Avis juridique important

|

31969H0175

69/175/CEE: Recommandation de la Commission, du 22 mai 1968, aux États membres relative aux attestations concernant l'exercice de la profession dans le pays de provenance, prévues à l'.article 6 paragraphe 2 des directives mentionnées ci-dessous: a) directive 68/364/CEE, du Conseil, du 15 octobre 1968, relative aux modalités des mesures transitoires dans le domaine des activités non salariées relevant du commerce de détail (ex groupe 612 C.I.T.I.), b) directive 68/368/CEE du Conseil, du 15 octobre 1968, relative aux modalités des mesures transitoires dans le domaine des activités non salariées relevant des services personnels (ex classe 85 C.I.T.I.): 1. Restaurants et débits des boissons (groupe 852 C.I.T.I.), 2. Hôtels meublés et établissemetns analogues, terrains de camping (groupe 853 C.I.T.I.) / Den danske udgave er ikke til rådighed

EF-Tidende nr. L 146 af 18/06/1969 s. 0007 - 0010

 /* Der findes ingen dansk version af dette dokument, da det ikke er indeholdt i den danske Specialudgave. Kriterierne for at udelade retsakter var foelgende:  - akter, som ikke laengere havde virkning paa tidspunktet for Danmarks indtraeden i Faellesskabet (1. jan. 1973)  - akter, hvis virkning automatisk ophoerte paa indtraedelsestidspunktet (f.eks. visse aftaler mellem Faellesskabet og Det Forenede Kongerige, Irland eller Danmark)  - akter, som kun er bindende for dem, de er rettet til, og som derfor kun er autentiske paa originalsproget  - ikke-bindende akter  - akter, som ikke skoennedes tilstraekkeligt betydningsfulde til at blive medtaget  - visse akter, som tilbagekaldtes under udarbejdelsen af specialudgaven.  oknoda73 */


title: Den Europæiske Centralbanks henstilling af 15. november 2013 til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Latvijas Banka (ECB/2013/42)

text:
               22.11.2013

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 342/1

         DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS HENSTILLING
   af 15. november 2013
   til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Latvijas Banka
   (ECB/2013/42)
   2013/C 342/01
   STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —
   under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 27.1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta, revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB's Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union.

               (2)

               I henhold til artikel 1 i Rådets afgørelse 2013/387/EU (1) opfylder Letland de nødvendige betingelser for indførelse af euroen, og dispensationen til fordel for Letland, jf. artikel 4 i tiltrædelsesakten af 2003 (2), ophæves med virkning fra den 1. januar 2014.

               (3)

               I henhold til artikel 43 i lov om Latvijas Banka skal årsregnskaberne for Latvijas Banka fra 1. januar 2014 revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB's Styrelsesråd og godkendes af Rådet.

               (4)

               De i denne henstilling indstillede eksterne revisorer er Latvijas Bankas nuværende revisorer, som blev udnævnt for regnskabsårene 2012 til 2014 —

         VEDTAGET FØLGENDE HENSTILLING:
   Det henstilles, at SIA Ernst & Young Baltic udnævnes til Latvijas Bankas eksterne revisorer for regnskabsåret 2014.

      Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 15. november 2013.

         Mario DRAGHI

            Formand for ECB

      (1)  Rådets afgørelse 2013/387/EU af 9. juli 2013 om Letlands indførelse af euroen den 1. januar 2014 (EUT L 195 af 18.7.2013, s. 24).

      (2)  EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33.


title: Kommissionens henstilling af  14. december 2005  om det samordnede kontrolprogram på foderstofområdet for 2006 i henhold til Rådets direktiv 95/53/EF

text:
               22.12.2005

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 337/51

         KOMMISSIONENS HENSTILLING
   af 14. december 2005
   om det samordnede kontrolprogram på foderstofområdet for 2006 i henhold til Rådets direktiv 95/53/EF
   (2005/925/EF)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
   som henviser til Rådets direktiv 95/53/EF af 25. oktober 1995 om principperne for tilrettelæggelse af offentlig kontrol på foderstofområdet (1), særlig artikel 22, stk. 3, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               I 2005 pegede medlemsstaterne på bestemte emner som værende egnede til at indgå i det samordnede kontrolprogram for 2006.

               (2)

               Skønt der i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF af 7. maj 2002 om uønskede stoffer i foderstoffer (2) er fastsat maksimumsindhold af aflatoksin B1 i foderstoffer, findes der ingen fællesskabsbestemmelser om andre mykotoksiner såsom ochratoksin A, zearalenon, deoxynivalenol, fumonisiner samt T-2- og HT-2-toksiner. Ved at indsamle oplysninger om forekomsten af disse mykotoksiner ved udtagning af stikprøver kunne der tilvejebringes nyttige data til en vurdering af situationen med henblik på videreudviklingen af lovgivningen. Dertil kommer, at bestemte fodermidler, f.eks. korn og oliefrø, i særlig grad er eksponeret for mykotoksinkontaminering som følge af omstændigheder i forbindelse med høst, opbevaring og transport. Da mykotoksinkoncentrationerne varierer fra år til år, bør der indsamles data fra flere på hinanden følgende år for alle de nævnte mykotoksiner.

               (3)

               Tidligere resultater af kontrol af forekomsten af antibiotika og coccidiostatika i visse foderstoffer bestemt til dyrearter eller -kategorier, for hvilke de pågældende stoffer ikke er tilladt, viser, at denne type overtrædelse stadig forekommer. I henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (3) er det vigtigt at sikre, at udfasningen af antibiotiske fodertilsætningsstoffer håndhæves effektivt.

               (4)

               Det er vigtigt at sikre, at restriktionerne vedrørende anvendelse af fodermidler af animalsk oprindelse i foderstoffer i henhold til de relevante fællesskabsbestemmelser håndhæves effektivt.

               (5)

               Det er hensigtsmæssigt at sikre, at indholdet af sporstofferne kobber og zink i foderblandinger til svin ikke overstiger det maksimumsindhold, som Kommissionens forordning (EF) nr. 1334/2003 af 25. juli 2003 om ændring af godkendelsesbetingelserne for en række tilsætningsstoffer til foderstoffer, der tilhører gruppen »mikromineraler« (4), indeholder bestemmelser om.

               (6)

               Foranstaltningerne i denne henstilling er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed,

         HENSTILLER, AT MEDLEMSSTATERNE:

               1)

               i 2006 gennemfører et samordnet kontrolprogram med det formål at kontrollere:

                           a)

                           koncentrationen af mykotoksiner (aflatoksin B1, ochratoksin A, zearalenon, deoxynivalenol, fumonisiner samt T-2- og HT-2-toksiner) i foderstoffer, idet de giver oplysninger om analysemetoder; prøveudtagningsmetoden bør omfatte både stikprøver og målrettet prøveudtagning; ved den målrettede prøveudtagning bør der udtages prøver af fodermidler, der er mistænkt for at indeholde højere koncentrationer af mykotoksiner, f.eks. korn, oliefrø og olieholdige frugter samt produkter og biprodukter heraf, og fodermidler, der har været oplagret i lang tid eller er blevet transporteret ad søvejen over lange afstande; hvad angår aflatoksin B1, bør man også være særlig opmærksom på foderblandinger til andre dyr, der anvendes til mælkeproduktion, end malkekvæg; kontrolresultaterne bør indrapporteres ved hjælp af modellen i bilag I

                           b)

                           coccidiostatika og/eller histomonostatika, uanset om de er tilladte eller ej som fodertilsætningsstoffer for bestemte dyrearter og -kategorier, der hyppigt forekommer i forblandinger og foderblandinger, der ikke må indeholde de pågældende stoffer; kontrollen bør målrettes mod de pågældende stoffer i forblandinger og foderblandinger, hvis der efter den kompetente myndigheds opfattelse er øget sandsynlighed for at finde uregelmæssigheder; resultaterne af kontrollen bør indrapporteres ved hjælp af modellen i bilag II

                           c)

                           gennemførelsen af udfasningen af antibiotika som fodertilsætningsstoffer, jf. bilag II

                           d)

                           gennemførelsen af restriktioner vedrørende produktion og anvendelse af animalske fodermidler, jf. bilag III

                           e)

                           indholdet af kobber og zink i foderblandinger til svin, jf. bilag IV

               2)

               medtager resultaterne af det samordnede kontrolprogram, jf. punkt 1, i et særskilt kapitel i den årlige rapport om kontrolaktiviteter, der skal indsendes senest den 1. april 2007 og den seneste version af den harmoniserede rapportmodel.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 14. december 2005.

            På Kommissionens vegne

         Markos KYPRIANOU

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EFT L 265 af 8.11.1995, s. 17. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/46/EF (EFT L 234 af 1.9.2001, s. 55).

      (2)  EFT L 140 af 30.5.2002, s. 10. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2005/8/EF (EUT L 27 af 29.1.2005, s. 44).

      (3)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29. Ændret ved forordning (EF) nr. 378/2005 (EUT L 59 af 5.3.2005, s. 8).

      (4)  EUT L 187 af 26.7.2003, s. 11. Ændret ved forordning (EF) nr. 2112/2003 (EUT L 317 af 2.12.2003, s. 22).
   BILAG I
   Koncentrationen af visse mykotoksiner (aflatoksin B1, ochratoksin A, zearalenon, deoxynivalenol, fumonisiner samt T-2- og HT-2-toksiner) i foderstoffer
   Individuelle resultater af alle analyserede prøver; model til indberetning, jf. punkt 1, litra a)

               Foderstoffer

               Prøveudtagning
               (stikprøver eller målrettet)

               Type og koncentration af mykotoksiner (μg/kg foderstof, beregnet ved et vandindhold på 12 %)

               Kategori (1)

               Type (2)

               Oprindelsesland

               Aflatoksin B1

               Ochratoksin A

               Zearalenon

               Deoxynivalenol

               Fumonisiner (3)

               T-2- og HT-2-toksiner (4)

         Den kompetente myndighed bør endvidere oplyse om følgende:

               —

               de foranstaltninger, der er truffet i tilfælde af overskridelse af grænseværdierne for aflatoksin B1

               —

               de analysemetoder, der er anvendt

               —

               detektionsgrænserne.

      (1)  Angiv en af følgende kategorier: fodermiddel, fodertilsætningsstof, forblanding, tilskudsfoder, fuldfoder, foderblanding.

      (2)  Angiv en af følgende typer: a) for fodermidler: navnet på fodermidlet som fastsat i del B i bilaget til Rådets direktiv 96/25/EF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 35), b) for andre foderstoffer: målarten.

      (3)  Koncentrationen af fumonisin B1 og B2 kan anføres som summen af begge.

      (4)  Koncentrationen af T-2- og HT-2-toksiner kan anføres som summen af begge.
   BILAG II
   Forekomst af bestemte lægemidler, der ikke er godkendt som fodertilsætningsstoffer
   Visse lægemidler kan lovligt forekomme som tilsætningsstoffer i forblandinger og foderblandinger til bestemte dyrearter og -kategorier, hvis de lever op til kravene i artikel 10 i forordning (EF) nr. 1831/2003.
   Hvis der i foderstoffer forekommer lægemidler, der ikke er tilladt for visse dyrearter og -kategorier, er der tale om en overtrædelse.
   De lægemidler, der skal kontrolleres for, bør vælges blandt følgende:

               1)

               Lægemidler, der udelukkende er tilladt som fodertilsætningsstoffer til bestemte dyrearter og -kategorier:

                           decoquinat (Deccox)

                           diclazuril (Clinacox 0,2 %)

                           halofuginonhydrobromid (Stenorol)

                           lasalocid A-natrium (Avatec 15 %)

                           alphamaduramicinammonium (Cygro 1 %)

                           monensinnatrium (Elancoban G100, 100, G200, 200)

                           narasin (Monteban)

                           narasin — nicarbazin (Maxiban G160)

                           robenidinhydrochlorid (Cycostat 66 G)

                           salinomycinnatrium (Sacox 120G, 120)

                           semduramicinnatrium (Aviax 5 %).

               2)

               Lægemidler, der ikke længere er tilladt som fodertilsætningsstoffer:

                           amprolium

                           amprolium/etopabat

                           arprinocid

                           avilamycin

                           avoparcin

                           carbadox

                           dimetridazol

                           dinitolmid

                           flavophospholipol

                           ipronidazol

                           meticlorpindol

                           meticlorpindol/methylbenzoquat

                           nicarbazin

                           nifursol

                           olaquindox

                           ronidazol

                           spiramycin

                           tetracykliner

                           tylosinphosphat

                           virginiamycin

                           zincbacitracin

                           andre antimikrobielle stoffer.

               3)

               Lægemidler, der aldrig har været tilladt som fodertilsætningsstoffer:
               andre stoffer
               Individuelle resultater af alle prøver, der ikke overholder reglerne; model til indrapportering, jf. punkt 1, litra b)

                           Type foderstof
                           (dyreart og -kategori)

                           Påvist stof

                           Konstateret indhold

                           Årsag til overtrædelsen (1)

                           Foranstaltning

                     Den kompetente myndighed bør endvidere oplyse om følgende:

                           —

                           samlet antal analyserede prøver

                           —

                           navnene på de stoffer, undersøgelserne har omfattet

                           —

                           de analysemetoder, der er anvendt

                           —

                           detektionsgrænserne.

      (1)  Årsagen til, at det ikke-tilladte stof forekommer i foderstoffet, som fastlagt efter en undersøgelse foretaget af den kompetente myndighed.
   BILAG III
   Restriktioner vedrørende produktion og anvendelse af animalske fodermidler
   Medlemsstaterne bør i 2006 gennemføre et samordnet program til kontrol af, om restriktioner vedrørende produktion og anvendelse af animalske fodermidler overholdes, jf. dog artikel 3 i forordning (EF) nr. 882/2004 (1).
   For at sikre, at forbuddet mod at fodre bestemte dyr med forarbejdet animalsk protein, jf. bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 (2), anvendes effektivt, bør medlemsstaterne navnlig gennemføre et særligt kontrolprogram baseret på målrettet kontrol. I henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 882/2004 bør kontrolprogrammet bygge på en risikobaseret strategi, der omfatter alle produktionstrin og alle typer af steder, hvor foder fremstilles og håndteres, og hvor der fodres med det. Medlemsstaterne bør lægge særlig vægt på at definere kriterier, der kan relateres til en risiko. De enkelte kriterier bør vægtes i forhold til risikoen. Kontrolhyppigheden og antallet af analyserede prøver på stederne bør stå i forhold til den samlede vægtning, som de pågældende steder tillægges.
   Ved udarbejdelsen af et kontrolprogram bør der tages hensyn til følgende vejledende lister over steder og kriterier:

               Sted

               Kriterier

               Vægtning

               Foderstofvirksomheder

                           —

                           Foderstofvirksomheder med to produktionskæder, der producerer såvel foderblandinger til drøvtyggere som foderblandinger til andre husdyr end drøvtyggere, der indeholder forarbejdede animalske proteiner, som er omfattet af en dispensation

                           —

                           Foderstofvirksomheder, hvor der tidligere er konstateret manglende overholdelse af reglerne, eller som er under mistanke for manglende overholdelse af reglerne

                           —

                           Foderstofvirksomheder, der anvender store mængder importerede foderstoffer med højt proteinindhold, f.eks. fiskemel, sojaskrå, majsglutenmel og proteinkoncentrater

                           —

                           Foderstofvirksomheder, der producerer store mængder foderblandinger

                           —

                           Risiko for krydskontaminering som følge af interne arbejdsgange (siloer med bestemt indhold, kontrol af, om produktionskæderne reelt er adskilt, kontrol af ingredienser, internt laboratorium og prøveudtagningsprocedurer)

               Grænsekontrolsteder og andre indgangssteder til Fællesskabet

                           —

                           Import af store/små mængder foderstoffer

                           —

                           Foderstoffer med højt proteinindhold

               Bedrifter

                           —

                           Hjemmeblandere, der anvender forarbejdede animalske proteiner, som er omfattet af en dispensation

                           —

                           Bedrifter, der holder drøvtyggere og andre arter (risiko for krydsfodring)

                           —

                           Bedrifter, der køber foderstoffer i løs vægt

               Forhandlere

                           —

                           Lagre, herunder midlertidige lagre, for foderstoffer med højt proteinindhold

                           —

                           Omfattende handel med foderstoffer i løs vægt

                           —

                           Forhandlere af udenlandsk producerede foderblandinger

               Mobile blandere

                           —

                           Blandere, der fremstiller foder til såvel drøvtyggere som andre dyr end drøvtyggere

                           —

                           Blandere, hvor der tidligere er konstateret manglende overholdelse af reglerne, eller som er under mistanke for manglende overholdelse af reglerne

                           —

                           Blandere, der iblander foderstoffer med højt proteinindhold

                           —

                           Blandere med stor produktion af foderstoffer

                           —

                           Blandere, der betjener et stort antal bedrifter, herunder bedrifter med drøvtyggere

               Transportmidler

                           —

                           Køretøjer, der anvendes til transport af forarbejdede animalske proteiner og foderstoffer

                           —

                           Køretøjer, hvor der tidligere er konstateret manglende overholdelse af reglerne, eller som er under mistanke for manglende overholdelse af reglerne

         Som alternativ til disse vejledende steder og kriterier kan medlemsstaterne inden den 31. marts 2006 sende Kommissionen deres egen risikovurdering.
   Prøveudtagningen bør målrettes mod partier eller aktiviteter, hvor der er størst sandsynlighed for krydskontaminering med forbudte forarbejdede proteiner (første parti efter transport i løs vægt af foderstoffer, som indeholder animalske proteiner, der er forbudt i det pågældende parti, tekniske problemer eller ændringer i produktionskæderne og ændringer i lagre eller siloer til materiale i løs vægt).
   Kontrollen kan desuden udvides til at omfatte analyse af støv på køretøjer, produktionsudstyr og lagerarealer.
   I en medlemsstat bør der mindst foretages 10 kontroller pr. år pr. 100 000 tons foderblanding, der fremstilles. I en medlemsstat bør der mindst udtages 20 officielle prøver pr. år pr. 100 000 tons foderblanding, der fremstilles. Indtil alternative metoder er godkendt, bør prøverne analyseres ved identificering og skøn ved mikroskopi i henhold til Kommissionens direktiv 2003/126/EF (3). Påvisning af animalske proteiner fortolkes i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 999/2001.
   Resultaterne af kontrolprogrammerne meddeles Kommissionen i følgende format:
   Oversigt over kontrollen af fodringsrestriktioner vedrørende foder af animalsk oprindelse (fodring med forbudte forarbejdede animalske proteiner)
   A.   Dokumenterede kontroller

               Trin

               Antal kontroller, herunder kontrol af forekomst af forarbejdede animalske proteiner

               Antal overtrædelser, der er konstateret ved dokumentkontrol og lign. i stedet for laboratorieundersøgelser

               Import af fodermidler

               Opbevaring af fodermidler

               Foderstofvirksomheder

               Hjemmeblandere/mobile blandere

               Foderstofmellemhandlere

               Transportmiddel

               Bedrifter med andre husdyr end drøvtyggere

               Bedrifter med drøvtyggere

               Andre:…

         B.   Prøveudtagning og undersøgelse af fodermidler og foderblandinger vedrørende forarbejdede animalske proteiner

               Sted

               Antal officielle prøver, der er undersøgt for forarbejdede animalske proteiner

               Antal prøver, der ikke var i overensstemmelse med reglerne

               Forekomst af forarbejdet animalsk protein af landdyr

               Forekomst af forarbejdet animalsk protein af fisk

               Fodermidler

               Foderblandinger

               Fodermidler

               Foderblandinger

               Fodermidler

               Foderblandinger

               til drøvtyggere

               til andre dyr end drøvtyggere

               til drøvtyggere

               til andre dyr end drøvtyggere

               til drøvtyggere

               til andre dyr end drøvtyggere

               Ved import

               Foderstofvirksomheder

               Mellemhandlere/lager

               Transportmiddel

               Hjemmeblandere/mobile blandere

               På bedrifter

               Andre:…

         C.   Oversigt over forbudte forarbejdede animalske proteiner, der er fundet i prøver af foderstoffer bestemt til drøvtyggere

               Måned (for prøveudtagning)

               Kontamineringens art, omfang og oprindelse

               Sanktioner (eller andre foranstaltninger)

               1

               2

               3

               4

               5

               …

      (1)  EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1.

      (2)  EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1.

      (3)  EUT L 339 af 24.12.2003, s. 78.
   BILAG IV
   Individuelle resultater af alle prøver (både prøver, der viser overensstemmelse med reglerne, og prøver, der ikke viser overensstemmelse med reglerne) vedrørende indholdet af kobber og zink i foderblandinger til svin

               Type foderblanding
               (dyreart og -kategori)

               Sporstof
               (kobber eller zink)

               Konstateret indhold
               (mg pr. kg fuldfoder)

               Årsag til overskridelse af maksimumsindholdet (1)

               Foranstaltning

      (1)  Som fastlagt efter en undersøgelse foretaget af den kompetente myndighed.


title: Henstilling til RADETS FORORDNING (EØF) om indgåelse af tillægsprotokollen til aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Haiti om handel med tekstilvarer i anledning af Den hellenske Republiks tiltrædelse af Fællesskabet(forelagt Rådet af Kommissionen)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (81) 602
Vol. 1981/0182
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
                                                     KOM(81)602 endelig udg.
                                                     Bruxelles , den 23 . oktober 1981
                                        Henstilling til
                                      RADETS FORORDNING ( EØF )
            om indgåelse af tillægsprotokollen til aftalen mellem Det europæiske
            økonomiske Fællesskab og Haiti om handel med tekstilvarer i anledning
            af Den hellenske Republiks tiltrædelse af Fællesskabet
                       I              J
             ?«
                           C
                                 ( forelagt Rådet af Kommissionen )
                V> v-.
                         T
  K0M(81 ) 602 endelig udg .
 ---pagebreak---                                   BEGRUNDELSE
X. I henhold til akten vedrsrende Crakenlanda tiltradelse af De europaiske
     Fallesskaber ( artikel 123) opnåedes der enighed oa , at Fallesskabet akal
     forhandle oa tilpasning af da bilateral« aftaler aellea Fallesskabet og
     tredjelande oa handel ned tekstilvarer«
2« Ved a/gvrelse af 1 . august 1980 beayndigede R&det Koaalsslonen til at
     Indlede forhandlinger Bed Haiti o« indgåelse af en aftale oa en sådan
     tilpasning.
3* I overenssteaaelse aed Rådet « ovennavnte afgørelee og efter aaaråd aed
     artikel 113-udvalget fart« Komissionen forhandlinger aed, Haiti fra den
     22 . september til den 16 . december 1980 .
     Efter forhandlingerne blev der udarbejdet at udkast til protokol f hvori
     beeteoaelserne i den oprindelige bilateral« aftale oa handelen aellea
| Haiti og det udvidede frllasskab bl.a.~ auppleredes aed fslgendei          v
                          . <                           .  ' .            *
     – de eksisterende konsultationsprocedurer blev udvidet t Således at der
 t      kan indføres nye frivillig« begrensninger for varekategorier , der
        ikke for øjeblikket er underkastet bekransninger , når Visse tzrskler
        overskrides bid« for så vidt angår hele I^allesckabet og Grækenland .
   ■      ~             '       '
     Delegationslederne paraferede teksten til protokoludkastet den 16 . december
     1980        efter at have konstateret , at det var at. korrekt udtryk for
     forharidlingsre s ul t at erne •
4« Protokollen er allerede blevet genneafsrt ved Rådet« forordning ( EØF) ar*
     3533/30 af 22. december 1930^ oa andring af den eksisterende ordning,
     der indfsrtes ved Rådets forordning (E2P) ar. 3059/78 *f 21 . deceaber
     1978 .
 ---pagebreak--- 5. Kocai sal ©ns-a finder , e.t d«n srdrdng , der kor.kret kommer til udtryk
    i protokolvulkastei , ®r* tilfredsstillende for Fællesskabet , og dea
    henstiller derfor , ;.t Rådets
     i ) godkender protokollen gunr.aa vedtagelse af den forordning ,
         hvortil udkast fia>i®8 i 1>ila^et |
    ii ) fcreffer de siadvenai g* 'baiSlutaingesr i forbindels « aeÅ imd©r-°
         tegnelite «i* protck^llea , indtil dera# foreligger godkendt .
                                                      .. t
1 ) EFT nr. L ^31 mi 31 e 12»l<>30 s s . 1 .
2 ) EFT nr. L 365 tf 27,12.19 /6 , m . 1 «
 ---pagebreak---                                                         De Europanike Farlletikab^pg Tidende
                                                                             i
                                                     (H iUakier biit øflentliggøntUt m
                                                            HENSTILLING           TIL
                                                   RÅDtETS FORORDNING ( EOF)
                                              ,                        aftalen
                           om irvdjjleSs« af blljTK'-protok o) Len til /                mellem Det «ifopæi»fee ®koct«ir>i<A<r
                           FarOrivkab of Haiti                           om handel med tekstilvarer i anlednv ,g a ' Der;
    hellenske Republiks tiltraedelse af Faellesskabet
           RÀDFT FOR DF HIROP/4ISKË                                                     , i anledning af Den hellensk« Rrpubiiki bhm
           F.+ 1 1 FV.KAR ! R HAR –                                              delse af Faclletskabet, godkende* herved pi Fefbrøk*-
                                                                                bet* vegne.
           under henvisning til traktaten om oprettelse øf Det
          europxiske okonomiske Fadlesskab, sxrlig arbkei 113,                   Teksten til præøkoUca er knyttet «o<n btiaf tii aemv:
                                                                                forordning.
 •        unJer henv nmng ni hcmnlhng fra Kommiwionen, Og
 4
          ud fri (VOgrnde Klr.infnmg :
           I ill.rK«prt>fnki>lli'n til aftalen            , mellem rv»
          eii(«>p.nskr øLnniimiskr fisrMrvskah os            Haiti                                         Arttèel 1
om handel med tekstilvarer bør goakendes ,
                                       for at der kan tages hemya til           Formanden fæ Ridet foranitaker den i artikel 4 i
          Den hellenske Republik * tiltrædelse af Fselles-ikato «–
                                                                                tillægsprotokollen omhandlede notifikation , (I
          UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
                                      Artikel i                                                            ArtiM 3
          Tillxf^protoknllm til          aftalen           mclleftt             Denne forordning tmdrr i kr.;ft dagen efter oH«
          curirporuke »konomitke Fa*!!r\nkab og Haiti                           reisen i Dt Enroptrsskt f*U?ukabtrt
   em handel med tekstilvarer
                          Denne forordning it birwfend« i tå*                        pdda umiddelb&rt i km medkm.'
                          Udfærdiget i Bcyaeilft,
                                                                                M Rådsu vegxt
                                                                               ( I )D»roen itur protokollens ikrsfrtrærde* vU bliv* «*«
                                                                                i O* k.MTopentkt F*lleukjktr* TuUftde pi
                                                                                Gerwrali* kretMvaqrt hf Rådti.
                                                                                V
 ---pagebreak--- Tlll®g®v>retek©l til aftalm a«ll«a
Set europæisk« ekonomiak« Fallaeek&b
og    Haiti           om handel taed
tekntilv&rer i anledning af Den
hellænek® Republiks tiltredolse &£
Fallesekafeai
      ( Parsfereî den 16.12.19S0 )
 ---pagebreak---                                            - 1
RÅDET FOR SS EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
p& den en« aida
og                                                                                '
REGERIWCHt FOR " HA TT1                  ^ *i
                   . **+*~··9 ·Μ&ΦΨϊν · -
             ■   '     •'       '   >
p& dan andan aida ,
HAR - ■                                          /
I BETRAGTNING AF Don hallanaka Republika tiltradele* af Da auropaiaka
Falleaakaber dan 1 . januar 1981 , og
UNDER HENVISNING TIL aftal an aallea Dat auropaiaka akonoaieka FalleeskAb
og Haiti , der blev indgå«t den 15 . "januar 1$8(j, i <get følgende
banarv-nt "aftalen",                     .           : "7**               4*IW"
                                                                        V.
VEDTAGET vad fallaa ovaranakcaat at faatøatta da tilpasninger af aftalen
og da overgange foranataltningar 1 forbindalaa herned , øoo ar nødvendig«
1 anledning af Den hallanaka Rapublika tiltradelaa af Dat auropaiaka
•konoaisk* Fslltsek&b
                   ;'
                                , ,                      . ....
                                                         »..»»•
                                                       i                        ■            .
og AT INDGÅ DENNE PROTOKOL«
                     !                             * •-4     •• '•II
                                                                    i
               I. il! ;               .• l . ; ' .ili tt.ar i . ...
                                                           '                      . *
                                                                                II ,..
                                                                      i '
                                               .
 ---pagebreak---                               - 2 -
                             Ar11 k s L 1
Aftalen som ændret herved , herunder bilag og protokoller , som
udgør en integrerende del deraf , udfærdiges på græsk , idet den
græske tekst får samme gyldighed som den oprindelige tekst .
                             Artikel 2
Aftalen ændres som f?lger :
1 . I protokol C erstattes stk . 2 af følgende bestemmelser :
    " Såfremt Fællesskabet i   henhold til den etablerede administrative
    kontrolordning konstaterer , at indførselen af varer i en af de i
    bilaget anførte kategorier med oprindelse i Haiti , overstiger
    følgende procentsatser i forhold til 102% af det foregående års
    samlede indførsel af varer i den pågældende kategori i det
    område , hvor traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske
    Fællesskab fandt anvendelse den 31 . december 1980 :
    - 0,2% for varekategorierne i gruppe I
    - 1,5% for varekategorierne i gruppe II
    - 4% for varekategor ierne i gruppe III , IV eller V
    kan det anmode om , at der indledes konsultationer i overensstemme i se.
    med den i artikel 5 i denne aftale beskrevne procedure med henblik
    på at nå til enighed om en passende grad af begrænsning for varerne
    i den pågældende kategori ."
 ---pagebreak---    I protokol C til aftalen erstattes stk . 6 af følgende bestemmelser
  ' Der kan kun fastsættes et kvantitativt loft på regionalt plan ,
  såfremt indførselen af en given vare i en» region i Fællesskabet-
  overstiger følgende regionale procentsatser i forhold til de mængder , *
  der fremkommer ved Udregning af brøken 100 / 102 ( et hundrede divideret
  med et hundrede og to> af' de " mængder , der er fastsat i henhold til
  bestemmelserne i stk-wvjh-t - T .
                           Tyekland                                 28 , 5>
                   .       Bénélux                                  10,5$
                           Frankrig                                 18 » 5'^
                           Italien                                  15 %
                           Dannark                                   i %
                           Irland                                    1     %
                           I>et forenede Kongerim                   23.5>
                           Grekenland                                2     >
                            i
   » ed beregning«* af " det foregåend® års Malede indfør« el" soa carat
   i stk« 1 anvendtes for tødft 1980 og 1981 , for »i vld^ ahgir indføre *1
   fra Den helleneke Republik ,; den 1 1980 konstaterede indførsel , M
   *» 1        *}■ i > ' »    f 1 «*s * lr *           - •* v »■■ %*>*.# *   i ;« i p -m ■     >
V            I W ' ' ||              A_i.ji.__1 »,   • I
                     Il              Arttikel   3      t- .                                  .
                                                            !
                                                            t
    Denne protokol' udgør en integrerende del af aftalen .
                                                   .   ..                  ,               «
 ---pagebreak---                              Aritlk«! 4
Eenne protokol ekal goikendss af i« kontraherende parter i henhold til
disses e^rie procedurer . Den tr«der 1 kraft den 1 . Januar 1931 , eA freat
de Jcont radierende parter inden dette tidspunkt har meddelt hinanden ,
at de procedurer , der ar ncdvenditf« i si, heneeende , er afsluttet , Lfter
dette tidspunkt tråder protokollen i kraft den forøte dag i den anden
mlned efter datosn for ieeddel«lsen .
                             Artikel 5
Dens« protokol. «r udfas^digat 1 to ekaeaplajrtr på dansk , engel ak, franak,
grask , italiensk , nederlandsk 09 tysk , idet hver af disse
tekster har sama« gyldighed .
 ---pagebreak---                                          VERBALNOTE
 Republikken Haitis               - minaion ved De europwiake F«lle*r.krtb<»r h /ir d*n
       rre over tot Generaldirektoratet for forbind*ln«»r m^d tr f*d Jolanrfe
       urider Kommiaaionen for De europeiske Fdleaskaber at hcr.vi .«;? til
       den tillægsprotokol til aftalen mellem republikken Haiti og Det
       europæiske økonomiske Fællesskab _om._haadel»,^ed.a tek8tilvarer , >                                        ■ –
-.^.„ der er udarbejdet i anledning t af        ''
                                                   Den,. i..., .hellenskejtepubl.iks
                                                                          ■ I :*i. : ■ -US. i
                                                                                tiltrædelse
                                                                                -•*. ... ,1
                                                                                af '
       Fællesskabet , og som paraferedes dags dato ,
    : Republikken'Haitis. mission kan meddele Generaldirektoratet
T^r for forbindelser me* tredjelande,. ,at . inHti l de ncdvendiqe procedurer jgum cw
      for indgåelse af ti l læqsnrotokol len er afsluttet - oa inHtil Henne
      træder i kraft , er republikkenHaitis regering rede til at anvende
    '.tillægsprotokollens bestemmelser de facto fra den 1 . januar 1981 ,
       såfremt Fællesskabet er rede tit at gøre det samme .
             , V* •* •» "H •. -v.- ►- •.                                                   1 ;•      ; 4 r.- *
                                                                * •  " 's 1 ; T V-.Vt.H - ti . /V                     ■
Republikken Haitis^" 1 Mission foreslår endvidere , at denne note ok Ftrl-
      leaak /ibeta svarnote skal udgere en aftal « mellem republikken Haitis r
      gering og Fielleaakabet .
Republikken Haitip ,r . mieaion vil gerne benytte lejligheden t'll p * ny
      m% foraikre Generaldirektoratet for forbindelaer Bed tredjeland « os
                                ι                         ....                                                 ,
      Bin neat udnaerkede hajagtelae *
 ---pagebreak---   Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande under Kommissionen
  for De europæir.ke Fællesskaber har den ære at anerkende modtagelsen af
  note af dags dato fra republikken Haitis mission med følgende ordlyd :
 Republikken Haitis         mission ved De europ^ioke Ff*lle«rkAb«*r h.ir do -.
      rr e over for Generaldirektoratet for forbindelser n^n tredJ«*' />- :•
      under Koirnimionen for Da europæiske Fifllesnkaber at h'rvi »» til
      den tinors protokol til aftalen mellem republikken Haiti og Det r-
      europirieka økonomiske Firllennkab om hinriel med t»k*til*r»rer t der
     er udarbejdet i anledning af Den* hellenske Republiks
                                                       «
                                                           tiltrædelse a * « ■ . . ,
     Fællesskabet , oq som paraferedes daas dato .
     Pepublikken Haitis mission kan meddele generaldirektoratet
     for forbindelser med tredjelande , at       indtil de nødvendige
     procedurer for indqåelse af tillægsprotokollen er af-
     nluttet , ok indtil denne trwder i kraft , er republiken Haitir r^e-
   * ring rede til at anvende till *v;ø protokol lens beaten-srl : er de f         to
      frn den 1 . Januar 1991 , elfreat JVlleaskabet er red « til at gøre det
     (* Anme m
Hepi.1 1 ; k k<-n Haiti .*« minaioQ foreslår endvidere , at denne note or l»l-
     lensk'ibets evarnote skal udgere en aftale Bellem republikken ri -. -„ tir*
     gering oc Farlleaakabet «
Kepubl i r. k<>n Haitif;    ninnion vil K®rn » benytte lejligheden til p' r S
     at forsikre Generaldirektoratet f© ** f©rbinsi©Io©r mad tredje&wi            * o*
     ain oeet udmerked® Svs Ja^tals «« "


title: Rådets henstilling af 10. juli 2012 om udnævnelse af et medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion

text:
               21.7.2012

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 215/4

         RÅDETS HENSTILLING
   af 10. juli 2012
   om udnævnelse af et medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion
   2012/C 215/05
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION —
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 283, stk. 2, og
   som henviser til protokollen om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 11.2 —
   HENSTILLER HERMED TIL DET EUROPÆISKE RÅD:
   at det udnævner Yves MERCH til medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion for en embedsperiode på otte år.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

            På Rådets vegne

         V. SHIARLY

            Formand


Avis juridique important

|

32002H0755

Kommissionens henstilling af 16. september 2002 om resultaterne af risikovurdering og strategier for risikobegrænsning for stoffet diphenylether, oktabromderivat (EØS-relevant tekst) (meddelt under nummer K(2002) 3394)

EF-Tidende nr. L 249 af 17/09/2002 s. 0027 - 0030

Kommissionens henstillingaf 16. september 2002om resultaterne af risikovurdering og strategier for risikobegrænsning for stoffet diphenylether, oktabromderivat(meddelt under nummer K(2002) 3394)(EØS-relevant tekst)(2002/755/EF)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPISKE FÆLLESSKABER,som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,som henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 af 23. marts 1993 om vurdering af og kontrol med risikoen ved eksisterende stoffer(1), særlig artikel 11, stk. 2, ogsom tager følgende i betragtning:(1) Inden for rammerne af forordning (EØF) nr. 793/93 er diphenylether, oktabromderivat udpeget som et prioriteret stof, der skal vurderes, i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1179/94 af 25. maj 1994 vedrørende den første liste over prioriterede stoffer i medfør af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93(2). I forordning (EF) nr. 1179/94 er Frankrig og Det Forenede Kongerige udpeget som referenter for dette stof.(2) Referenterne har afsluttet vurderingen af risici for mennesker og miljøet for diphenylether, oktabromderivat(3) og har foreslået en risikobegrænsningsstrategi i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 af 28. juni 1994 om principperne for vurdering af risikoen for mennesker og miljø ved eksisterende stoffer, i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 793/93(4).(3) Det Videnskabelige Udvalg for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø (SCTEE) er blevet hørt og har afgivet udtalelse i forbindelse med de risikovurderinger, der er gennemført af referenterne.(4) Resultaterne af risikovurderingen er gengivet i bilaget til denne henstilling.(5) De i denne henstilling nævnte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15 i forordning (EØF) nr. 793/93,HENSTILLER:1. Alle sektorer, hvori der foregår import, produktion, transport, opbevaring, anvendelse i præparater eller anden fremstilling, brug, bortskaffelse eller genvinding af følgende stof:- diphenylether, oktabromderivatCAS-nr. 32536-52-0Einecs-nr. 251-087-9bør tage hensyn til resultaterne af den risikovurdering, der er gengivet i bilaget.2. Den strategi til begrænsning af risikoen, som er beskrevet i punkt II i bilaget, bør gennemføres.Udfærdiget i Bruxelles, den 16. september 2002.På Kommissionens vegneMargot WallströmMedlem af Kommissionen(1) EFT L 84 af 5.4.1993, s. 1.(2) EFT L 131 af 26.5.1994, s. 3.(3) Den fuldstændige risikovurderingsrapport, som Kommissionen har modtaget fra referentmedlemsstaterne, er tilgængelig for offentligheden. Der foreligger ligeledes et kort resumé. Begge findes på internetstedet for Det Europæiske Kemikaliekontor ved Det Fælles Forskningscenters Institut for Beskyttelse af Forbrugerne og deres Sundhed i Ispra, Italien (http://ecb.jrc.it/regulation-results/).(4) EFT L 161 af 29.6.1994, s. 3.BILAGDiphenylether, oktabromderivat eller oktabromdiphenyletherCAS-nr. 32536-52-0Einecs-nr. 251-087-9Referenter: Frankrig og Det Forenede KongerigeKlassificering: endnu ikke klassificeret.Risikovurderingen vedrører gængs praksis under stoffets livscyklus som beskrevet i den risikovurdering, referenterne har fremsendt til Kommissionen, for stoffet, som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab.Af risikovurderingen, der bygger på tilgængelige oplysninger, fremgår det, at stoffet i EU hovedsagelig benyttes som flammehæmmer og mest anvendes inden for plastik- og tekstilindustrien.I. RISIKOVURDERINGA. SundhedKonklusionen af risikovurderingen forARBEJDSTAGERE1. er, at der er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser. Der er navnlig brug for yderligere oplysninger om transthyretin-T4 i konkurrence med oktabromdiphenylether, hvorvidt og i hvilket omfang kommercielt oktabromdiphenylether udskilles i modermælk, og om virkningerne af langtidseksponering, og2. at, der er behov for at begrænse risikoen. Risikobegrænsningsforanstaltninger, som allerede igangsat, skal tages med i betragtning. Konklusionen gælder for fremstilling (pakke- og rengøringsaktiviteter) og for produktion af præparater og master batching (tømning af sække). Der er betænkeligheder vedrørende:- systemiske effekter efter indånding og gentagen eksponering på huden- lokale effekter i luftvejene efter gentagen eksponering ved indånding- indvirkning på kvinders frugtbarhed efter indånding og gentagen eksponering på huden.Konklusionen af risikovurderingen forFORBRUGEREer, at der på indeværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet.Denne konklusion bygger på, at forbrugernes eksponering anses for at være ubetydelig.Konklusionen af risikovurderingen forOFFENTLIGHEDENS UDSÆTTELSE VIA MILJØETer, at der er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser.Det drejer sig navnlig om oplysninger vedrørende emissioner til miljøet ved anvendelse eller overførsel fra jord til planter og oplysninger om omfanget af udskillelsen af kommercielt oktabromdiphenylether i modermælk eller komælk. Afhængigt af de resultater, som branchen forelægger om udskillelsen i mælk, kan der blive brug for yderligere oplysninger. Der er behov for oplysninger om eksponering fra lokale og regionale kilder på koncentrationen af oktabromdiphenylether i komælk. Der er også brug for oplysninger om transthyretin-T4 i konkurrence med oktabromdiphenylether og virkningen af langtidseksponering.Konklusionen af risikovurderingen forSUNDHEDEN (FYSISKE OG KEMISKE EGENSKABER)er, at der på indeværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet.B. MiljøKonklusionen af risikovurderingen forMILJØET1. er, at der er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser. Denne konklusion gælder risikoen for sekundær forgiftning fra alle oktabromdiphenylether-kilder. Det er muligt, at den nuværende PEC/PNEC-fremgangsmåde i forbindelse med sekundær forgiftning ikke er hensigtsmæssig, både med hensyn til PEC og PNEC, og at risikoen eventuelt undervurderes. Der er behov for at undersøge spørgsmålet yderligere.Et andet aspekt i forbindelse med sekundær forgiftning er, at selv om stoffet er persistent, er der dokumentation for, at det under visse forhold kan degradere til mere toksiske og bioakkumulative sammensætninger.Det er meget usikkert, om den nuværende fremgangsmåde ved risikovurdering er velegnet i forbindelse med spørgsmålet om sekundær forgiftning og debromering. Kombinationen af usikkerheder fører til en vis bekymring om mulige langtidsvirkninger for miljøet, som vanskeligt kan forudsiges. Ud fra et videnskabeligt grundlag er det ikke muligt at sige, om der er en miljørisiko nu eller i fremtiden.Denne usikkerhed er tilstrækkelig til at begrunde risikobegrænsningsforanstaltninger, som bygger direkte på de nuværende oplysninger i risikovurderingen2. er, at der på indeværende tidspunkt hverken er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, der allerede er truffet. Denne konklusion gælder for vurderingen af miljørisikoen fra oktabromdiphenylether fra alle kilder (herunder vurderingen af hexabromdiphenylether-delen) for det akvatiske (overfladevand, sediment og rensningsanlæg) og terrestriske miljø og atmosfæren ved hjælp af den almindelige PEC/PNEC-fremgangsmåde3. er, at der er behov for at begrænse risikoen. Risikobegrænsningsforanstaltninger, som allerede igangsat, skal tages med i betragtning. Denne konklusion gælder for vurderingen af risikoen for sekundær forgiftning via regnorme for hexabromdiphenylether-delen i det kommercielle oktabromdiphenylether-produkt ved anvendelse i polymersammensætninger.II. STRATEGI FOR RISIKOBEGRÆNSNINGFor OFFENTLIGHEDENS UDSÆTTELSE VIA MILJØETDet formelle resultat af vurderingen af sundhedsrisikoen ved stoffet i forbindelse med eksponering via miljøet er, at der er behov for yderligere oplysninger/undersøgelser, men medlemsstaterne har allerede taget til efterretning, at der er usikkerhed omkring risikobeskrivelsen for spædbørn, der udsættes for kommerciel oktabromdiphenylether via modermælk eller komælk. Man var navnlig bekymret over, at det ville tage lang tid at indsamle oplysningerne, og at den heraf følgende detaljerede risikovurdering kunne vise, at der var en risiko for spædbørn, som ammes. Ved eventuelle risikobegrænsende foranstaltninger for stoffet skal der tages højde for betænkelighederne ved, at spædbørn udsættes for stoffet via mælk.For ARBEJDSTAGERNEGældende lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne på fællesskabsplan anses generelt som en tilfredsstillende ramme for den fornødne begrænsning af risiciene ved stoffet.Inden for denne ramme anbefales, at der på fællesskabsplan etableres grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for stoffet. Indtil der på fællesskabsplan er fastsat grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for stoffet, bør eksponering på arbejdspladsen reduceres så meget, som det er teknisk muligt. Det bør overvejes at anvende former, som ikke kan indåndes (granulat osv.) i stedet for pulver. Hvorvidt der er behov for sådanne foranstaltninger, afhænger af de forslag, der fremsættes vedrørende beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet.For MILJØETMan bør overveje at begrænse markedsføring og brug på fællesskabsplan for at beskytte miljøet mod brug af oktabromdiphenylether.


Avis juridique important

|

31987H0142

87/142/EØF: Kommissionens henstilling af 6. februar 1987 om visse metoder til fjernelse af ikke-fiberholdige materialer inden den kvantitative analyse af tekstilfiberblandingers sammensætning

EF-Tidende nr. L 057 af 27/02/1987 s. 0052 - 0055

*****  KOMMISSIONENS  HENSTILLING  af 6. februar 1987  om visse metoder til fjernelse af ikke-fiberholdige materialer inden den kvantitative analyse af tekstilfiberblandingers sammensaetning  (87/142/EOEF)  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, saerlig artikel 155, andet led, og  ud fra foelgende betragtninger:  Raadets direktiv 71/307/EOEF af 26. juli 1971 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om betegnelser for tekstilprodukter (1), senest aendret ved direktiv 83/623/EOEF (2), indeholder bestemmelser om obligatorisk maerkning af tekstilprodukter, og disse produkters sammensaetning skal vaere i overensstemmelse med den paa etiketten angivne, hvilket kontrolleres ved analyse;  Raadets direktiv 72/276/EOEF (3), senest aendret ved direktiv 81/75/EOEF (4), samt Raadets direktiv 73/44/EOEF (5) indeholder de analyseforskrifter, der er noedvendige for ved overensstemmelseskontrollen i Faellesskabet at bestemme fibersammensaetningen i tekstilprodukter bestaaende af binaere og ternaere blandinger; disse forskrifter vedroerer saavel forbehandlingen af proeven som selve den kvantitative analyse;  i direktiv 72/276/EOEF og 73/44/EOEF er det fastsat, at ikke-fiberholdige materialer, som er tilsat tekstilprodukter, skal fjernes inden analysen af proevens fibersammensaetning; der er heri kun fastsat en ensartet metode til fjernelse af ikke-fiberholdige materialer, som kan ekstraheres ved hjaelp af petroleumether og vand, og altsaa ikke nogen metode til de saerdeles talrige tilsaetningsstoffer, som ikke er oploeselige i ovennaevnte reagenser; paa denne baggrund maa de laboratorier, der foretager overensstemmelseskontrol med tekstilprodukter, ofte anvende forskellige metoder, som kan give afvigende resultater;  det er praktisk talt umuligt paa teknikkens nuvaerende stade at fastsaette bindende og udtoemmende metoder til fjernelse af tilsaetningsstoffer, som ikke er oploeselige i petroleumether eller vand, fordi disse materialers sammensaetning er saa kompliceret og forskelligartet;  det er imidlertid hensigtsmaessigt for i det omfang, det er muligt at opnaa den fornoedne ensartethed i resultaterne fra den overensstemmelseskontrol med tekstilprodukter, der gennemfoeres i Faellesskabet, at give laboratorierne oplysning om egnede metoder, som de kan benytte, til fjernelse af de vigtigste tilsaetningsstoffer, der ikke kan ekstraheres ved hjaelp af petroleumether og vand; metoder med saadanne egenskaber findes i teknisk rapport ISO 5 090 af 15. februar 1977 og i standard UNI 8 046 af juni 1980, hvilket er bekraeftet af eksperter fra de nationale laboratorier inden for arbejdsgruppen »analyser« under Kommissionen; det boer i givet fald vaere muligt at benytte disse metoder, og det boer derfor henstilles, at de anvendes; der kan saaledes henvises til disse dokumenter, idet der goeres opmaerksom paa de fornoedne afvigelser og metodernes begraensninger;  disse konklusioner er i overensstemmelse med de synspunkter, der er givet udtryk for i Udvalget for direktiverne om betegnelser for etikettering af Tekstilprodukter -  VEDTAGET FOELGENDE HENSTILLING:  Artikel 1  Det henstilles, at de laboratorier, som gennemfoerer overensstemmelseskontrol med sammensaetningen af tekstilprodukter, i forbindelse med forbehandlingen af den proeve, der skal analyseres, anvender de metoder til fjernelse af ikke-fiberholdige materialer, som der henvises til i bilaget til denne henstilling.  Artikel 2  Medlemsstaterne underretter Kommissionen om de foranstaltninger, de traeffer paa grundlag af denne henstilling.  Artikel 3  Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 6. februar 1987.  Paa Kommissionens vegne  Grigoris VARFIS  Medlem af Kommissionen  (1) EFT nr. L 185 af 16. 8. 1971, s. 16.  (2) EFT nr. L 353 af 15. 12. 1983, s. 8.  (3) EFT nr. L 173 af 31. 7. 1972, s. 1.  (4) EFT nr. L 57 af 4. 3. 1981, s. 23.  (5) EFT nr. L 83 af 30. 3. 1973, s. 1.  BILAG  ANBEFALEDE METODER TIL FJERNELSE AF BESTANDDELE, DER IKKE ER FIBRE, INDEN DEN KVANTITATIVE ANALYSE AF TEKSTILFIBERBLANDINGERS SAMMENSAETNING  Punkt I.6, tredje afsnit, foerste punktum, i bilag II, del 1, til direktiv 72/276/EOEF og bilag I til direktiv 73/44/EOEF  1. INDLEDNING  I tekstilindustrien forstaas ved »bestanddele, der ikke er fibre« alle naturlige eller syntetiske materialer tilsat tekstilprodukter i alle forarbejdningsfaser. Disse midler tjener til de mest forskellige formaal, alt efter arten af det tekstilprodukt, hvortil de er tilsat, samt dette produkts anvendelsesformaal.  Generelt kan bestanddele, der ikke er fibre, opdeles i flere kategorier f. eks.:  - olier, avivage,  - slettemidler,  - appreturmidler og impraegneringsmidler.  2. FORANSTALTNINGER TIL FJERNELSE AF TILSATTE BESTANDDELE  For at kunne bestemme sammensaetningen af et tekstilprodukt er det i forbindelse med blandede eller »rene« tekstilprodukter, som indeholder fremmede fibre, noedvendigt at foretage en kvantitativ analyse af fiberindholdet, oftest baseret paa en eller flere af bestanddelenes oploeselighed.  2.1. Forud for analysen skal alle bestanddele, der ikke er fibre, imidlertid fjernes i henhold til stk. 3 i den nye artikel 12 i direktiv 71/307/EOEF vedroerende »tekstilbetegnelser«, som er anfoert i artikel 1, punkt 7, i direktiv 83/623/EOEF.  2.2. Denne forskrift er ligeledes medtaget og nuanceret i direktiv 72/276/EOEF (bilag II, del 1, fjerde og femte afsnit) og 73/44/EOEF (bilag I, indledning, ottende og niende afsnit) vedroerende kvantitativ analyse af binaere og ternaere tekstilfiberblandinger.  2.3. Til fjernelse af visse bestanddele, der ikke er fibre, herunder navnlig bestanddele, som kan ekstraheres ved hjaelp af petroleumether og vand (olier, fedtstoffer, voks, vandoploeselige stoffer, osv.), er der i bilag I og II til ovennaevnte to »analyse«-direktiver i punkt I.6 »Forproevens forbehandling« fastsat en ensartet metode, som bestaar i ekstraktion med petroleumether efterfulgt af nedsaenkning i koldt vand og derpaa i varmt vand.  2.4. Der er derimod ikke fastsat nogen metode til fjernelse af andre bestanddele, der ikke er fibre, idet foelgende er fastsat i punkt I.6, tredje og fjerde afsnit:  »Saafremt de bestanddele, der ikke er fibre, ikke kan ekstraheres ved hjaelp af petroleumether og vand, maa de paa anden maade end med vand, som beskrevet i det foregaaende, fjernes med en egnet metode, der ikke i vaesentlig grad forandrer nogen af fiberbestanddelene. . .  I analyserapporterne skal de valgte forbehandlingsmetoder indgaaende beskrives.«  Da sammensaetningen af de til tekstilprodukter tilsatte bestanddele varierer kraftigt og er meget kompleks, og da der foregaar en fortsat teknisk udvikling af disse stoffer, hvis karakteristika, herunder navnlig oploeselighed, kan aendre sig med tidens loeb, er problemet med fjernelsen heraf meget kompliceret og variabelt.  Det er saaledes praktisk talt umuligt forud at fastlaegge ensartede metoder, som er praecise og udtoemmende, til fjernelse af alle tilsatte bestanddele.  Det er derfor, der ikke i »analyse«-direktiverne er fastsat saadanne metoder, og at det er overladt til laboratorierne at vaelge egnede metoder til fjernelse af forskellige tilsatte bestanddele, som kan forefindes i de tekstilprodukter, der skal analyseres.  3. ANBEFALEDE METODER  3.1. At det, som konstateret, er umuligt paa forhaand at udarbejde ensartede metoder, som kan anvendes til alle tilsatte bestanddele, udelukker dog ikke, at analyselaboratorierne boer have adgang til metoder med praecise retningslinjer, som de i givet fald kan anvende i forskellige tilfaelde, herunder navnlig til oploesning af de oftest anvendte tilsatte bestanddele.  I mangel af saadanne metoder vil fjernelse af de paagaeldende stoffer inden analysen af tekstilprodukterne nemlig paa de forskellige laboratorier kunne ske paa meget forskellige og undertiden teknisk uforsvarlige maader, hvilket kan indebaere en risiko for forskellige analyseresultater.  Med henblik paa at indfoere en vis ensartethed i forbehandlingen af de proever, der skal undersoeges, boer der derfor anbefales egnede metoder til fjernelse af de vigtigste til tekstilprodukter tilsatte bestanddele. 3.2. Til fjernelse af bestanddele, der ikke er fibre, herunder navnlig impraegneringsmidler, betragtes foelgende metoder som egnede og kan derfor anvendes:  - metoderne i teknisk rapport ISO 5 090 af 15. februar 1977, skema og bilag;  - i standard UNI (1) 8 046 af juni 1980, metoderne i kapitel 4, punkt 4.2, 4.3, 4.4, 4.6, 4.7, 4.8, 4.9 og 4.11 vedroerende de tilsatte bestanddele, der er naevnt i kapitel 5 under loebenumrene 5.4, 5.8, 5.10, 5.17, 5.19, 5.21, 5.22, 5.23, 5.28 og 5.29.  4. BEMAERKNINGER  De metoder til fjernelse af harpikser til kroelaegteimpraegnering, der er beskrevet i punkt A.11 i teknisk rapport ISO 5 090 og punkt 4.9 i standard UNI 8 046, er lige gode, og det goer saaledes ingen forskel, hvilken af dem, der anvendes.  De metoder til fjernelse af slettemidler og appreturmidler paa basis af acrylharpiks, der er beskrevet i punkt A.6 i teknisk rapport ISO 5 090 og i punkt 5.4 og 5.21 i standard UNI 8 046, betragtes som komplementaere, og hvilken metode der boer anvendes, afhaenger saaledes af det paagaeldende tilfaelde.  5. ADVARSEL  Opmaerksomheden skal henledes paa foelgende forhold, som ogsaa kommer til udtryk i foerste afsnit, andet punktum, i ovennaevnte rapport ISO 5 090:  - de foreslaaede metoder er undertiden upraecise, uden at det er muligt med den nuvaerende viden at afboede herpaa;  - der mangler metoder til fjernelse af visse bestanddele, der ikke er fibre;  - det er ikke altid muligt at forvisse sig om, hvorvidt de tilsatte bestanddele er fjernet fuldstaendigt eller ej, da der ikke i alle tilfaelde kendes metoder til identifikation af disse;  - visse metoder kan beskadige tekstilfibrene, uden at det for oejeblikket er muligt at fastslaa beskadigelsens omfang.  (1) UNI = Ente Nazionale Italiano de Unificazione.


title: Henstilling med henblik på rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009

text:
Vigtig juridisk meddelelse

|

52006SC0108

Henstilling med henblik på Rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009  /* SEK/2006/0108 endelig udg. */

	[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |Bruxelles, den 1.2.2006SEK(2006) 108 endeligHenstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSEi overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSEBaggrundStabilitets- og vækstpagten, som trådte i kraft den 1. juli 1998, bygger på målsætningen om sunde statsfinanser som et middel til at forbedre betingelserne for prisstabilitet og en stærk bæredygtig vækst, der fører til jobskabelse. I 2005 blev pagten ændret for første gang. Ved reformen blev det anerkendt, at pagten er et nyttigt middel til at cementere finanspolitisk disciplin, men man søgte at styrke dens effektivitet og økonomiske fundament samt at sikre holdbarhed i de offentlige finanser på lang sigt.Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som indgår i pagten, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge stabilitets- og konvergensprogrammer for Rådet og Kommissionen og årlige opdateringer heraf (medlemsstater, der allerede har indført den fælles valuta, skal forelægge (årlige) stabilitetsprogrammer, og medlemsstater, der endnu ikke har indført den, skal forelægge (årlige) konvergensprogrammer). Belgiens første stabilitetsprogram blev forelagt i december 1998. I henhold til forordningen afgav Rådet udtalelse om det den 15. marts 1999 på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. Efter samme procedure vurderes de opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer af Kommissionen og undersøges af det ovenfor nævnte udvalg, mens Rådet kan undersøge dem.I programmerne skal medlemsstaterne angive deres mellemfristede målsætning for budgetstillingen og redegøre for de økonomisk-politiske foranstaltninger, de træffer for at opnå og fastholde den, herunder de tilgrundliggende økonomiske antagelser. Efter reformen af pagten bør den mellemfristede målsætning differentieres for de enkelte medlemsstater i lyset af den økonomiske og budgetmæssige diversitet i EU, herunder under hensyntagen til den finanspolitiske risiko for holdbarheden i de offentlige finanser. Andre elementer i reformen er, at tilgangen til finanspolitikken bør være mere symmetrisk under konjunkturforløbet ved hjælp af øget budgetdisciplin i økonomisk gode tider, og at der bør tages hensyn til "større strukturreformer" med en kontrollerbar indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt med henblik på en midlertidig afvigelse fra den mellemfristede målsætning eller kursen for tilpasning af den.Under hensyntagen til Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005, adfærdskodeksen[2], den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og de konjunkturkorrigerede saldi og de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008, har Kommissionen foretaget en gennemgang af den nyligt forelagte opdatering af Belgiens stabilitetsprogram og har på grundlag af følgende vurdering vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse om det.Vurdering(1) 2005-opdateringen af Belgiens stabilitetsprogram blev forelagt den 5. december 2005, en uge efter fristen. Det dækker perioden 2005-2009. Programmet følger i store træk modellen for stabilitets- og konvergensprogrammer og kravene til afgivelse af data i den nye adfærdskodeks[3].(2) I Belgien har den årlige reale BNP-vækst i de sidste ti år ligget omkring 2 % i gennemsnit, hvilket er lidt over gennemsnittet i euroområdet. Imidlertid er beskæftigelsesfrekvensen lav (omkring 60 %), og arbejdsløsheden er præget af betydelige regionale forskelle og omfattende langtidsarbejdsløshed. Siden 2000 har Belgien opretholdt en budgetstilling tæt på balance.(3) Det makroøkonomiske scenario i programmet påregner en moderat forbedring af den reale BNP-vækst til 2,2 % i gennemsnit i perioden 2006-2009 efter et forholdsvis svagt resultat i 2005 (1,4 %), ledsaget af en langsom, men støt stigning i beskæftigelsen (0,7 % årligt). Dette scenario kan betragtes som plausibelt og adskiller sig kun marginalt fra Kommissionens tjenestegrenes efterårsprognose fra 2005. Hen imod slutningen af programperioden forventes en indsnævring af de negative outputgab. Selv om programmets inflationsfremskrivninger er en smule højere end i efterårsprognosen fra Kommissionens tjenestegrene, forekommer de realistiske på baggrund af de noget mindre gunstige eksterne antagelser.(4) I sin udtalelse af 17. februar 2005 godkendte Rådet den budgetstrategi, der blev fremlagt i 2004-opdateringen af Belgiens stabilitetsprogram. Med hensyn til budgetgennemførelsen i 2005 anslås det i Kommissionens efterårsprognose fra 2005, at man vil opnå et samlet offentligt budget i balance, hvilket er i overensstemmelse med det mål, man satte sig i den foregående opdatering af stabilitetsprogrammet på trods af væsentligt lavere BNP-vækst. Imidlertid er den statistiske behandling af nogle engangsforanstaltninger stadig ikke afklaret med Eurostat, og de kan føre til en stor enkeltstående forøgelse af underskuddet i 2005[4].(5) I opdateringens budgetstrategi sigter man mod at opretholde et offentligt budget i balance indtil 2006 og derefter at opbygge overskud (op til 0,7 % af BNP i 2009) for at fortsætte den nedadgående trend for gældskvoten. Efter et gradvist fald fra 7,2 % af BNP i 2001 til 4,3 % i 2005 skulle det primære overskud stabilisere sig lige over 4 % af BNP fra 2006. I programmet påregnes et fald i den offentlige indtægtskvote (især som følge af en lettelse af skattebyrden på arbejde), men det mere end udlignes af et fald i udgiftskvoten (hovedsagelig renteudgifter). Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger spiller stadig en vigtig rolle i 2006 (0,6 % af BNP), selv om de belgiske myndigheder påregner et fald i anvendelsen af sådanne foranstaltninger efter 2006. Den nye opdatering bekræfter i det store og hele den budgetstrategi, der blev skitseret i det foregående program, på baggrund af stort set uændrede vækstudsigter.(6) Efter Kommissionens beregninger på grundlag af programmet efter den i fællesskab aftalte metode er den strukturelle saldo (dvs. konjunkturkorrigeret uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) planlagt at skulle forbedres med næsten 1 % af BNP i programperioden. Den forværres fra nul i 2005 til et underskud på 0,25 % af BNP i 2006, hvorefter den forbedres til et overskud på 0,5 % af BNP i 2007. Derefter bliver forbedringen af den strukturelle budgetstilling mere gradvis frem til et overskud på næsten 1 % af BNP i 2009. De belgiske myndigheder har opstillet en mellemfristet budgetmålsætning, som omhandlet i stabilitets- og vækstpagten, med et strukturelt overskud på 0,5 % af BNP, hvilket man forventer at opnå i 2007. Da den mellemfristede målsætning er mere ambitiøs end mindstekravet (som er sat til et underskud på ca. 1 % af BNP), vil et sådant resultat formentlig opfylde målet om en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets mellemfristede målsætning kan i denne vurdering betragtes som hensigtsmæssig, da den ligger inden for den ramme, der er anført for euroområdet og ERM II-stater i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og den er væsentlig mere krævende, end hvad der antydes af gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt.(7) Alt i alt kan budgetresultatet blive værre end forventet i programmet, især i 2006-2007. Mens det makroøkonomiske scenario kan betragtes som plausibelt, og regeringen for nylig har truffet nye foranstaltninger for bedre at kontrollere sundhedsudgifterne, forekommer de skatteindtægter for 2006, der påregnes i programmet, at være noget optimistiske, og udgiftsfremskrivningerne synes ikke at skabe nogen passende stødpude mod ugunstige udviklinger. For 2007 redegør programmet ikke for, hvordan man vil kompensere for udløbet af en lang række engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Det skal dog medgives, at de belgiske myndigheder i den senere tid har vist et stærkt engagement i at nå deres mål om et budget i balance.(8) Under hensyntagen til ovenstående risikovurdering vil budgetstillingen i programmet muligvis ikke være tilstrækkelig til at sikre, at programmets mellemfristede målsætning nås i 2007, som de belgiske myndigheder forudser. Imidlertid er programmets mellemfristede budgetmålsætning som allerede nævnt mere ambitiøs, end det kræves i stabilitets- og vækstpagten, og programmets budgetstrategi synes at være tilstrækkelig til at nå en budgetstilling i strukturelle termer, der kan betragtes som passende i henhold til pagten gennem hele programperioden. Budgetstillingen i programmet giver desuden tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride tærsklen på 3 % af BNP for underskudskvoten ved normale makroøkonomiske udsving. Selv om den gennemsnitlige årlige forbedring af den strukturelle saldo er lille, kan takten i justeringen i retning af den mellemfristede budgetmålsætning alt i alt betragtes som passende. I 2006 er justeringen dog ikke i overensstemmelse med pagten, idet den strukturelle saldo forventes at forværres med 0,25 % af BNP i en situation, hvor outputgabet mindskes (selv om det stadig er negativt).(9) Den belgiske gældskvote ligger stadig langt over referenceværdien på 60 % af BNP (94 % af BNP ved udgangen af 2005), men den nedadgående trend siden 1993 (137 % af BNP) er imponerende. Efter en midlertidig opbremsning i 2005 efter overtagelsen af det nationale jernbaneselskab SNCB’s gæld (på 2,5 % af BNP) forventes gældskvoten at fortsætte sit fald til under 80 % af BNP i 2009. Den vigtigste drivkraft bag dette fald er fortsat det store primære overskud (der dog er faldet fra over 7 % af BNP i 2001 til godt 4 % i 2005). Gældsudviklingen kan blive mindre gunstig end påregnet i programmet på grund af den nævnte mulighed for dårligere budgetresultater end forventet. Dog synes gældskvoten i tilstrækkeligt omfang at falde i retning af referenceværdien, som den nærmer sig hurtigt.(10) Holdbarheden i Belgiens offentlige finanser synes at stå over for en mellemhøj risiko på grund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Selv om den nuværende bruttogæld er faldende, ligger den stadig langt over referenceværdien, og en støt reduktion af gældskvoten står og falder med, at der fastholdes store overskud på primærsaldoen over en længere periode. Den belgiske strategi med at basere finanspolitikken på langsigtede betragtninger, blandt andet ved at nedbringe gælden, vil utvivlsomt mindske risiciene for holdbarheden, og loven om en "aldringsfond" understreger det politiske engagement ved at fastsætte retligt bindende budgetmål. Endvidere burde de seneste foranstaltninger for at hæve den faktiske pensionsalder og beskæftigelsesfrekvensen bidrage positivt til holdbarheden. Den nuværende budgetstilling kan dog vise sig ikke at være tilstrækkelig til helt at dække den betydelige udgiftsstigning som følge af den aldrende befolkning, hvilket understreger, hvor vigtigt det er at opretholde store primære overskud i de kommende år.(11) De planlagte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser svarer i det store hele til de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Det er især vigtigt, at gældskvoten mindskes i en tilfredsstillende takt, og at der er iværksat reformer for at forbedre det sociale sikringssystems bæredygtighed. Forværringen af den strukturelle saldo i 2006 er imidlertid ikke helt i overensstemmelse med de integrerede retningslinjer, som siger, at alle nødvendige korrigerende foranstaltninger skal træffes for at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning.(12) I Belgiens nationale reformprogram, der blev forelagt den 26. oktober 2005 i forbindelse med den nye Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, bliver der udpeget følgende udfordringer med væsentlige konsekvenser for de offentlige finanser: i) at støtte beskæftigelsen ved at lette skattebyrden på arbejde, og ii) at opretholde et offentligt budget tæt på balance og begynde at opbygge overskud efter 2007 for at fortsætte den nedadgående trend for gældskvoten. Budgetvirkningerne af de initiativer, der er skitseret i det nationale reformprogram, afspejles dog ikke tilstrækkeligt i budgetfremskrivningerne i stabilitetsprogrammet. De foranstaltninger for de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, synes i det store og hele at være i overensstemmelse med initiativerne i det nationale reformprogram.På baggrund af ovenstående vurdering kan budgetstillingen betragtes som sund, og den fortsatte gældsnedbringelse, der er planlagt i programmet, er et eksempel på en finanspolitik, der stemmer overens med pagten. Det ville dog være passende for Belgien at fremskynde den strukturelle tilpasning i 2006 og i de efterfølgende år at udpege og gennemføre yderligere strukturelle foranstaltninger for at nå budgetmålene og dermed begrænse brugen af engangsforanstaltninger.Henstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSEi overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[5], særlig artikel 5, stk. 3,under henvisning til Kommissionens henstilling,efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:1.  I Belgien har den årlige reale BNP-vækst i de sidste ti år ligget omkring 2 % i gennemsnit, hvilket er lidt over gennemsnittet i euroområdet. Imidlertid er beskæftigelsesfrekvensen lav (omkring 60 %), og arbejdsløsheden er præget af betydelige regionale forskelle og omfattende langtidsarbejdsløshed. Siden 2000 har Belgien opretholdt en budgetstilling tæt på balance.2.  I sin udtalelse af 17. februar 2005 godkendte Rådet den budgetstrategi, der blev fremlagt i 2004-opdateringen af Belgiens stabilitetsprogram.3.  Med hensyn til budgetgennemførelsen i 2005 anslås det i Kommissionens efterårsprognose fra 2005, at man vil opnå et samlet offentligt budget i balance, hvilket er i overensstemmelse med det mål, man satte sig i den foregående opdatering af stabilitetsprogrammet på trods af væsentligt lavere BNP-vækst. Imidlertid er den statistiske behandling af nogle engangsforanstaltninger stadig ikke afklaret med Eurostat, og de kan føre til en stor enkeltstående forøgelse af underskuddet i 2005[6].4.  Den [14. februar 2006] gennemgik Rådet Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2005-2009. Programmet følger i store træk modellen for stabilitets- og konvergensprogrammer og kravene til afgivelse af data i den nye adfærdskodeks[7].5.  I det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes det, at den reale BNP-vækst vil tage til fra 1,4 % i 2005 til 2,2 % i gennemsnit i resten af programperioden. Når dette scenario sammenholdes med de oplysninger, der er til rådighed nu, lader det til at afspejle plausible vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske.6.  I programmets budgetstrategi sigter man på at opretholde et offentligt budget i balance indtil 2006 og derefter at opbygge overskud (op til 0,7 % af BNP i 2009) for at fortsætte den nedadgående trend for gældskvoten. Efter et gradvist fald fra 7,2 % af BNP i 2001 skulle det primære overskud stabilisere sig lige over 4 % af BNP fra 2007. I programmet påregnes et fald i den offentlige indtægtskvote (især som følge af en lettelse af skattebyrden på arbejde), men det mere end udlignes af et fald i udgiftskvoten (hovedsagelig renteudgifter). Den nye opdatering bekræfter i det store og hele den budgetstrategi, der blev skitseret i det foregående program, på baggrund af stort set uændrede vækstudsigter.7.  I programperioden er den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet efter den i fællesskab aftalte metode planlagt at skulle forbedres med næsten 1 % af BNP. Myndighederne opstillede en mellemfristet målsætning for budgetstillingen med et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP, hvilket man søger at opnå i 2007. Da den mellemfristede målsætning er mere krævende end minimumsreferenceværdien (et anslået underskud på omkring 1 % af BNP), skulle opfyldelsen af målsætningen give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets mellemfristede målsætning kan i denne vurdering betragtes som hensigtsmæssig, da den ligger inden for den ramme, der er anført for euroområdet og ERM II-stater i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og den er væsentlig mere krævende, end hvad der antydes af gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt.8.  Budgetresultatet kan blive værre end forventet i programmet, især i 2006 og 2007. Mens det makroøkonomiske scenario kan betragtes som plausibelt, og regeringen for nylig har truffet nye foranstaltninger for bedre at kontrollere sundhedsudgifterne, forekommer de skatteindtægter for 2006, der påregnes i programmet, at være noget optimistiske, og udgiftsfremskrivningerne synes ikke at skabe nogen passende stødpude mod ugunstige udviklinger. For 2007 redegør programmet ikke for, hvordan man vil kompensere for udløbet af en lang række engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Det skal dog medgives, at de belgiske myndigheder i den senere tid har vist et stærkt engagement i at nå deres mål om et budget i balance.9.  På baggrund af denne risikovurdering vil budgetstillingen i programmet muligvis ikke være tilstrækkelig til at sikre, at programmets mellemfristede målsætning nås i 2007, som forudset i programmet. Som nævnt, er programmets mellemfristede budgetmålsætning dog mere ambitiøs end krævet i stabilitets- og vækstpagten. Budgetstrategien forekommer at være tilstrækkelig til at opnå en strukturel budgetstilling, der kan betragtes som passende i henhold til pagten gennem hele programperioden. Endvidere synes budgetstillingen i programmet at give en tilstrækkelig høj sikkerhedsmargen, der sikrer mod en overskridelse af BNP-underskudstærsklen på 3 % med normale makroøkonomiske fluktuationer i hele programperioden. Hvad angår justeringen for at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning, er den gennemsnitlige årlige forbedring af den strukturelle saldo nok lille, men takten i justeringen i retning af den mellemfristede budgetmålsætning kan alt i alt betragtes som passende. I 2006 er justeringen dog ikke i overensstemmelse med pagten, idet den strukturelle saldo forventes at forværres med 0,25 % af BNP i en situation, hvor outputgabet mindskes (selv om det stadig er negativt).10.  Gældskvoten forventes at have nået 94 % af BNP ved udgangen af 2005, altså langt over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programmet venter man, at gældskvoten vil falde med 16 procentpoint af BNP igennem programperioden til under 80 % af BNP. Udviklingen i gældskvoten kan vise sig at være mindre gunstig end angivet i programmet som følge af ovennævnte risici for budgetmålene. Dog synes gældskvoten i tilstrækkeligt omfang at falde i retning af referenceværdien, som den nærmer sig hurtigt.11.  Holdbarheden i Belgiens offentlige finanser synes at stå over for en mellemhøj risiko på grund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Selv om den nuværende bruttogæld er faldende, ligger den stadig langt over referenceværdien, og en støt reduktion af gældskvoten står og falder med, at der fastholdes store overskud på primærsaldoen over en længere periode. Den belgiske strategi med at basere finanspolitikken på langsigtede betragtninger, blandt andet ved at nedbringe gælden, vil utvivlsomt mindske risiciene for holdbarheden, og loven om en "aldringsfond" understreger det politiske engagement ved at fastsætte retligt bindende budgetmål. Endvidere burde de seneste foranstaltninger for at hæve den faktiske pensionsalder og beskæftigelsesfrekvensen bidrage positivt til holdbarheden. Den nuværende budgetstilling kan dog vise sig ikke at være tilstrækkelig til helt at dække den betydelige udgiftsstigning som følge af den aldrende befolkning, hvilket understreger, hvor vigtigt det er at opretholde store primære overskud i de kommende år.12.  De påtænkte foranstaltninger med hensyn til de offentlige finanser er stort set forenelige med de overordnede økonomiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Det er især vigtigt, at gældskvoten mindskes i en tilfredsstillende takt, og at der er iværksat reformer for at forbedre det sociale sikringssystems bæredygtighed. Forværringen af den strukturelle saldo i 2006 er imidlertid ikke helt i overensstemmelse med de integrerede retningslinjer, som siger, at alle nødvendige korrigerende foranstaltninger skal træffes for at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning.13.  I Belgiens nationale reformprogram, der blev forelagt den 26. oktober 2005 i forbindelse med den nye Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, bliver der udpeget følgende udfordringer med væsentlige konsekvenser for de offentlige finanser: i) at støtte beskæftigelsen ved at lette skattebyrden på arbejde, og ii) at opretholde et offentligt budget tæt på balance og begynde at opbygge overskud efter 2007 for at fortsætte den nedadgående trend for gældskvoten. Budgetvirkningerne af de initiativer, der er skitseret i det nationale reformprogram, afspejles dog ikke tilstrækkeligt i budgetfremskrivningerne i stabilitetsprogrammet. De foranstaltninger for de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, synes i det store og hele at være i overensstemmelse med initiativerne i det nationale reformprogram.På baggrund af ovenstående vurdering er Rådet af den opfattelse, at budgetstillingen alt i alt er sund, og den fortsatte gældsnedbringelse, der er planlagt i programmet, er et eksempel på en finanspolitik, der stemmer overens med pagten. Belgien bør dog fremskynde den strukturelle tilpasning i 2006 og i de efterfølgende år udpege og gennemføre yderligere strukturelle foranstaltninger for at nå budgetmålene og dermed begrænse brugen af engangsforanstaltninger.Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Realt BNP (procentvis ændring) | SP dec. 2005 | 2,6 | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 |KOM nov. 2005 | 2,6 | 1,4 | 2,1 | 2,0 | - | - |SP dec. 2004 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | 2,1 | 2,0 | - |HICP-inflation (%) | SP dec. 2005 | 1,9 | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 |KOM nov. 2005 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 1,9 | - | - |SP dec. 2004 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | - |Outputgab (% af potentielt BNP) | SP dec. 20051 | -0,2 | -0,8 | -0,6 | -0,6 | -0,5 | -0,4 |KOM nov. 20052 | -0,1 | -0,8 | -0,8 | -1,0 | - | - |SP dec. 20041 | -0,8 | -0,5 | -0,2 | -0,4 | -0,5 | - |Offentlig saldo (% af BNP) | SP dec. 2005 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 |KOM nov. 2005 | 0,0 | 0,0 | -0,3 | -0,5 | - | - |SP dec. 2004 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,6 | - |Primær saldo (% af BNP) | SP dec. 2005 | 4,8 | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 |KOM nov. 2005 | 4,8 | 4,4 | 3,8 | 3,4 | - | - |SP dec. 2004 | 4,9 | 4,5 | 4,4 | 4,5 | 4,7 | - |Konjunkturkorrigeret saldo (% af BNP) | SP dec. 20051 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 |KOM nov. 2005 | 0,1 | 0,4 | 0,1 | 0,0 | - | - |SP dec. 20041 | 0,5 | 0,3 | 0,1 | 0,5 | 0,9 | - |Strukturel saldo3 (% af BNP) | SP dec. 20054 | - | 0,0 | -0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 |KOM nov. 20055 | -0,6 | 0,0 | -0,4 | 0,0 | - | - |SP dec. 2004 | - | - | - | - | - | - |Offentlig bruttogæld (% af BNP) | SP dec. 2004 | 94,7 | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 |KOM nov. 2005 | 96,2 | 94,9 | 91,1 | 88,1 | - | - |SP dec. 2004 | 96,6 | 95,5 | 91,7 | 88,0 | 84,2 | - |Anm.: 1 Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet. 2 Baseret på potentiel vækst på henholdsvis 2,0 %, 2,1 % og 2,3 % i perioden 2004-2007. 3 Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående kolonner) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. 4 Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger fra programmet (0,4 % af BNP i 2005 og 0,6 % i 2006, alle underskudsbegrænsende). Tallene for engangsforanstaltninger fra og med 2007 (0,2 % i 2007, 0,1 % i 2008 og 0,0 % i 2009) afgav de belgiske myndigheder efter forelæggelsen af programmet med det forbehold, at de "skulle betragtes som antagelser og ikke foregreb nogen beslutning truffet af de belgiske myndigheder". 5 Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger fra efterårsprognosen fra 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (0,4 % af BNP i 2005 og 0,5 % i 2006, alle underskudsbegrænsende). Kilde: Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |[1] EFT L 209 af 2.8.1997. Forordningen blev ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT 174 af 7.7.2005, s. 1). Alle dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på følgende website: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Specifikationer for gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, der blev godkendt af Økofin-Rådet den 11.10.2005.[3] Programmet indeholder ikke et særskilt afsnit om de offentlige finansers institutionelle træk. Der er desuden mangler i de obligatoriske data, og ikke alle de valgfrie data, der er omtalt i den nye adfærdskodeks, er opgivet.[4] Foreløbig er regeringens overtagelse af jernbanernes gæld (2,5 % af BNP) i 2005 behandlet uden direkte påvirkning af det offentlige underskud, mens sikkerhedsstillelse for skatterestancer i 2005 (0,2 % af BNP) er registreret som underskudsbegrænsende.[5] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen blev ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende website: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Foreløbig er regeringens overtagelse af jernbanernes gæld (2,5 % af BNP) i 2005 behandlet uden direkte påvirkning af det offentlige underskud, mens sikkerhedsstillelse for skatterestancer i 2005 (0,2 % af BNP) er registreret som underskudsbegrænsende.[7] Programmet indeholder ikke et særskilt afsnit om de offentlige finansers institutionelle træk, men andre afsnit indeholder nogle oplysninger herom. Der er desuden mangler i de obligatoriske data, og ikke alle de valgfrie data, der er omtalt i den nye adfærdskodeks, er opgivet.


Avis juridique important

|

31986H0037

86/37/EØF, EKSF: Henstilling fra Kommissionen af 28. februar 1986 til medlemsstaterne vedrørende forlængelse af overgangsordningerne for AVS - OLT: - Rådets forordning (EØF) nr. 485/85, og - Rådets forordning (EØF) nr. 486/85, og - Rådets afgørelse 85/159/EØF, og - Afgørelse 85/160/EKSF truffet af repræsentanterne for regeringerne for Det europæiske Kul- og Stålfællesskabs medlemsstater, forsamlet i Rådet, af den 26. februar 1985.

EF-Tidende nr. L 055 af 01/03/1986 s. 0109 - 0109

*****  HENSTILLING  FRA KOMMISSIONEN  af 28. februar 1986  til medlemsstaterne vedroerende forlaengelse af overgangsordningerne for  AVS - OLT:  - Raadets forordning (EOEF) nr. 485/85, og  - Raadets forordning (EOEF) nr. 486/85, og  - Raadets afgoerelse 85/159/EOEF, og  - Afgoerelse 85/160/EKSF truffet af repraesentanterne for regeringerne for Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskabs medlemsstater, forsamlet i Raadet, af den 26. februar 1985.  (86/37/EOEF, EKSF)  Kommissionen har forelagt Raadet forslag, der tager sigte paa at forlaenge anvendelsen af ovennaevnte forordninger og afgoerelser vedroerende overgangsordningen henholdsvis for staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-staterne) og for de oversoeiske lande og territorier (OLT), uden at Raadet endnu har taget stilling hertil.  Indtil der foreligger en afgoerelse, anbefaler Kommissionen medlemsstaterne fortsat at anvende den ordning, der er fastlagt ved ovennaevnte retsakter, med forbehold af Raadets afgoerelse, som forventes truffet i loebet af kort tid.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 28. februar 1986.  Paa Kommissionens vegne  Frans ANDRIESSEN  Naestformand