 af 12/08/1965 s. 2445 - 2446

 /* Der findes ingen dansk version af dette dokument, da det ikke er indeholdt i den danske Specialudgave. Kriterierne for at udelade retsakter var foelgende:  - akter, som ikke laengere havde virkning paa tidspunktet for Danmarks indtraeden i Faellesskabet (1. jan. 1973)  - akter, hvis virkning automatisk ophoerte paa indtraedelsestidspunktet (f.eks. visse aftaler mellem Faellesskabet og Det Forenede Kongerige, Irland eller Danmark)  - akter, som kun er bindende for dem, de er rettet til, og som derfor kun er autentiske paa originalsproget  - ikke-bindende akter  - akter, som ikke skoennedes tilstraekkeligt betydningsfulde til at blive medtaget  - visse akter, som tilbagekaldtes under udarbejdelsen af specialudgaven.  oknoda73 */


title: Kommissionens henstilling nr. 161/78/EKSF af 27. januar 1978 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold for visse plader af jern og stål med oprindelse i Japan

text:
 28 . 1 . 78                                   De Europæiske Fællesskabers Tidende                                         Nr. L 23/35
                                   KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr. 161 /78 / EKSF
                                                         af 27 . januar 1978
                  om indførelse af en midlertidig antidumpingtold for visse plader af jern og stål
                                                      med oprindelse i Japan
 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE                                        I 350 000 tons mellem 1974 og 1977 ; importen med
 FÆLLESSKABER HAR —                                                    oprindelse i Japan er steget fra 61 600 tons i 1974 til
                                                                       247 000 tons i de første ni måneder i 1977 og im
 under henvisning til traktaten om oprettelse af Det                   porten har følgelig kunnet opnå en samlet andel på
 europæiske Kul - og Stålfællesskab, særlig artikel 74 og              over 1 0 % og en andel på 3,4 % for så vidt angår im
 86,                                                                   porten med oprindelse i Japan samt leverancerne fra
                                                                      Tjekkoslovakiet, som allerede er pålagt en midlertidig
 under henvisning til Kommissionens henstilling 77/                    antidumpingtold ; oplysningerne viser endvidere at
 329/ EKSF af 15 april 1977 om beskyttelse mod dum                    Fællesskabets jern - og stålindustri befinder sig i en kri
 ping, præmier eller subventioner fra lande, der ikke til             sesituation præget af et fald i produktionen på ca.
 hører Det europæiske Kul - og Stålfællesskab ('), æn                 II % mellem 1984 og 1977 og af afskedigelser af og
 dret ved henstilling nr. 3004/77/ EKSF (2), særlig arti              arbejdstidsnedsættelser for de ansatte, hvis antal er fal
 kel 15 og 19 ,                                                       det fra 780 000 til 720 000 mellem 1974 og 1977 ; det
                                                                       fremgår sluttelig af oplysningerne, at Fællesskabets
 under henvisning til udtalelse fra Det rådgivende Ud                 jern - og stålindustri har haft betydelige tab i de fleste
                                                                      af de berørte virksomheder ;
 valg nedsat i henhold til henstilling 77/329/EKSF, og
 ud fra følgende betragtninger :                                       for at bøde på denne situation har Kommissionen
                                                                      blandt andet indført er system med vejledende pri
 Kommissionen har modtaget en klage, der er indgivet                  ser ^) for salg inden for Fællesskabet af visse jern - og
 på den pågældende fællesskabsindustris vegne, og som                 stålprodukter fremstillet af den europæiske jern - og stå
 indeholder bevismateriale vedrørende forekomsten af                   lindustri ;
 dumping for visse plader af jern og stål med oprin
 delse i Japan og visse andre lande, samt beviser for en
 deraf følgende væsentlig skade ;                                      importprisen i Fællesskabet på produkter med oprin
                                                                       delse i Japan er væsentligt lavere end de nævnte vejle
 Kommissionen har offentliggjort basispriserne (3) fast              dende priser ; sådanne underpriser forhindrer de eruo
 sat på grundlag af den laveste normale pris eller de la              pæiske producenter i at opnå de vejledende priser og
veste normale produktionsomkostninger i det eller de                  bringer ligevægten i det samlede prissystem i fare og
 leverandørlande, i hvilke der hersker normale konkur                 truer med at forvolde væsentlig skade for Fælles
 rencevilkår ; heri er indbefattet transport- og forsik              skabets industri eller for en større del af denne ;
 ringsomkostninger samt told ;
 importprisen til Fællesskabet på de produkter, som er                Kommissionen er af en medlemsstat blevet anmodet
genstand for klagen , er blevet sammenlignet med                      om øjeblikkelig indgriben ;
 disse basispriser ;
det fremgår af en foreløbig undersøgelse på grundlag                  i betragtning af den alvorlige situation , som præger
 af denne sammenligning, at disse produkter med op                    Fællesskabets jern - og stålindustri, er det i Fællesska
 rindelse i Japan tilbydes indført i Fællesskabet (det                bets interesse nødvendigt at gribe ind omgående ;
 franske marked) til priser, som ligger under basispri
serne, og at der foreligger dumping, hvis margen udgø
 res af denne prisforskel ;                                           det påhviler Kommissionen , uden at dette foregriber
                                                                      udfaldet af den i henhold til artikel 11 i henstilling
                                                                      77/329/EKSF indledte undersøgelse, omgående at
 hvad angår skaden for den berørte erhvervsgren, viser                træffe beslutning om indførelse af foreløbige foranstalt
de for Kommissionen forelagte oplysninger, at im                     ninger i form af en midlertidig antidumpingtold på
 porten til Fællesskabet af de pågældende produkter er                importen af de pågældende produkter med oprindelse
øget, idet den samlet er steget fra 560 000 tons til                  i Japan , hvis sats svarer til forskellen mellem den af
                                                                      Kommissionen offentliggjorte basispris for dette pro
(') EFT nr. L 114 af 5. 5 . 1977, s . 6 .                             dukt og dets importpris i Fællesskabet —
(2 ) EFT nr. L 352 af 31 . 12. 1977, s . 13 .
(3) Jf. Kommissionens meddelelse af 31 . december 1977 om
     basispriserne for visse jern - og stålprodukter, EFT nr. L       ("») EFT nr. L 114 af 5 . 5 . 1977, s . 1 , EFT nr. C 174 af 22. 7.
     353 af 31 . 12. 1977, s . 1 .                                         1977 og EFT nr. L 352 af 31 . 12 . 1977, s . 17 .
 ---pagebreak--- Nr. L 23/36                             De Europæiske Fællesskabers Tidende                              28 . 1 . 78
VEDTAGET FØLGENDE HENSTILLING :                                                   Artikel 3
                        Artikel 1
                                                            Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne .
1 . En midlertig antidumpingtold indføres på føl
gende produkter med oprindelse i Japan :
— plader af jern og stål, andre end »elektriske«, kun       Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltnin
    koldtvalsede, af tykkelse under 3 mm ,                  ger for at bestemmelserne i denne henstilling finder
— position i den fælles toldtarif : 73.13 B II b) og c),    anvendelse fra den 28 . januar 1978 ; de anvendes dog
                                                            højst i en periode på 3 måneder.
— NIMEXE nr. 73.13-43, 45, 47 og 49 .
2. Denne told er lig med forskellen mellem den af
Kommissionen offentligjorte faktiske pris (basispris
plus tillæg) på dette produkt og den faktiske kontrahe
rede pris (basispris plus tillæg) på det samme produkt
fastsat franko grænse, fortoldet.                           Udfærdiget i Bruxelles, den 27. januar 1978 .
3 . De gældende bestemmelser for opkrævning af
told anvendes på opkrævningen af denne told .
                        Artikel 2
                                                                                På Kommissionens vegne
De i artikel 1 omhandlede produkters overgang til fri                                Wilhelm HAFERKAMP
omsætning i Fællesskabet er betinget af, at der stilles
en sikkerhed, der svarer til den midlertidige told.                                      Næstformand


Avis juridique important

|

52004SC0821

Henstilling med henblik på Rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Letlands konvergensprogram, 2004-2007  /* SEK/2004/0821 endelig udg. */

Henstilling med henblik på RÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Letlands konvergensprogram, 2004-2007(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSERådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker [1] fastsætter, at ikke-deltagende medlemsstater, dvs. dem, der ikke har indført den fælles valuta, skal forelægge konvergensprogrammer for Rådet og Kommissionen med henblik på en periodisk multilateral overvågning efter traktatens artikel 99.[1]  EFT L209 af 2.8.1997. Alle de dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan ses på følgende website: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/main_en.htm.I overensstemmelse med artikel 9 i forordningen skal Rådet undersøge hvert enkelt konvergensprogram på grundlag af vurderinger foretaget af Kommissionen og det ved traktatens artikel 114 nedsatte udvalg (Det Økonomiske og Finansielle Udvalg). På grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg skal Rådet afgive en udtalelse efter at have undersøgt programmet. Ifølge forordningen skal medlemmerne forelægge årlige opdaterede konvergensprogrammer, der også kan undersøges af Rådet efter samme procedurer.De ti lande, der tiltrådte EU den 1. maj 2004, er omfattet af en dispensation og deltager derfor endnu ikke i den fælles valuta. De har forpligtet sig til at forelægge deres konvergensprogrammer senest den 15. maj 2004 og en første opdatering ved udgangen af 2004.Letlands konvergensprogram for perioden 2004-2007 blev forelagt den 14. maj 2004. Kommissionen har foretaget en teknisk gennemgang af dette program under hensyntagen til resultaterne af prognoserne fra foråret 2004 og adfærdskodeksen [2] samt de principper, der er fastlagt i Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet af 27. november 2002 om bedre samordning af finanspolitikken [3]. Denne gennemgang giver grundlag for følgende vurdering:[2]  Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs reviderede udtalelse om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, som godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.[3]  KOM(2002) 668 endelig af 27.11.2002.Letlands første konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007, blev forelagt den 14. Maj 2004. Programmet omfatter planer om tilslutning til ERM II ved begyndelsen af 2005, kort efter at valutatilknytningen skifter fra SDR til euro den 1. januar. Indførelsen af euroen er planlagt til 2008, efter at konvergenskriterierne er opfyldt i 2007. Dokumentet inkorporerer foranstaltningerne i budgettet for 2004 og støtter sig til det økonomiske førtiltrædelsesprogram (PEP) for perioden 2003-2006.Programmet er kun delvis i overensstemmelse med datakravene i den reviderede "adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form". Bl.a. er nogle af dataene endnu ikke fuldstændig i overensstemmelse med ESA95-normerne, og tallene for statens gæld og underskud bør behandles med forsigtighed, idet de data, der blev forelagt i den finanspolitiske meddelelse fra marts 2004, ikke blev valideret af Eurostat; der består som helhed stor tvivl om kvaliteten og konsistensen af de tilgrundliggende data.Efter en imponerende vækst på gennemsnitlig 6,2 % i femårsperioden 1999-2003, med en vækst på 7,5 % i 2003, forventes der i det makroøkonomiske scenario en årlig vækst i BNP på gennemsnitlig 6,6 % i programperioden. I forhold til Kommissionens prognoser fra foråret 2004 er de lettiske myndigheder mere optimistiske med hensyn til væksten i BNP i 2004 og 2005, idet der forventes en BNP-vækst hvert år på 6,7 % i forhold til 6,2 % hvert år ifølge Kommissionens prognose. Forskellen skyldes hovedsagelig de lettiske myndigheders forventninger om en særlig stærk vækst i privatforbruget og de private investeringer. Den stærke vækst i den indenlandske efterspørgsel forventes at fortsætte på mellemlang sigt; selv om en sådan vækst ikke er urealistisk, forekommer den ikke helt forenelig med antagelsen om et stort underskud på de løbende poster, som forbliver stabilt i programperioden (8,5-9,0 % af BNP). Den forventede vækst i programmets to sidste år falder en smule til 6,5 %, hvilket igen kan anses for plausibelt, men ikke tilstrækkelig forsigtigt til at understøtte en finanspolitisk planlægning på mellemlang sigt. Foruden sårbarheden over for eksterne efterspørgselsrystelser udgør strukturelle begrænsninger en risiko for væksten. De makroøkonomiske prognoser er som helhed plausible, om end de går i den optimistiske retning.For at nå den lettiske nationalbanks målsætning om prisstabilitet har valutaen (lats) siden 1994 været knyttet til SDR til en fast kurs med et normalt udsvingsbånd på ±1 %. Lats faldt derfor over for euroen fra begyndelsen af 2002 med et vist delvist omslag siden begyndelsen af i år. Valutakursens tilknytning til SDR har med held bidraget til den inflationshæmmende proces i Letland. Mellem 1999 og 2002 var HICP-inflationen beskeden, gennemsnitlig 2,3 % om året. Siden sommeren 2003 har inflationen imidlertid været stigende, påvirket af stigninger i administrativt regulerede priser (navnlig energitakster, lejeudgifter og sundhedsgebyrer), indirekte skattejusteringer og eftervirkninger af valutakursbevægelser. I 2003 nåede HICP-inflationen 2,9 % i forhold til 2 % i 2002. Inflationen steg yderligere i første kvartal af 2004 og nåede 6,2 % i maj, hvilket gør det usandsynligt, at man vil kunne nå både programmets forventede 4,5 % og Kommissionens forventede 4,0 % HICP-inflation i 2004. Inflationen forventes ikke desto mindre at falde gradvis og ligge på omkring 3 % fra 2006. Selv om de lettiske myndigheder anser inflationsstigningen i 2003 og 2004 for at være af midlertidig karakter, idet den hovedsagelig skyldes en kombination af enkeltstående faktorer, hævede den lettiske nationalbank for nylig refinansieringssatsen med 0,5 procentpoint til 3,5 % for at forhindre, at de aktuelle høje inflationssatser får en negativ indvirkning på inflationsforventningerne. Spændet for den korte rente over for euroområdet ligger fortsat over 200 basispoint, mens spændet for langfristede obligationer udgør ca. 100 basispoint.De budgetmål, der er anført i programmet, skal sikre overholdelse af traktatens forpligtelser vedrørende den offentlige gæld og i sidste ende reducere underskuddet, således at der kan opnås et balanceret budget på lang sigt. I programperioden forventes det offentlige underskud imidlertid fortsat at ligge på omkring 2 % af BNP, med en vis forværring i 2004 i forhold til 2003 som følge af en forværring af statens balance. Et stærkt fald i budgetunderskuddet afvises i programmet på grund af de nødvendige udgifter i forbindelse med EU- og NATO-medlemskabet samt investeringer i menneskelig og fysisk kapital. Programmet forventer et mindre fald i indtægtskvoten og i den primære og samlede udgiftskvote i perioden frem til 2007. På indtægtssiden er der ikke givet en fuldstændig forklaring herpå, navnlig for så vidt angår 2006 og 2007, idet der ikke planlægges yderligere ændringer af skattesystemet efter skattesænkninger i 2004, opkrævningen antages at blive mere effektiv i løbet af programperioden, og der skule blive tilført betydelige EU-midler inden periodens udløb. På udgiftssiden tegner ekstraudgifter i forbindelse med NATO-medlemskabet og implementeringen af delvis EU-finansierede udgiftsplaner sig i 2004 tilsammen for ca. netto 0,7 procentpoint af BNP. Disse stigninger forventes at blive mere end opvejet af en stram udgiftskontrol med fokus på nedbringelse af overførsler.Det er plausibelt, at de budgetpolitiske målsætninger kan nås, om end det mellemfristede finanspolitiske scenario ikke er uden risici. På nedgangssiden skyldes disse risici hovedsagelig en potentielt lavere end forventet vækst i produktionen; endvidere er der generel tvivl om, hvorvidt det vil lykkes at gennemføre strategien, idet der er tegn på et upålideligt statistisk grundlag og svagheder i den administrative kapacitet. Presset på udgifterne forventes at tage til i løbet af programperioden - hovedsagelig som følge af store investeringsbehov, overgangsomkostningerne i forbindelse med reformen af den offentlige sektor og behovet for at medfinansiere EU-bistanden. I den sammenhæng ser det ud til, at de foranstaltninger, der er planlagt med henblik på at opnå konsistens mellem budgetplaner og politiske programmer, prioritere udgifter og forbedre forvaltningen af kommunale finanser og sundhedssystemet, er hensigtsmæssige. I forhold til disse risici for nedgang er budgetprognoserne for 2004 og 2005 stort set i overensstemmelse med Kommissionens prognose fra foråret 2004, mens der som nævnt ovenfor på længere sigt er visse tegn på pessimisme med hensyn til udsigterne for indtægterne, herunder det forhold, at budgettet skulle notere betydelige nettoindtægter af EU-midler inden udgangen af perioden. Som helhed ser risiciene i forbindelse med budgetmålene ud til at være stort set afbalancerede. På den anden side giver disse mål ikke en sikkerhedsmargen til at forhindre en overskridelse af tærsklen på 3 % af BNP, og den manglende udvikling hen imod finanspolitisk balance forekommer ikke at være tilstrækkelig ambitiøs. I forhold til det økonomiske førtiltrædelsesprogram fra 2003 er f.eks. vækstforventningerne opjusteret, men udviklingen i budgetkonsolideringen er forblevet uændret. Hvis programmets forventede vækstrater skulle blive en realitet, vil det være ønskeligt med en hurtigere nedbringelse af det offentlige underskud, især på baggrund af det nuværende underskud på de løbende poster og det indenlandske efterspørgselspres. En hurtigere overgang til en budgetstilling tæt på balance i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten vil også give mulighed for, at de automatiske stabilisatorer kan fungere frit, hvis væksten skulle falde.I programmet forventes gældskvoten at stige fra 15,3 % af BNP i 2003 til 17,7 % af BNP i 2007. Den væsentligste drivkraft bag den stigende gældskvote er det primære underskud. Med undtagelse af 2004 forventes "stock-flow"-justeringerne at være små. Igennem hele programperioden ligger renteudgifternes bidrag stort set på 2003-niveauet, mens den nominelle vækst i BNP i høj grad bidrager til at reducere gældskvoten. Denne gældsprognose forekommer plausibel på baggrund af de øvrige programantagelser.I programmet gives der en kort oversigt over regeringens strukturreformprogram, hvor der fokuseres på en forbedring af erhvervs- og investeringsmulighederne og på en styrkelse af fleksibiliteten på arbejdsmarkedet og beskæftigelsen. Det beskriver også en række foranstaltninger, som stort set afspejler de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik på disse områder. Programmet nævner endvidere de prioriterede foranstaltninger, der ligger til grund for den finanspolitiske konsolidering, nemlig at øge den finanspolitiske effektivitet, forbedre budgetprocedurerne og stramme udgiftskontrollen. For at kunne foretage en mere detaljeret vurdering af de planlagte foranstaltninger, vil det imidlertid være nødvendigt med yderligere oplysninger.Letland vil forholdsvis ubesværet kunne klare de budgetmæssige omkostninger ved en aldrende befolkning, om end det ikke kan udelukkes, at der er risiko for budgetmæssige skævheder på længere sigt. Udsigterne for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt er forbedret med gennemførelsen af en pensionsreform baseret på tre søjler. Den meget lave offentlige gæld har bidraget yderligere hertil. Der skal imidlertid holdes øje med risici i forbindelse med provenutab som følge af pensionsreformen og finansieringen af omstruktureringen af sundhedssystemet, således at der om nødvendigt kan gribes hurtigt ind for at dæmme op for et underskudsfremmende pres. Desuden skal konsolideringen videreføres, hvis den primære balance skal bidrage til at dæmme op for stigningen i den offentlige gæld.Tabel: Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger>TABELPOSITION>På grundlag af denne vurdering har Kommissionen vedtaget vedlagte henstilling med henblik på Rådets udtalelse om Letlands konvergensprogram og fremsender den til Rådet.Henstilling med henblik på RÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Letlands konvergensprogram, 2004-2007RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker [4], særlig artikel 9, stk. 3,[4]  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan ses på følgende website: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/main_en.htm.under henvisning til Kommissionens henstilling,efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:Den [5. juli] 2004 gennemgik Rådet Letlands konvergensprogram, der dækker perioden 2004 til 2007. Programmet er kun delvis i overensstemmelse med datakravene i den reviderede "adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form". Bl.a. er nogle af dataene endnu ikke fuldstændig i overensstemmelse med ESA95-normerne, og tallene for statens gæld og underskud bør behandles med forsigtighed, idet de data, der blev forelagt i den finanspolitiske meddelelse fra marts 2004, ikke blev valideret af Eurostat.Den budgetstrategi, der ligger til grund for programmet, tager sigte på at sikre overholdelse af traktatens forpligtelser vedrørende den offentlige gæld og i sidste ende reducere underskuddet i retning af balance på længere sigt. I programperioden forventes det offentlige underskud imidlertid fortsat at ligge på omkring 2 % af BNP, med en vis forværring i 2004 i forhold til 2003 som følge af en forværring af statens balance. Programmet forventer, at der kan fastholdes et primært underskud i størrelsesordenen 1 % af BNP, hvilket er foreneligt med et mindre fald i både indtægts- og udgiftskvoterne i løbet af programperioden. På indtægtssiden er der ikke givet en fuldstændig forklaring herpå, navnlig hvad angår 2006 og 2007, idet der ikke planlægges yderligere ændringer efter skattesænkninger i 2004, og opkrævningen antages at blive mere effektiv i løbet af programperioden. På udgiftssiden antages dette at skyldes en stram udgiftskontrol, hvor der fokuseres på nedbringelse af overførsler, samtidig med at der tages højde for ekstraudgifter i forbindelse med forpligtelserne ved NATO-medlemskabet og implementeringen af delvist EU-finansierede udgiftsplaner. Disse to forhold tegner sig i 2004 tilsammen for ca. netto 0,7 procentpoint af BNP. Gældskvoten, som ligger på 17,7 % af BNP i 2007, er fortsat meget lav, om end den er i stigning.Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, synes at afspejle en række forholdsvis gunstige vækstantagelser. Bl.a. forekommer den forventede udvikling i væksten på mellemlang sigt at være temmelig høj på baggrund af de strukturelle begrænsninger og økonomiens sårbarhed over for eksterne rystelser. Forventningerne til inflationen i 2004 synes ligeledes at være overdrevet, men forekommer realistiske i de efterfølgende år.Programmets målsætninger for det offentlige underskud ligger hvert år under referenceværdien på 3 % af BNP. Målsætningerne er imidlertid ambitiøse og uforenelige med en stilling tæt på balance inden for programperioden. Risiciene i forbindelse med budgetresultatet ser stort set ud til at være afbalanceret. Den formentlig optimistiske vækstprognose, der er anført ovenfor, er en negativ risiko for de planlagte budgetmålsætninger, samtidig med at tilliden i programmet dæmpes af en tilsyneladende ringe datakvalitet. Dette imødegås af en vis tilsyneladende pessimisme i indtægtsprognoserne, især i de sidste år af programmet. Budgetstillingen i programmet giver ikke en tilstrækkelig sikkerhedsmargen til at forhindre en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske svingninger.Letland vil forholdsvis ubesværet kunne klare de budgetmæssige omkostninger ved en aldrende befolkning. Udsigterne for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt er forbedret med gennemførelsen af en pensionsreform baseret på tre søjler. Den meget lave offentlige gæld har bidraget yderligere hertil. Det kan imidlertid ikke udelukkes, at der er risiko for budgetmæssige skævheder på længere sigt. For at sikre, at de offentlige finanser er holdbare, er det af afgørende betydning, at der sker en rettidig gennemførelse af foranstaltninger, som tager sigte på at dæmpe de aldersrelaterede udgifter, sammen med en finanspolitisk konsolidering, som skal sikre et tilstrækkeligt primært overskud.Hvis de vækstrater, der forventes i programmet, bliver en realitet, henstilles det på baggrund af ovenstående til Letland, at det gør hurtigere fremskridt hen imod en budgetstilling tæt på balance, navnlig i betragtning af landets store underskud på de løbende poster og det indenlandske efterspørgselspres. Endvidere opfordres Letland til at forbedre pålideligheden og kvaliteten af de anvendte data og metodologier for at sikre en bedre overholdelse af ESA95-normerne. Endelig opfordres de lettiske myndigheder til at gå videre med de reformer af den offentlige sektor, der tager sigte på den administrative kapacitet, således at skatteopkrævningen bliver mere effektiv og udgiftskontrollen styrkes.Centrale fremskrivninger fra Letlands konvergensprogram>TABELPOSITION>


Avis juridique important

|

31978H0072

78/72/EØF: Kommissionens henstilling af 16. december 1977 til kongeriget Belgiens regering om to udkast til »arrêtés royaux« om gennemførelse af direktiverne 74/561/EØF og 74/562/EØF om henholdsvis adgang til erhvervet med godstransport ad landevej i indenlandsk og international transport og adgang til erhvervet med personbefordring ad landevej i indenlandsk og international transport

EF-Tidende nr. L 025 af 31/01/1978 s. 0041 - 0043

++++   ( 1 ) EFT nr . L 308 af 19 . 11 . 1974 , s . 18 og 23 .  KOMMISSIONENS HENSTILLING  af 16 . december 1977  til kongeriget Belgiens regering om to udkast til " arretés royaux " om gennemfoerelse af direktiverne 74/561/EOEF og 74/562/EOEF om henholdsvis adgang til erhvervet med godstransport ad landvej i indenlandsk og international transport og adgang til erhvervet med personbefordring ad landevej i indenlandsk og international transport ( 1 )   ( 78/72/EOEF )  Ved skrivelse af 27 . maj 1977 meddelte Belgiens faste repraesentation ved De europaeiske Faellesskaber , med henblik paa hoering , Kommissionen ordlyden af to udkast til " arretés royaux " om gennemfoerelse af Raadets to direktiver af 12 . november 1974 om henholdsvis adgang til erhvervet med godstransport ad landevej i indenlandsk og international transport og adgang til erhvervet med personbefordring ad landevej i indenlandsk og international transport .  Denne meddelelse er givet inden for rammerne af henholdsvis artikel 7 , stk . 1 og artikel 6 , stk . 1 , i de to ovennaevnte direktiver .  Kommissionen beklager , at den belgiske regering ved den sene meddelelse af gennemfoerelsesforanstaltningerne ikke i tide har opfyldt de forpligtelser , der paahviler den i henhold til bestemmelserne i henholdsvis artikel 7 og artikel 6 i Raadets to direktiver af 12 . november 1974 og ydermere har gjort det umuligt for Kommissionen at fremsaette denne henstilling i rette tid .  For saa vidt angaar ovennaevnte udkast til " arretés royaux " , retter Kommissionen foelgende henstilling :  1 . Kommissionen konstaterer , at de udkast til " arretés royaux " i hvilke betingelserne for adgang til erhvervet med godstransport og personbefordring ad landevej i indenlandsk og international transport fastsaettes , opfylder bestemmelserne i de to ovennaevnte direktiver for saa vidt angaar princip , definition og gennemfoerelsesbestemmelser for kravene om haederlighed og faglig dygtighed ( henholdsvis artikel 3 og artikel 2 i disse to direktiver ) .  2 . Med hensyn til kravet om oekonomisk evne henhelder Kommissionen dog den belgiske regerings opmaerksomhed paa ordlyden af henholdsvis artikel 3 , stk . 1 , foerste afsnit , og artikel 2 , stk . 1 , foerste afsnit , i de to direktiver . Det fremgaar af disse bestemmelser , at virksomhederne skal vaere i besiddelse af passende oekonomisk evne .  Da denne forpligtelse ikke fremgaar af ordlyden af artikel 2 i udkastene til " arretés " , henstiller Kommissionen til den belgiske regering , at den ethjaelper denne mangel .  3 . Kommissionen konstaterer , at fysiske personer og virksomheder , som efter den 31 . december 1974 og foer den 1 . januar 1978 har faaet tilladelse til at udoeve erhverv med godstransport og / eller personbefordring ad landevej dels i henhold til lov af 1 . august 1960 dels i henhold til " arreté-loi " af 30 . december 1946 i henhold til artikel 4 i udkastene til " arretés royaux " har pligt til inden den 1 . januar 1980 at opfylde kravene om faglig dygtighed .  Det maa imidlertid generelt bemaerkes , at fysiske personer og virksomheder , som inden den 1 . januar 1978 i henhold til nationale bestemmelser har haft tilladelse til at udoeve erhverv med godstransport og / eller personbefordring ad landevej , i henhold til artikel 5 , stk . 1 , og artikel 4 , stk . 1 , i faellesskabsdirektiverne udtrykkeligt fritages for at bevise , at de opfylder de krav om haederlighed , oekonomisk evne og faglig dytighed , som er fastsat i henholdsvis artikel 3 og artikel 2 i direktiverne .  I artikel 5 , stk . 2 , og artikel 4 , stk . 2 , i naevnte direktiver begraenses en saadan fritagelse i den forstand , at det fastsaettes , at fysiske personer , som i tidsrummet fra den 31 . december 1974 til den 1 . januar 1978 har faaet tilladelse til at udoeve transportvirksomhed eller er blevet udpeget til faktisk at lede transportarbejdet i en virksomhed uden at have foert bevis for opfyldelse af kravet om faglig dygtighed i henhold til nationale bestemmelser , inden den 1 . januar 1980 er forpligtede til at opfylde betingelsen med hensyn til faglig dygtighed .  Da der i de i Belgien gaeldende bestemmelser inden for godstransport ad landevej , dvs . lov af 1 . august 1960 , allerede fastsattes forpligtelse til at opfylde visse krav om faglig dygtighed , maa det antages , at bestemmelserne i artikel 4 i udkastet til " arreté royal " om adgang til erhvervet med godstranport ad landevej ikke er i overensstemmelse med faellesskabsbestemmelserne .  Kommissionen henstiller derfor til den belgiske regering , at den aendrer udkastet til " arreté royal " om adgang til erhvervet med godstransport ad landevej , saaledes at bestemmelserne i artikel 4 udelades .  Kommissionen henstiller desuden , at artikel 4 i udkastet til " arreté royal " om adgang til erhvervet med personbefordring ad landevej aendres , saaledes at den bringes i overensstemmelse med artikel 4 , stk . 1 , i faellesskabsdirektivet ved ophaevelse af forpligtelsen til at opfylde kravet om faglig dygtighed for saa vidt angaar de beroerte virksomheder , der udfoerer personbefordring .  4 . For saa vidt angaar udkastet til " arreté royal " om godstransport ad landevej , bemaerker Kommissionen , at fysiske personer , til hvem der efter den 31 . december 1974 og foer den 1 . januar 1978 er udstedt et certifikat eller en tilladelse til at udoeve transportvirksomhed , i henhold til artikel 8 , stk . 3 i naevnte udkast fritages for forpligtelsen til at foelge kurser , men forpligtes til at bestaa en eksamen .  Men forpligtelsen til at bestaa en eksamen er af de ovenfor i punkt 3 anfoerte grunde i modstrid med faellesskabsdirektivet .  Kommissionen henstiller derfor til den belgiske regering , at den aendrer artikel 8 , stk . 3 , i udkastet til " arreté " , saaledes at den bringes i overensstemmelse med artikel 5 i direktivet for saa vidt angaar adgang til erhvervet med godstransport .  5 . Med hensyn til adgang til erhvervet med godstransport ad landevej konstateroer Kommissionen , at bestemmelserne i artikel 31-35 i udkastet til " arreté royal " generelt er i uoverensstemmelse med forskrifterne i faellesskabsdirektivet . I de bestemmelser , der er omhandlet i de naevnte artikler i udkastene til " arreté " :   _ er der kun fastsat fritagelse for forpligtelserne til at opnaa et certifikat for faglig dygtighed , mens der i artikel 5 , stk . 1 , i faellesskabsdirektivet er fastsat fritagelse fra kravene om haederlighed , oekonomisk evne og faglig dygtighed ,   _ er det kun angivet , at fysiske personer kan opnaa fritagelse , mens det faellesskabsdirektivets artikel 5 , stk . 1 , praeciseres , at baade fysiske personer og virksomheder er fritaget for forpligtelserne for saa vidt angaar adgang til transporterhvervet .  6 . Kommissionen bemaerker desuden , at bestemmelserne i de naevnte artikler 31-35 omfatter visse restriktioner afhaengigt af de trafikforbindelser eller varekategorier , for hvilke transportilladelserne er udstedt . I saerdelesned maa naevnes :  a ) I henhold til artikel 31 fritages transportudoevere , som allerede den 1 . januar 1978 er i besiddelse af et certifikat for faglig dygtighed med hensyn til international transport , for forpligtelsen til at bevise faglig dygtighed , men indehavere af et certifikat , som udelukkende gaelder for transport mellem Belgien og Nederlandene , er ikke omfattet af denne bestemmelse ;  med hensyn til sidstnaevnte fastsaettes det i artikel 34 i udkastet til " arreté " , at det paagaeldende certifikat for faglig dygtighed kun gaelder for udoevelse af transport mellem Belgien og Nederlandene og omvendt ;  med udkastet til " arreté royal " indfoeres der saaledes en differentiering af kravene om faglig dygtighed afhaengigt af trafikforbindelsen ; dette er ikke foreneligt med faellesskabsdirektivet , i hvilket der ikke gives medlemsstaterne mulighed herfor ;  b ) i henhold til artikel 32 og 33 fritages de transportudoevere , som foer den 1 . januar 1975 havde tilladelse til at udfoere :   _ international transport i henhold til bilag 1 og 2 til 1 . direktiv af 23 . juli 1962 , udstedt af Raadet for De europaeiske Faellesskaber ,   _ transport mellem Belgien og storhertugdoemmet Luxembourg ,  for at bevise faglig dygtighed med hensyn til international transport .  Under hensyn til det generelle anvendelsesomraade for artikel 5 , stk . 1 , i faellesskabsdirektivet , boer disse bestemmelser udvides til at omfatte alle de transportudoevere , som foer denne dato havde tilladelse til at udoeve erhverv med international transport uanset de transporterede varers kategori eller trafikforbindelsen .  Kommissionen henstiller derfor til den belgiske regering , at den aendrer bestemmelserne i artikel 31-35 i udkastet til " arreté royal " saaledes at de bringes i overensstemmelse med faellesskabsdirektivet som anfoert ovenfor .  7 . For saa vidt angaar udoevere af personbefordring ad landevej , maa det bemaerkes , at fysiske personer og virksomheder i henhold til faellesskabsdirektivet er fritaget for at bevise , at de opfylder kravene om haederlighed , oekonomisk evne og faglig dygtighed , saafremt de inden den 1 . januar 1978 , i henhold til nationale bestemmelser , i en medlemsstat har haft tilladelse til at udoeve erhverv med indenlandsk og / eller international personbefordring ad landevej .  I artikel 31 i udkastet til " arreté royal " er der derimod kun fastsat fritagelse for de forpligtelser , der er fastsat for at opnaa et certifikat for faglig dygtighed ; det er derfor vigtigt , at den belgiske regering opfordres til at supplere artikel 31 , saaledes at den bringes i overensstemmelse med artikel 4 i faellesskabsdirektivet , idet det praeciseres , at fritagelsen omfatter de tre krav om haederlighed , oekonomisk evne og faglig dygtighed .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 16 . december 1977 .  Paa Kommissionens vegne  Richard BURKE  Medlem af Kommissionen


Avis juridique important

|

31976H0496

76/496/EØF: Rådets henstilling af 4. maj 1976 om rationel energiudnyttelse ved brugen af elektriske husholdningsapparater

EF-Tidende nr. L 140 af 28/05/1976 s. 0018 - 0019 den græske specialudgave: Kapitel 12 bind 1 s. 0136  den spanske specialudgave: Kapitel 12 bind 2 s. 0121  den portugisiske specialudgave: Kapitel 12 bind 2 s. 0121

++++  RAADETS HENSTILLING  af 4 . maj 1976  om rationel energiudnyttelse ved brugen af elektriske husholdningsapparater   ( 76/496/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HENSTILLER -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ,  under henvisning til udkast fra Kommissionen , og  ud fra foelgende betragtninger :  Raadet har i sin resolution af 17 . september 1974 om ny strategi for Faellesskabets energipolitik ( 1 ) godkendt foelgende maal : " Nedsaettelse af vaekstraten for energiforbruget i de enkelte stater ved foranstaltninger , der tilsigter rationel anvendelse af og besparelser for energi , uden at maalsaetningerne for den oekonomiske og samfundsmaessige udvikling herved saettes paa spil " ;  Raadet har i sin resolution af 17 . december 1974 om handlingsprogram for Faellesskabet vedroerende den rationelle udnyttelse af energi ( 2 ) taget til efterretning , at Kommissionen i sin meddelelse til Raadet med titlen " Rationel energiudnyttelse " har udarbejdet et handlingsprogram for Faellesskabet paa dette omraade ;  koeberen boer modtage saa letforstaaelig og ensartet oplysning som muligt om de elektriske husholdningsapparaters energiforbrug , saaledes at dette forhold kan paavirke hans valg til fordel for de mest energibesparende apparater ;  de foreslaaede foranstaltninger kan sikre tilstraekkelige energibesparelser til at garantere de noedvendige investeringers rentabilitet -  TIL MEDLEMSSTATERNE :  At de traeffer alle hensigtsmaessige foranstaltninger med henblik paa at  a ) eventuelle koebere af de i bilaget anfoerte elektriske husholdningsapparater oplyses om energiforbruget pr . enhed for hvert apparat ved hjaelp af en angivelse paa en maerkat i overensstemmelse med standarder , der er harmoniseret paa europaeisk plan ; med de ovennaevnte harmoniserede standarder tilsigtes isaer at fastsaette en faelles metode for maerkning og for forbrugeroplysning om de elektriske husholdningsapparaters energiforbrug , samt en metode til maaling af dette energiforbrug pr . enhed ; overensstemmelsen med disse standarder fastslaas ved fremgangsmaader , der ikke hindrer de frie varebevaegelser inden for Faellesskabet ;  b ) forbrugeroplysningen og reklamen gennemfoeres med de samme angivelser af energiforbruget pr . enhed , hvilket vil goere det muligt at vaelge efter sammenlignelige energikriterier ;  c ) der paa nationalt plan gennemfoeres on oplysningskampagne , saaledes at forbrugerne kan orienteres om den energimaessigt mest oekonomiske anvendelse af hvert af de i bilaget anfoerte elektriske husholdningsapparater .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 4 . maj 1976 .  Paa Raadets vegne  G . THORN  Formand  ( 1 ) EFT nr . C 153 af 9 . 7 . 1975 , s . 1 .  ( 2 ) EFT nr . C 153 af 9 . 7 . 1975 , s . 5 .  BILAG  Liste over elektriske husholdningsapparater , som falder ind under denne henstillings anvendelsesomraade  Vandvarmere  Komfurer  Koeleskabe og dybfrysere  Fjernsynsmodtagere  Opvaskemaskiner  Vaskemaskiner  Toerretromler  Toerrecentrifuger  Strygeruller


Avis juridique important

|

31977K3004

Kommissionens henstilling nr. 3004/77/EKSF af 28. december 1977 om ændring af henstilling 77/329/EKSF om beskyttelse mod dumping, præmier eller subventioner fra lande, der ikke tilhører Det europæiske Kul- og Stålfællesskab

EF-Tidende nr. L 352 af 31/12/1977 s. 0013 - 0014

++++  KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr . 3004/77/EKSF  af 28 . december 1977  on aendring af henstilling 77/329/EKSF om beskyttelse mod dumping , praemier eller subventioner fra lande , der ikke tilhoerer Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab ( 1 )  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab , saerlig artikel 74 og 86 , og  ud fra foelgende betragtninger :  Den seneste udvikling i Faellesskabets oekonomi og i vilkaarene for verdenshandelen har givet sig udslag i hyppigere anvendelse af faellesskabsreglerne med hensyn til dumping og subventioner ;  det fremgaar af denne udvikling , at der er behov for at supplere de retlige midler som Faellesskabet raader over , ved i faellesskabsreglerne at indfoere visse bestemmelser fra overenskomsten om anvendelsen af artikel VI i Den almindelige Overenskomst om Told og Udenrigshandel , den saakaldte antidumpingkode , saerlig bestemmelserne vedroerende undersoegelse samtidig af dumping og skade , sporadisk dumping , samt basisprissystemet ;  erfaringerne med anvendelsen af faellesskabsreglerne har vist , at det forekommer hensigtmaessigt at revidere disse paa visse punkter for at praecisere eller forenkle en raekke procedurer , navnlig procedurerne vedroerende meddelelse af visse oplysninger , kontrol med de forpligtelser , som eksportoererne har indgaaet , samt tilbagebetaling af opkraevet told -  RETTET FOELGENDE HENSTILLING :  Artikel 1  Artikel 11 , stk . 1 , i henstilling 77/329/EKSF af den 15 . april 1977 affattes saaledes :   " Viser de oplysninger , Kommissionen har modtaget , at antidumpingsforanstaltninger kan vaere noedvendige , indleder denne i samarbejde med medlemsstaterne undersoegelsen af de faktiske forhold paa faellesskabsniveau . Undersoegelsen angaar saavel forekomsten af dumping som skaden herved ; skaden skal undersoeges senest fra det tidspunkt , hvor de midlertidige foranstaltninger eventuelt er blevet ivaerksat . "  Artikel 2  Artikel 11 , stk . 4 , i ovennaevnte henstilling affattes saaledes :   " 4 . Den , der har indgivet klagen , og de beroerte importoerer og eksportoerer samt repraesentanterne for eksportlandet kan goere sig bekendt med alle relevante oplysninger , der har betydning for varetagelsen af deres interesser , og som Kommissionen anvender i antidumpingundersoegelsen , saafremt disse ikke er fortrolige i henhold til artikel 13 . Med henblik herpaa retter de en skriftlig , begrundet begaering til Kommissionen med angivelse af de oenskede oplysninger . "  Artikel 3  Artikel 14 , stk . 2 d ) , i ovennaevnte henstilling affattes saaledes :   " Saafremt Kommissionen indstiller sin undersoegelse efter at have accepteret eksportoerernes forpligtelse , skal disse derefter i en periode og med visse mellemrum , som fastsaettes af Kommissionen , til denne indgive foelgende oplysninger :  1 . priser , maengder og vilkaar , paa hvilke varen eksporteres til Faellesskabet og priser , maengder og vilkaar , paa hvilke varen saelges paa hjemmemarkedet , eller i givet fald de oplysninger , der er naevnt i artikel 3 , stk . 2 , foerste og andet led ;  2 . oplysninger vedroerende rabatter , forsendelsesomkostninger , emballeringsomkostninger og andre omstaendigheder , der er direkte forbundet med salg paa de to paagaeldende markeder ;  3 . oplysninger vedroerende forskellene mellem produktionsomkostningerne , saafremt et lignende produkt i den i artikel 5 naevnte anvendes til sammenligning , og  4 . alle andre oplysninger , som Kommissionen skoenner formaalstjenlige .  Kommissionen foerer i samarbejde med medlemsstaterne tilsyn med , at forpligtelsen overholdes . Bestemmelserne i artikel 11 , stk . 3-7 , finder tilsvarende anvendelse . Saafremt Kommissionen konstaterer , at forpligtelsen omgaas , ikke overholdes eller er blevet opsagt , traeffer den omgaaende de noedvendige foranstaltninger . "  Artikel 4  Artikel 19 , stk . 2 b ) , i ovennaevnte henstilling suppleres med foelgende bestemmelser :   " Naar der imidlertid ifoelge Kommissionens afgoerelse  i ) enten har foreligget tidligere dumping , der foraarsagede vaesentlig skade , eller importoeren har vidst eller burde have vidst , at eksportoeren praktiserede dumping , og at denne dumping ville foraarsage vaesentlig skade , og  ii ) den vaesentlig skade foraarsages af sporadisk dumping ( omfattende dumping-import af en vare i en forholdsvis kort periode ) i et saadant omfang , at det for at forebygge en gentagelse forekommer noedvendigt at paagaeldende antidumpingtold paa denne import ,  kan tolden med tilbagevirkende kraft paalaegges varer , der er overgaaet fri omsaetning indtil 90 dage foer den dag , anvendelsen af midlertidige foranstaltninger traadte i kraft . "  Artikel 5  Artikel 19 , stk . 3 , i ovennaevnte henstilling affattes saaledes :   " 3 a ) Stoerrelsen af en midlertidige eller endelig antidumpingindtold maa ikke vaere hoejere end den konstaterede eller , i tilfaelde af , at der indfoeres en midlertidig told , den midlertidigt fastsatte dumpingmargen ; den boer vaere lavere end dumpingmargenen , naar en lavere told er tilstraekkelig til at afhjaelpe skaden .  b ) Hvis flere leverandoerer fra et eller flere lande er impliceret , kan antidumpingtold paalaegges import fra det eller de paagaeldende lande af den omhandlede vare , for hvilken der er konstateret dumping og skade , saaledes at tolden skal vaere lig med det beloeb , hvormed eksportprisen er mindre end den til dette formaal fastsatte basispris , der dog ikke maa overstige den laveste normale pris eller de laveste normale omkostninger i det eller de leverandoerlande , hvor normale konkurrenceforhold er gaeldende . "  Artikel 6  Artikel 19 , stk . 4 b ) , i ovennaevnte henstilling affattes saaledes :   " b ) Med henblik herpaa kan importoeren inden tre maaneder fra tidspunkt for disse produkters overgang til fri omsaetning indgive en anmodning til den medlemsstat , paa hvis omraade overgangen til fri omsaetning har fundet sted ; den paagaeldende medlemsstat fremsender anmodningen til Kommissionen , som undersoeger , om den er berettiget , og som efter hoering af udvalget traeffer afgoerelse om , hvorvidt og i hvilket omfang den opkraevede told skal tilbagetal *  Artikel 7  Denne henstilling tilstilles regeringerne i medlemsstaterne og offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .  Den traeder i kraft for hver medlemsstat paa datoen for offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 28 . december 1977 .  Paa Kommissionens vegne  Etienne DAVIGNON  Medlem af Kommissionen  ( 1 ) EFT nr . L 114 af 5 . 5 . 1977 , s . 6 .


title: Den Europæiske Centralbanks henstilling af 18. maj 2018 til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Lietuvos bankas (ECB/2018/15)

text:
               28.5.2018

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 181/1

         DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS HENSTILLING
   af 18. maj 2018
   til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Lietuvos bankas
   (ECB/2018/15)
   (2018/C 181/01)
   STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 27.1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta, revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB's Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union.

               (2)

               Mandatet for de eksterne revisorer for Lietuvos bankas, UAB PricewaterhouseCoopers, udløb efter revision for regnskabsåret 2017. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2018.

               (3)

               Lietuvos bankas har valgt UAB Deloitte Lietuva som sine eksterne revisorer for regnskabsårene 2018 til 2021 —

         VEDTAGET FØLGENDE HENSTILLING:
   Det henstilles, at UAB Deloitte Lietuva udnævnes til eksterne revisorer for Lietuvos bankas for regnskabsårene 2018 til 2021.

      Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 18. maj 2018.

         Mario DRAGHI

            Formand for ECB