title: Kommissionens henstilling af 17. august 2006 om forebyggelse og reduktion af fusariumtoksiner i korn og kornprodukter   (EØS-relevant tekst)

text:
               29.8.2006

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 234/35

      KOMMISSIONENS HENSTILLING

   af 17. august 2006
   om forebyggelse og reduktion af fusariumtoksiner i korn og kornprodukter
   (EØS-relevant tekst)
   (2006/583/EF)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               I overensstemmelse med Rådets direktiv 93/5/EØF af 25. februar 1993 om bistand til Kommissionen og samarbejde fra medlemsstaternes side ved den videnskabelige gennemgang af spørgsmål vedrørende levnedsmidler (1) afsluttede man i september 2003 en SCOOP-opgave (videnskabeligt samarbejde) (nr. 3.2.10) om indsamling af data om forekomsten af fusariumtoksiner i fødevarer og vurdering af Fællesskabets befolknings indtagelse af disse toksiner via kosten (2).
               Resultaterne af dette arbejde viste, at fusariumtoksiner er vidt udbredt i fødevarekæden i Fællesskabet. De vigtigste kilder til indtagelse af fusariumtoksiner via kosten er kornprodukter, især hvede og majs. Mens indtagelsen af fusariumtoksiner via kosten for hele befolkningen og voksne ofte er mindre end den respektive tolerable daglige indtagelse (TDI), er den for risikogrupper som spædbørn og småbørn næsten lige så stor som eller i nogle tilfælde større end TDI.

               (2)

               Navnlig er børns og unges indtagelse af deoxynivalenol via kosten tæt på TDI. Med hensyn til zearalenon bør man være opmærksom på befolkningsgrupper, der ikke blev identificeret i forbindelse med arbejdet, og som kan have et regelmæssigt højt forbrug af produkter med høj forekomst af zearalenonforurening. Med hensyn til fumonisiner viser resultaterne af høsten 2003, at majs og majsprodukter kan være meget stærkt forurenet med fumonisiner.

               (3)

               Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 466/2001 af 8. marts 2001 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i levnedsmidler (3) er der fastsat grænseværdier for deoxynivalenol og zearalenon, og det kræves, at der fra 2007 og fremover fastsættes grænseværdier for fumonisiner og T-2- og HT-2-toksiner i korn og kornprodukter.

               (4)

               Grænseværdierne for fusariumtoksiner i korn og kornprodukter er blevet fastsat under hensyntagen til den toksikologiske evaluering, resultatet af eksponeringsvurderingen og mulighederne i praksis. Det erkendes dog, at der bør gøres den størst mulige indsats for yderligere at reducere forekomsten af fusariumtoksinerne i korn og kornprodukter.

               (5)

               Hvad angår foderstoffer anbefales der i Kommissionens henstilling 2006/576/EF af 17. august 2006 om forekomst af deoxynivalenol, zearalenon, ochratoksin A, T-2- og HT-2-toksiner samt fumonisiner i produkter til foderbrug (4) øget overvågning af forekomst af fusariumtoksiner i korn og kornprodukter til foderbrug samt foderblandinger, og der fastsættes vejledende grænseværdier, der kan anvendes til at bedømme, om foderblandinger og korn og kornprodukter til foderbrug kan accepteres.

               (6)

               Forekomst af fusariumtoksiner i produkter til foderbrug kan have toksiske virkninger for alle dyrearter og påvirke dyresundheden, selv om dyrearterne har meget forskellig modtagelighed. For at beskytte dyresundheden og for at undgå negative virkninger for husdyrproduktionen er det endvidere vigtigt i videst muligt omfang at forebygge og reducere forekomsten af fusariumtoksiner i korn og kornprodukter til foderbrug.

               (7)

               Hele kornkæden (fra jord til bord) bør derfor tilskyndes til at indføre god praksis for at forebygge og reducere forurening med fusariumtoksiner, og det bør ske ved hjælp at principper, der anvendes ensartet i hele Fællesskabet. En fuldstændig gennemførelse af principperne i denne henstilling forventes at resultere i yderlige reduktion af forureningsniveauet.

               (8)

               Principperne tager hensyn til »Code of Practice for the prevention and reduction of mycotoxin contamination in cereals, including annexes on ochratoxin A, zearalenone, fumonisins and trichothecenes (CAC/RCP 51-2003)«, som Codex Alimentarius-Kommissionen vedtog i 2003,

         HENSTILLER:
   at medlemsstaterne tager hensyn til de ensartede principper, der er opstillet i bilaget, når de indfører foranstaltninger, der er rettet mod virksomhedsledere i kornkæden (fra jord til bord), med henblik på at kontrollere og styre forurening med fusariumtoksiner i korn.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 17. august 2006.

            På Kommissionens vegne

         Markos KYPRIANOU

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EFT L 52 af 4.3.1993, s. 18. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

      (2)  Rapporten findes på Europa-Kommissionens websted (Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse) (http://ec.europa.eu./food/fs/scoop/task3210.pdf).

      (3)  EFT L 77 af 16.3.2001, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 199/2006 (EUT L 32 af 4.2.2006, s. 34).

      (4)  EUT L 229 af 23.8.2006, s. 7.

      BILAG
      PRINCIPPER FOR FOREBYGGELSE OG REDUKTION AF FORURENING MED FUSARIUMTOKSINER I KORN
      INDLEDNING

                  1.

                  En række fusariumsvampe, som er almindelige i jord, kan producere en række forskellige mykotoksiner af klassen trichothecener, såsom deoxynivalenol (DON), nivalenol (NIV), T-2- og HT-2-toksiner samt nogle andre toksiner, f.eks. zearalenon og fumonisin B1 og B2. Fusariumsvampe er almindeligt forekommende på korn i de tempererede områder i Amerika, Europa og Asien. Flere af de toksinproducerende fusariumsvampe kan i varierende omfang producere to eller flere af disse toksiner.

                  2.

                  Det kan ganske vist ikke lade sig gøre fuldstændig at eliminere mykotoksinforurenede varer, men målet er at minimere forekomsten af sådanne toksiner ved hjælp af god landbrugspraksis. Disse principper for forebyggelse og reduktion af fusariumtoksiner har til formål at udstikke ensartede retningslinjer, som alle medlemsstaterne bør tage hensyn til, når de forsøger at kontrollere og styre forurening med de pågældende mykotoksiner. For at principperne kan blive ført ud i livet, er det nødvendigt, at producenterne i de enkelte medlemsstater ser nærmere på disse overordnede principper på grundlag af deres lokale afgrøder, klimaforhold og landbrugsmæssige fremgangsmåder, inden de forsøger at anvende dem. Det er vigtigt, at producenterne indser, at god landbrugspraksis (GAP) udgør den vigtigste faktor i indsatsen for at kontrollere forureningen af korn med fusariumtoksiner. Dernæst følger gennemførelsen af god fremstillingspraksis (GMP) i forbindelse med håndtering, opbevaring, forarbejdning og distribution af korn til konsum eller foderbrug. I forbindelse med udformningen af nationale retningslinjer baseret på de overordnede principper vil udarbejdelse af særlige retningslinjer for individuelle kornarter gøre dem mere anvendelige, især for afgrøder som majs.

                  3.

                  Disse principper beskriver faktorer, der fremmer infektion, vækst og toksinprodukter hos kornafgrøder på bedriftsniveau, og metoder til kontrol heraf. Det skal understreges, at strategier vedrørende såning, perioden før høst og perioden efter høst vedrørende en given afgrøde afhænger af de fremherskende klimaforhold, idet der skal tages hensyn til de lokale afgrøder og eksisterende produktionspraksis for det pågældende land eller område. Derfor bør alle i leverandørkæden regelmæssigt foretage deres egen risikovurdering med henblik på at træffe beslutning om, hvilke foranstaltninger der skal træffes for at forebygge eller minimere forurening med fusariumtoksiner.
                  Sådanne vurderinger er især relevante i forbindelse med den type afgrøde, der skal dyrkes, f.eks. hvede eller majs. Infektionsveje og toksindannelsens dynamik er forskellig fra afgrøde til afgrøde og påvirkes af landbrugsmæssige faktorer. Afgrødesystemer, hvor majs indgår i sædskiftet, indebærer en høj risiko. Hvede og andre kornarter, der dyrkes i sådanne sædskifter eller tæt på sådanne afgrøder, har også behov for omhyggelig styring og kontrol.

                  4.

                  Mange faktorer kan være skyld i forurening af korn med fusariumtoksiner. God praksis gør ikke en til herre over alle faktorer, f.eks. vejrliget. Dertil kommer, at ikke alle faktorer har samme betydning, og samtidig kan der forekomme samspil mellem disse forskellige faktorer, som resulterer i forurening med fusariumtoksiner. Det er derfor vigtigt at anvende en integreret fremgangsmåde, der på en velovervejet måde tager alle potentielle risikofaktorer i betragtning. Man skal navnlig undgå at forskellige risikofaktorer spiller ind samtidig, da der som nævnt er mulighed for, at der opstår samspil.
                  Det er endvidere af stor betydning, at erfaringer fra foregående år med forebyggelse og dannelse af fusariumsvampe og -toksiner indberettes, så de kan anvendes som beslutningsgrundlag for, hvilke foranstaltninger der skal træffes for at forebygge fusariumdannelse i de efterfølgende år.
                  Der bør eksistere procedurer for korrekt håndtering — ved hjælp af adskillelse, rekonditionering, tilbagekaldelse eller ændret anvendelse — af kornafgrøder, som kan udgøre en trussel mod menneskers og/eller dyrs sundhed.

                  5.

                  Principperne i det følgende er centrale i indsatsen for at kontrollere forurening med fusariumtoksiner i marken. De vigtigste af dem vedrører: sædskifte, jordforvaltning, valg af sort eller hybrid og korrekt doseret anvendelse af fungicider.

            RISIKOFAKTORER, DER SKAL TAGES I BETRAGTNING SOM LED I GOD LANGBRUGSPRAKSIS (GAP)
      SÆDSKIFTE

                  6.

                  Generelt er sædskifte en effektiv metode til at reducere risikoen for forurening, afhængigt af svampestamme og afgrødesort. Det er navnlig meget effektivt til at reducere forurening for vintersæds vedkommende. Andre afgrøder end græs, der ikke er værter for fusariumarter, der angriber korn, f.eks. kartofler, sukkerroer, kløver, lucerne eller grøntsager, bør anvendes i vekseldrift for at reducere inokulumniveauet i marken. Dyrkning af småkernede kornarter, f.eks. hvede, efter hinanden bør kun finde sted, når der er foretaget en vurdering af risiciene for fusariuminfektion.
                  Det betydelige samspil, der er konstateret mellem foregående afgrøde og jordforvaltning, har vist værtsafgrødemateriales betydning for aksfusariumpatogeners livscyklus. Når der blev dyrket hvede efter en afgrøde, der er vært for Fusarium spp., f.eks. majs eller korn, var DON-niveauet højere. Der blev konstateret særligt høje DON-koncentrationer, når majs var den foregående afgrøde, da majs er en alternativ vært for Fusarium graminearum, som man ved er en kraftig DON-producent. DON-niveauerne var imidlertid betydeligt lavere i hvede, der var dyrket efter en fusariumvært, når der var blevet pløjet, sammenlignet med hvede, der var dyrket efter en vært efter minimal jordbearbejdning.

            VALG AF SORT/HYBRID

                  7.

                  Man bør vælge de hybrider eller sorter, der er bedst egnet til jorden og klimaforholdene og den landbrugspraksis, der sædvanligvis anvendes. Det vil reducere plantestress og gøre afgrøden mindre modtagelig over for svampeinfektion. I det pågældende område bør der kun sås sorter, det anbefales at anvende i en medlemsstat eller i et bestemt område i en medlemsstat. Hvis frøsorter, som er udviklet med henblik på resistens over for svampe og insekter, der angriber frø, er til rådighed, bør sådanne dyrkes. Valg af en sort på grundlag af dens tolerance over for fusariuminfektion skal desuden være baseret på infektionsrisikoen.

            AFGRØDEPLAN

                  8.

                  Så vidt det er praktisk muligt, bør dyrkning planlægges med henblik på at undgå klimaforhold, der forlænger modning på marken inden høst. Stress som følge af vandmangel skal ligeledes tages i betragtning som en risikofaktor med hensyn til fusariuminfektion.

                  9.

                  Man bør undgå, at planterne står for tæt ved at overholde den afstand mellem rækker og planter, der er anbefalet for de pågældende arter/sorter. Oplysninger om planteafstand kan fås ved henvendelse til frøfirmaerne.

            JORD- OG AFGRØDEFORVALTNING

                  10.

                  Ved jordbearbejdning skal der tages behørigt hensyn til erosionsrisici og god arealforvaltning. En praksis, der indebærer fjernelse, destruktion eller tildækning af inficerede afgrøderester, f.eks. pløjning, vil sandsynligvis reducere fusariuminokulum for den efterfølgende afgrøde. Jorden bør bearbejdes, så overfladen eller såbedet er brudt, således at vandinfiltration fremmes, og risikoen for jorderosion og udvaskning af næringsstoffer minimeres. Hvis man agter at pløje, er det bedste tidspunkt i sædskiftet mellem to fusariummodtagelige arter. Der henvises også til punkt 7.

                  11.

                  Så vidt det er praktisk muligt, forberedes såbedet for hver enkelt ny afgrøde ved pløjning under eller ved fjernelse af gamle frøstande, stubbe og andre høstrester, der kan have fremmet eller evt. vil kunne fremme væksten af mykotoksinproducerende svampe. I områder, der er erosionstruede, kan det af hensyn til beskyttelse af jordbunden være nødvendigt med reduceret jordbearbejdning. I så fald skal man være særligt opmærksom på forvaltningen af høstrester, som kan være potentielle kilder til fusariumforurening af den efterfølgende afgrøde: Høstresterne bør findeles så meget som muligt under eller efter høsten af den foregående afgrøde og nedmuldes, så nedbrydning fremmes (jorddækning).

                  12.

                  Plantestress bør så vidt muligt undgås. Der kan være mange årsager til stress, f.eks. vandmangel, kulde, mangel på næringsstoffer og bivirkninger ved midler, der anvendes på afgrøden. Når man prøver at undgå plantestress, f.eks. ved kunstvanding, bør der tages skridt til at minimere den deraf følgende risiko for svampeinfektion, f.eks. ved at undgå sprøjtevanding under blomstringen. Vanding er en metode, der under visse vækstforhold har stor betydning for reduktionen af plantestress. Det er af afgørende betydning med en optimal tilførsel af næringsstoffer for at undgå svaghed, der kan fremme fusariuminfektion, men også for at mindske tendensen til lejesæd. Der skal jævnligt tilføres næringsstoffer, der er specifikt tilpasset området og planten.

                  13.

                  Ingen undersøgelser har påvist, at insektbekæmpelse generelt skulle have betydning for aksfusarium. Insektbekæmpelse på majs kan imidlertid reducere forekomsten af fusariuminfektion i majskolber (Fusarium ear rot) og det deraf følgende fumonisinindhold i majs. Behandling af frø med fungicider er effektivt mod mange frøbårne og jordbårne former for kimplantedød og frøråd. Der bør i videst muligt omfang anvendes forebyggende foranstaltninger for at minimere svampeinfektion og insektangreb på afgrøden, og om fornødent kan der anvendes godkendte og registrerede insekticider og fungicider til at bekæmpe fusariumsvampe ifølge fabrikanternes anbefalinger. Der skal anvendes egnede metoder i forbindelse med et integreret eller økologisk skadegørerbekæmpelsesprogram, hvor det ikke er relevant at anvende pesticider. Det bør understreges, at det er af afgørende betydning, at fungicider anvendes på det rette tidspunkt, for at bekæmpe svampeangreb, og anvendelsen bør være baseret på meteorologiske oplysninger og/eller afgrødesurveys. Infektion forekommer almindeligvis ved blomstringen, hvilket betyder, at der kan produceres mykotoksiner. Hvis der efterfølgende konstateres svampeinfektion og mykotoksiner i afgrøden, er det nødvendigt at tage hensyn hertil ved håndtering, blanding og anvendelse af kernerne.

                  14.

                  Der er blevet isoleret fusariumarter fra en lang række græsarter og arter af bredbladet ukrudt, og det er blevet påvist, at høj ukrudtstæthed resulterer i øget fusariuminfektion. Ukrudt i afgrøden bør bekæmpes med mekaniske metoder eller ved anvendelse af registrerede herbicider eller andre sikre og egnede ukrudtsudryddelsesmetoder.

                  15.

                  Foreliggende data tyder på, at lejesæd har stor betydning for indholdet af fusariumtoksiner i kernerne. Ved høsten bør man derfor undgå korn, der er gået i leje, navnlig hvis det er vådt, og de første tegn på spiring ses. Lejesæd kan undgås ved justering af udsædsmængde, rationel anvendelse af gødningsstoffer og, hvis det er relevant, anvendelse af vækstregulatorer. Overdreven stråforkortning bør undgås.

            HØST

                  16.

                  Om muligt skal man identificere risikoforhold ved at benytte sig af vejr- og sygdomsovervågningstjenester. Kernernes kvalitets vurderes inden høst, idet man tager hensyn til de begrænsninger, der er forbundet med repræsentativ prøveudtagning og hurtig analyse på stedet. Om muligt separeres kornarealer, f.eks. med lejesæd, som man ved eller har mistanke om har høje fusariuminfektionsniveauer. Hvis det er praktisk muligt separeres kerner på grundlag af såvel markedskvalitetskrav, f.eks. til brødfremstilling eller foderbrug, som kvalitet på marken, f.eks. lejesæd, fugtig, ren eller tør.

                  17.

                  Om muligt høstes der, når kernerne har et passende vandindhold. Forsinket høst af kerner, der allerede er inficeret med fusariumarter, kan medføre en betydelig forhøjelse af mykotoksinindholdet i afgrøden. Man skal sikre, at der er indført procedurer, f.eks. at der er afgrødetørringsfaciliteter til rådighed på det rette tidspunkt, hvis afgrøden ikke kan høstes med det ideelle vandindhold.

                  18.

                  Inden høsten skal man sikre, at alt udstyr, der skal anvendes til høst og opbevaring af afgrøder, er funktionsdygtigt. Maskinsvigt i denne kritiske periode kan gå ud over kernernes kvalitet og forstærke mykotoksindannelsen. Man skal have vitale reservedele på bedriften for at minimere tidsspilde som følge af reparationer. Man skal sikre sig, at alt udstyr, der skal anvendes til måling af vandindhold, er til rådighed og er kalibreret.

                  19.

                  Man skal så vidt muligt undgå at give kernerne mekaniske skader og undgå jordkontakt under høsten. Små, uudviklede kerner kan indeholde større mængder mykotoksiner end sunde, normale kerner. Det kan være med til at reducere mykotoksinniveauerne, hvis man fjerner uudviklede kerner ved en korrekt indstilling af mejetærskeren eller foretager rensning efter høst med henblik på at fjerne beskadigede kerner og andre fremmedlegemer. Nogle frørensningsanlæg, f.eks. kasteborde, kan ganske vist fjerne nogle af de inficerede kerner, men kerner med infektioner uden symptomer kan ikke fjernes ved hjælp af standardrensningsmetoder.

            TØRRING

                  20.

                  Afgrødens vandindhold bestemmes enten ved høst eller umiddelbart efter. De prøver, der udtages til måling af vandindholdet, bør være så repræsentative som muligt. Om nødvendigt tørres afgrøden hurtigst muligt, så den når det vandindhold, der anbefales til opbevaring af den pågældende afgrøde. Når man høster våde kerner, der skal tørres, hvilket især gælder majs, bør tidsrummet mellem høst og tørring minimeres. I sådanne tilfælde er det derfor nødvendigt at planlægge høsttidspunktet i forhold til tørringsanlæggenes kapacitet.

                  21.

                  Korn bør tørres således, at vandindholdet er lavere end det, der skal til for at fremme skimmelvækst under opbevaring. En vandaktivitet på under 0,65 svarer generelt til et vandindhold på under 15 %. Der bør i nationale retningslinjer gives nærmere vejledning om vandindhold, idet man tager lokale opbevaringsbetingelser i betragtning. Det er nødvendigt at forebygge vækst af en række svampearter, der kan forekomme i friske kerner.

                  22.

                  Hvis det er nødvendigt at opbevare fugtigt korn inden tørring, er der risiko for skimmelvækst inden for få dage, hvilket kan være ledsaget af varmeudvikling. Korn bør tørres, så kernerne beskadiges mindst muligt. Våde, nyhøstede varer bør kun i så kort tid som muligt stakkes, før de tørres eller renses, for at mindske risikoen for svampevækst. Våde kerner skal luftes for at undgå kraftig varmeudvikling inden tørringsprocessen. Hvis det er praktisk muligt, bør kornpartier med forskellig risiko for forurening ikke blandes.

                  23.

                  For at reducere variation i vandindholdet i et parti kan kernerne flyttes til et andet anlæg eller silo efter tørringen.

            OPBEVARING

                  24.

                  Når det drejer sig om varer i sække, skal man sikre, at sækkene er rene, tørre og stablet på paller, eller at der er et vandtæt lag mellem sække og gulv.

                  25.

                  Om muligt luftes kernerne ved luftcirkulation gennem opbevaringsarealet for at bevare en korrekt og ensartet temperatur i hele opbevaringsarealet. Vandindhold og temperatur i de opbevarede kerner kontrolleres med jævne mellemrum under oplagringen. Lugt kan være udtryk for varmeudvikling i kernerne, især hvis lageret er lukket.

                  26.

                  Temperaturen i de opbevarede kerner måles adskillige gange med faste tidsintervaller under oplagringen. En temperaturstigning kan indikere mikrobevækst og/eller insektangreb. Den tilsyneladende inficerede del af kernerne separeres, og der indsendes prøver til analyse. Efter separering sænkes temperaturen i de tilbageværende kerner, og de luftes. Man skal undgå at anvende inficerede kerner til fremstilling af fødevarer eller foder.

                  27.

                  Der skal anvendes procedurer for god lageropbevaring for at minimere forekomsten af insekter og svampe i lagerfaciliteter. Det kan bl.a. omfatte anvendelse af egnede, registrerede insekticider og fungicider eller passende alternative metoder. Der bør udvises omhu med henblik på kun at vælge kemikalier, der ikke indebærer påvirkning eller skade afhængigt af kernernes planlagte anvendelse, og de bør kun anvendes i stærkt begrænset omfang.

                  28.

                  Anvendelse af et egnet, godkendt konserveringsmiddel, f.eks. organiske syrer såsom propionsyre, kan være gavnligt for korn til brug i foderstoffer. Propionsyre og salte heraf har fungistatisk virkning og anvendes af og til til at konservere fugtige kerner på bedriften efter høst for at undgå varmeudvikling og skimmelvækst inden behandling. Sådanne midler bør anvendes straks med brug af passende udstyr, der giver en jævn fordeling i hele det parti kerner, der behandles, samtidig med at der tages vare på sprøjtepersonalets sikkerhed. Hvis kernerne er blevet behandlet efter en periode med opbevaring i fugtig tilstand, er konserveringsmidlet ikke nogen garanti for, at kernerne ikke er forurenede.

            TRANSPORT FRA OPBEVARING

                  29.

                  Transportcontainere bør være tørre og fri for synlig svampevækst, insekter og forurenende materiale. Transportcontainere bør rengøres og desinficeres efter behov inden anvendelse og genanvendelse og være egnet til den planlagte last. Registrerede gasningsmidler eller insekticider kan med fordel anvendes. Efter aflæsning bør transportcontaineren tømmes for al last og rengøres efter behov.

                  30.

                  Sendinger af kerner bør beskyttes imod ekstra fugtighed, ved at der anvendes overdækkede eller lufttætte containere eller presenninger. Man skal undgå temperaturudsving, der kan bevirke, at der dannes kondensvand på kernerne, hvilket kan føre til lokal fugtighedsstigning og deraf følgende svampevækst og dannelse af mykotoksiner.

                  31.

                  Man skal undgå angreb af insekter, fugle og gnavere under transporten ved at anvende insekt- og gnavertætte containere og andre relevante metoder og om fornødent ved at anvende kemisk behandling med afskrækningsmidler over for insekter og gnavere, såfremt midlerne er godkendt til kernernes planlagte slutanvendelse.


				|

		52012PC0274

			Henstilling med henblik på RÅDETS AFGØRELSE om ophævelse af afgørelse 2010/285/EU om et uforholdsmæssigt stort underskud i Tyskland /* COM/2012/0274 final - 2012/ () */

			   	Henstilling med henblik på
RÅDETS AFGØRELSE
om ophævelse af afgørelse 2010/285/EU om et
uforholdsmæssigt stort underskud i Tyskland
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om Den
Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 12,
under henvisning til henstilling fra
Kommissionen og
ud fra følgende betragtninger:
(1)       I henhold til Rådets
afgørelse 2010/285/EU af 2. december 2009[1]
og på grundlag af et forslag fra Kommissionen i overensstemmelse med traktatens
artikel 126, stk. 6, blev det besluttet, at der forelå et uforholdsmæssigt
stort underskud i Tyskland. Rådet konstaterede, at det for 2009 planlagte
offentlige underskud lå på 3,7 % af BNP, dvs. over traktatens
referenceværdi på 3 % af BNP, mens den offentlige bruttogæld forventedes
at udgøre 74,2 % af BNP, hvilket er over traktatens referenceværdi på
60 % af BNP[2].

(2)       I henhold til traktatens
artikel 126, stk. 7, og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97
af 7. december 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af
proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud[3] rettede Rådet på grundlag af en
henstilling fra Kommissionen den 2. juli 2009 en henstilling til Tyskland om at
bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i
2013. Henstillingen blev offentliggjort.
(3)       I henhold til artikel 4 i
protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud,
der er knyttet som bilag til traktaten, er det Kommissionens ansvar at tilvejebringe
de data, der skal benyttes til gennemførelse af proceduren. Som led i
gennemførelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om
det offentlige underskud og den offentlige gæld og andre relaterede variabler
to gange årligt, nemlig inden den 1. april og inden den 1. oktober, jf. artikel
3 i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 af 25. maj 2009 om gennemførelse af den
protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der
er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab[4].
(4)       I forbindelse med ophævelse
af en afgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud skal Rådet træffe
afgørelse på grundlag af de indberettede data. Desuden kan en afgørelse om et
uforholdsmæssigt stort underskud kun ophæves, hvis Kommissionens prognoser
viser tegn på, at underskuddet ikke overstiger referenceværdien på 3 % af
BNP under prognoseperioden[5].
(5)       På grundlag af de af
Kommissionen (Eurostat) fremlagte data i overensstemmelse med artikel 14 i
forordning (EF) nr. 479/2009 efter indberetning fra Tyskland inden den 1. april
2012 og på grundlag af Kommissionens forårsprognose fra 2012 kan der drages
følgende konklusioner:
–
Efter at det offentlige underskud i Tyskland havde
udgjort 3,2 % af BNP i 2009 og 4,3 % af BNP i 2010, blev det bragt
ned på 1 % af BNP i 2011, dvs. under referenceværdien på 3 %, to år
forud for den af Rådet fastsatte frist. Denne forbedring har været drevet af
gunstige konjunkturforhold, et robust arbejdsmarked, udfasningen af stimulerende
foranstaltninger, indsatsen for finanspolitisk konsolidering og den aftagende
engangseffekt af stabiliseringsforanstaltningerne til fordel for finanssektoren
for underskuddet i det foregående år.
–
I henhold til Tysklands stabilitetsprogram for 2012
forventes det, at underskuddet forbliver på 1 % af BNP i 2012 og falder
til ½ % af BNP i 2013, hvilket stort set er i overensstemmelse med
prognosen fra Kommissionens tjenestegrene, der lyder på et underskud på
0,9 % af BNP i 2012 og 0,7 % af BNP i 2013. Underskuddet forventes
derfor at forblive klart under referenceværdien på 3 % af BNP. I henhold
til prognosen fra Kommissionens tjenestegrene kommer det konjunkturkorrigerede
budgetunderskud eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige
foranstaltninger til at ligge på 0,4 % af BNP i 2012 og 0,3 % af BNP i 2013. I
mellemtiden forventes vækstraten for de offentlige udgifter, når der tages
højde for diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden, at overstige
udgiftsmålet som specificeret i artikel 5, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr.
1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstilligner samt
overvågning og samordning af økonomiske politikker, i 2012, men overholde det i
2013.
–
Gældskvoten steg voldsomt med 8,6 procentpoint til
83,0 % i 2010, navnlig på grund af overførslen af værdiforringede aktiver
til "dårlige banker" i forbindelse med stabiliseringen af
finanssektoren. Efter at være faldet til 81,2 % af BNP i 2011 forventes
bruttogælden ifølge stabilitetsprogrammet atter at stige til 82,0 % af BNP
i 2012 på grund af foranstaltninger til stabilisering af euroområdet, før den
falder til 80 % af BNP i 2013 og derefter fortsætter i nedadgående retning.
Dette er overvejende på linje med Kommissionens prognose, der lyder på en
gældskvote på 82,2 % i 2012 og 80,7 % i 2013, men som ikke tager hensyn til den
potentielle gevinst fra afviklingen af "dårlige banker".
(6)       I henhold til traktatens
artikel 126, stk. 12, skal en rådsafgørelse om et uforholdsmæssigt stort
underskud ophæves, når det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende
medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret.
(7)       Rådet minder om, at Tyskland
fra året efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud befinder
sig i en overgangsperiode på tre år (2012-2014), hvor kravet under
gældskriteriet bør betragtes som opfyldt, hvis landet gør tilstrækkelig
fremskridt i retning af at nå gældsreduktionsmålet i overensstemmelse med
artikel 2, stk. 1a, i forordning (EF) nr. 1467/97. Den planlagte
finanspolitiske tilpasning i henhold til Tysklands stabilitetsprogram er i
overensstemmelse med kravet om tilstrækkelig fremskridt i retning af at nå
gældsreduktionsmålet ved udgangen af overgangsperioden.
(8)       Efter Rådets opfattelse er
det uforholdsmæssigt store underskud i Tyskland blevet korrigeret, og afgørelse
2010/285/EU bør derfor ophæves —
VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Det fastslås efter en generel vurdering, at
situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Tyskland er blevet
korrigeret.
Artikel 2
Afgørelse 2010/285/EU ophæves.
Artikel 3
Denne afgørelse er rettet til
Forbundsrepublikken Tyskland.
Udfærdiget i Bruxelles, den
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               EUT L 125 af 21.5.2010, s. 38.
[2]               Det offentlige underskud og den offentlige bruttogæld i
2009 blev efterfølgende opjusteret til henholdsvis 3,2 % af BNP og 74,4 % af
BNP.
[3]               EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6.
[4]               EUT L 145 af 10.6.2009, s. 1.
[5]               I
overensstemmelse med "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og
vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes
indhold og form" som vedtaget af Rådet den 24. januar 2012. Se:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.


title: HENSTILLING MED HENBLIK PÅ RÅDETS FORORDNING (EØF) om godkendelse af en aftale om forlængelse af interimsaftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Den demokratiske folkerepublik Algeriet#HENSTILLING MED HENBLIK PÅ RÅDETS FORORDNING (EØF) om godkendelse af en aftale om forlængelse af interimsaftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og kongeriget Marokko#HENSTILLING MED HENBLIK PÅ RÅDETS FORORDNING (ÉØF) om godkendelse af en aftale om forlængelse af interimsaftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Den tunesiske Republik (forelagt Rådet af Kommissionen)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (77) 689
Vol. 1977/0218
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER
                                                        KOM ( 77 ) 689 endelig udg .
                                                        Bruxelles , den 14 . december 1977
                                        HENSTILLING
                                       MED HENBLIK PÅ
                  •    .  .       RÅDETS FORORDNING ( EØF )
             om godkendelse af en aftale om forlængelse af interimsaftalen
            mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Den demotrakti ske
             folkerepublik Algeriet
                                        HENSTILLING
                                       MED HENBLIK PS
                                  RÅDETS FORORDNING ( EØF )
            om godkendelse af en aftale om forlængelse af interimsaftalen
            mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og kongeriget
            Marokko
                                        HENSTILLING
                                       MED HENBLIK PÅ          •
                                  RÅDETS FORORDNING ( ÉØF )        •
            om godkendelse af en aftale om forlængelse af interimsaftalen
            mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Den tunesiske
            Republik .
                            ( forelagt Rådet af Kommissionen )
   KOM ( 77 ) 689 endelig udg .
 ---pagebreak--- IOiSTSTILLIITGER IÆD HENBLIK PA RÅDETS FQ RO KDNIHOSR OLI GODKENDELSE A?
AFTALER OU FORLÆNGELSE AP INTERIM SAFTALERNE LiELLEf-.' PÅ DEN ENE SIDE
DET EUROPA SKE ØKONOMISKE FÆLLESSKAB OG DEN DEMOKRATISKE POLKEr
REPUBLIK ALGERIET , KONGERIGET MAROKKO OG DEN TUNESISKE REPUBLIK PÅ
DEN ANDEN SIDE
I fortsættelse af Rådets afgørelse på samlingen den 28 . november 1977
om at åbne forhandlinger med Algeriet , Marokko og Tunesien med henblik
på indgåelse af aftaler om forlængelse af de interimsaftaler , der er
indgået med disse lande , forelægger Kommissionen ved nærværende med
delelse de udkast til aftaler , hvis ordlyd i den franske udgave er blevet
godkendt af Maghreb-landenes delegationer . Disse delegationer var af den
opfattelse , at interimsaftalerne kun burde forlcaiges indtil 30 . juni 1973 ,
idet de suledes understregede deres ønske om * at      samarbejdsaftalerne
måtte træde i kraft så hurtigt som muligt .
Kommissionen henstiller, at Rådet godkender resultatet af disse forhandlinger
og indleder undertegnelses - og inagåelsesprocedurer. Med henblik herpå
forelægger den følgende henstillinger med henblik på forordninger om
godkendelse af aftaler om forlængelse af interims aftalerne .
 ---pagebreak--- HENSTILLING MEP HENBLIK PÅ RÅDETS FORORDNING OM GODKENDELSE AF EN
AFTALE OM FORLÆNGELSE AF INTER IMSAFTALEN MELLEM JET EUROPÆISKE
ØKONOMISKE FÆLLESSKAB OG DEN DEMOKRATISKE FOLKEREPUBLIK ALGERIET
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
vinder henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske
økonomiske, Fællesskab, særlig artikel 113 ,
tinder henvisning til henstilling fra Kommissionen, og
ud fra følgende "betragtninger *
Interimsaftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og
Den demokratiske Folkerepublik Algeriet , undertegnet i Algier
den 26 . april 1976 °g forlænget den 30 . juni 1977 , udløber senest den
  31 . december 1977 j
 "det er vigtigt p&ny at forlænge interimsaftalen , indtil samarbejds
aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Den de
mokratiske Folkerepublik Algeriet , undertegnet i Algier samme
dag, træder i kraft -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING J
                                 Artikel 1
Aftalen om forlængelse af interimsaftalen mellem Det europæiske
økonomiske Fællesskab og Den demokratiske Folkerepublik Algeriet
godkendes på Fællesskabets vegne#
Teksten til aftalen er knyttet som bilag til denne forordning.
                                 Artikel 2
Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den person, der er
berettiget til at undertegne aftalen med forpligtende virkning
for Fællesskabet .
 ---pagebreak---                           Artikel 3
Denne forordning træder i kraft den første  dag efter offentlig
gørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart
i hver medlemsstat .
     »
Udfsrdiget 1 Bruxelles * den
                                             På Rådets vegne
                                                 Ponnand
 ---pagebreak---                               AFTALE
             om forlængelse af int erimsaftalen mellem
        Det europæiske økonomiske Fællesskab og Den demokratiske
                      folkerepublik Algeriet
                                                                                *
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
på den ene side » og
PRÆSIDENTEN FOR REPUBLIKKEN ,
FORMANDEN FOR REVOLUTIONSRÅDET,
FORMAND FOR MINISTERRÅDET FOR DEN" DEMOKRATISKE FOLKEREPUBLIK ALGERIET
på den anden side ,
HAR -
I BETRAGTNING AF , at interimsaftalen mellem Det europæiske økonomiske
Fællesskab og Den demokratiske folkerepublik Algeriet , undertegnet i Algier
den 26 . april 1976 og forlænget den 30 . juni 1977 » udløber senest den 31 . decent
 1977 ,
I BETRAGTNING AF, at det er vigtigt påny at forlcmgo interimsaftalen , indtil
samarbejdsaftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Den
demokratiske folkerepublik Algeriet , undertegnet i Algier samme dag, træder
i kraft -
VEDTAGET at indgå denne aftale og har med henblik herpå som befuldmægtigede
udpeget t
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 1
PRÆSIDENTEN FOR REPUBLIKKEN ,
FORMANDEN FOR REVOLUTIONSRÅDET, FORMAND FOR MINISTERRÅDET FOR DEN DEMOKRATI
SKE FOLKEREPUBLIK ALGERIET 1
SOM efter at have udvekslet deres fuldmagter , der er fundet i god og behørig
form , er blevet enige om følgende bestemmelsen
 ---pagebreak---                               - 2 -
                           Artikel 1
Den i artikel 41 » stk. 2, andet afsnit , i interims aftal en mellem Det
europæiske økonomiske Fællesskab og Den demokratiske folkerepublik
Algeriet anførte dato den 31 * december 1977 erstattes af datoen den
30 . juni 1978«
                           Artikel 2
         «
De i artikel 5i stk. 1 i interimsaftalen anførte årlige lofter erstattes
af fiølgende lofter :
Pos . 27*10 )
 M
      27.11 )
 II
      27-12 )               1 155 000 tone
 II
      27.13 .)
 If
      27.14 )
Pos . 45.02                    52 tons
 tf
      45.03                   155 tons
 11
      45.04                 2 060 tons
                           Artikel 3
Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dansk, engelsk, fransk ,
italiensk, nederlandsk, tysk og arabisk , idet hver af disse tekster har
samme gyldighed .
                           Artikel 4
Denne aftale træder i kraft denl . januar 1978.
 ---pagebreak---  HENSTILLING MED HENBLIK P/V RÅDETS FORORDNING OM GODKENDELSE AF EN
 AFTALE OM FORLÆNGELSE AF INTERIMSAFTAIEN MELLEM DET EUROPÆISKE
 ØKONOMISKE FÆLLESSKAB OG KONGERIGET MAROKKO
 RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
 under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske
 økonomiske Fællesskab , særlig artikel 113 f
             «
under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger i
 Interimsaftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og
kongeriget Marokko , undertegnet i Rabat den 27 « april 1976 °S forlænget den
 30 . juni 1977 i udløber senest den 31 . december 1977 ;
 det er vigtigt påny at forlænge interimsaftalen , indtil samarbejdsaf
talen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og kongeriget
Marokko, undertegnet i Rabat samm9 dag, træder i kraft –
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING 1
                                Artikel 1
Aftalen om forlængelse af interimsaftalen mellem Det europæiske
økonomiske Fællesskab og kongeriget Marokko godkendes på Fællesskabets
 vegne .
Teksten til aftalen er knyttet soia bilag til denne forordning.
                                Artikel 2
Formanden for Rådet er bemyndiget til at udpege den person, der
er berettiget til at undertegae aftalen med forpligtende virk
ning for Fællesskabet ,
 ---pagebreak---                          Artikel 3
Denne forordning træder i kraft den første dag efter offentliggørelsen
i De Europæiske Fællesskabers Tidende «
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart
i hver medlemsstat «
Udfardiget i Bruxelles , den
                                              på Rådets vegne
                                                  Formand
 ---pagebreak---     ; s
                                 AFTALE
          ora forlængelse af interimsaftalen mellom Dot europæiske
          økonomiske Fællesskab og kongeriget Marokko
BÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
på den ene side , og
HANS MAJESTÆT KONGEN AF MAROKKO ,
på den anden side .
HAR -
I BETRAGTNING AF , at interimsaftalen mellem Det europæiske økonomiske Falles-
skab og kongeriget Marokko , undertegnet i Rabat den 27 « april 1976 og forlemmet
den 30 . juni 1977 , udløber senest den 31 . december 1977 ,
I BETRAGTNING AF , at det er vigtigt påny at forlænge interimsaftalen , indtil sam
arbejdsaftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og kongeriget
Marokko , undertegnet i Rabat samme dag, træder i kraft –
VEDTAGET at indgå denne aftale og bar med henblik herpå som befuldmægtigede
udpeget t
RÅDET FOR DF, EUROPÆISKE FÆLLESSKABER t
HAKS MAJESTÆT KONGEN AF MAROKKO ?
SOM efter at have udvekslet deres fuldmagter , der er fundet i god og behørig
form , er blevet enige om følgende bestemmelsen
 ---pagebreak---                              Artikel 1
Den i artikel 43j stk. 2 , andet afsnit , i interimsaftalen mellem Det
 europæiske økonomiske Fællesskab og kongeriget Marokko anførte dato ,
den 31 . december 1977 erstattes af datoen den 30 . juni 1978«
                             Artikel 2
De i artikel 5t stk. 1 i interimsaftalen anførte årlige lofter erstattes
af følgende lofter
Pos .  27.10 )
  ft
       27.11 )
  If
       27.12 ) 183 750 tons
  tt
       27.13 )
  tt
       27.14 )
Pos *  45»02      52 tons
  If
       45.03     618 tons
  ft
       45.04   2 060 tons
                            Artikel 3
Teksten til den erklæring fra Det europæiske økonomiske Fællesskab vedrørende
bestemmelserne i artikel 14» stk. 2 i interimsaftalen, som er anført i
slutakten, erstattes af følgende tekst :
"Indtil Marokko råder over tilstrækkelige tekniske anlæg til at sikre af
tapningen på flasker af de vine med oprindelsesbetegnelse , som er omhandlet
i artikel 14 » stk. 2 , er Fællesskabet rede til at anvende de ovenfornævnte
bestemmelser på vin , udført på fad indtil en mængde , der svarer til den
fremtidige kapacitet af de anlæg, der er under opførelse , og indtil et
kvantum , der ikke overstiger 20 000 hektoliter i det første år for
kontingentets anvendelse og 10 000 hektoliter i det andet år".
 ---pagebreak---                                - 3 -
                            Artikel 4
Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dansk, engelsk, fransk,
italiensk, nederlandsk, tysk og arabisk, idet hver af. disse tekster har
samme gyldighed*
                            Artikel 5
Denne aftale træder i kraft den 1 * januar 1978*
 ---pagebreak---   HENSTILLING MED HENBLIK PÅ RÅDETS FORORDNING OM GODKENDELSE AF EN
 AFTALE OM FORLÆNGELSE AF BTTERTKSAFTALEN MELLEM DET EUROPÆISKE
  ØKONOMISKE FÆLLESSKAB OG DEN TUNESISKE REPUBLIK
 RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
 under henvisning til traktaten om oprettelsen af Det europæiske
 økonomiske Fællesskab , særlig artikel 113 ,
 under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og
 ud fra følgende betragtninger :
 Interimsaftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og
Den tunesiske Republik , undertegnet i Tunis den 25 » april 1976 og
 forlænget den 30 . juni 1977 » vidløber senest den 31 * december 1977 ;
 det er vigtigtpfuay at forlænge interimsaftalen, indtil samarbejdsaf
talen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Den tunesis
 ke Republik , undertegnet i Tunis samme dag, træder i kraft –
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING »
                                Artikel 1
Aftalen om forlængelse af interimsaftalen mellem Det europæiske
økonomiske Fællesskab og Den tunesiske Republik godkendes på Fælles
 skabets vegne *            ~               *
Teksten til aftalen er knyttet som bilag til denne forordning.
                                Artikel 2
Formanden for Rådet er bemyndiget til at udpege den person, der
er berettiget til at undertegne aftalen med forpligtende virkning
for Fællesskabet .
 ---pagebreak---                             Artikel 3
Denne forordning træder i kraft den første dag efter offentliggørelsen
i De Europæiske Fællesskabers Tidende .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart
hver medians stat .
Udfærdiget i Bruxelles , den
                                                 På Rådets vegne
                                                    Formand
 ---pagebreak---                              AFTALE
        «
           om forlængelse af interimsaftalen mellem Det europæiske
           økonomiske Fællesskab og Den tunesiske Republik
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
på den ene side , og
PRÆSIDENTEN FOR DEN TUNESISKE REPUBLIK
på den anden side ,
HAR -
I BETRAGTNING AF , at interimsaftalen mellem Det europæiske økonomiske Rellesskab
og Den tunesiske Republik , undertegnet i Tunis den 25 . april 1976 og forlænget den
 30 . juni 1977j udløber senest den 31 » december 1977 »
I BETRAGTNING AF , at det er vigtigt påny at forlænge interimsaft silen, indtil samarbejds
aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Den tunesiske Republik ,
undertegnet i Tunes samme dag , træder i kraft –
VEDTAGET at indgå denne aftale og har med henblik herpå som befuldmægtigede ud
peget J
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERt
PRÆSIDENTEN FOR DEN TUNESISKE REPUBLIK «
SOM efter at have udvekslet deres fuldmagter , der er fundet i god og behørig fora ,
er blevet enige om følgende bestemmelsen
 ---pagebreak---                               Artikel 1
Den i artikel 42 , stk. 2 , andet afsnit , i interimsaftalen mellem Det
europæiske økonomiske Fællesskab og Den tunesiske Republik anførte dato ,
den 31 * december 1977 erstattes af datoen den 30 * juni 1978*
                              Artikel 2
De i artikel 5»       1 * interimsaftalen anførte årlige lofter erstattes
af følgende loftert
Pos .  27-10 )
  "    27.11 )
  •• ' 27.12 )      183 750 tons
       27.13 )
       27.14 )
Pos .  45*02          52 tons
 "     45-03          52 tons
  •»   45.04         824 tons
                              Artikel 3
Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dansk, engelsk, fransk,
italiensk, nederlandsk, tysk og arabisk, idet hver af disse tekster har samme
gyldighed.
                              Artikel 4
Denne aftale træder i kraft den 1 * januar 1978*
 ---pagebreak---                                               aC"C
                                        pour le b . id^et de l' exercice 197
 A - ' p^rTr?.^ ■?-. T:'TI ?:     :    CREDITS 0' INTERVENTION               ,     .
               actions ancrer nés et nouvelles )
            LI zr.zz ou'DGETA IRES CONCERNEES                       , .
            Recettes          :   Titre 2 ,               '
      2-    I-TITULE DE LA LIGNE BUDGETAIRE
           Ressources propre s .               *      ,
                                                                           '   *
      3.   BASE JURIDIQUE
          Article 113 du Traité^CEE .
                                     •                                               •
      4.   DESCRIPTION, OSJ ECTIF(S ) ET JUSTIFICATION DE L' ACTION              '
          Prcrcgation des accords intérimaires conclus avec les pays du Piçhrc b .
      5.  C~e::ts fen u.c .)                            ,               .«
                                                                                ♦
          Li prcrcoat ion des accords intérimaires avec les pays du Vag^rec
          n' i~olique aucune diminution nouvelle des recettes puisqu' elle aura
          seulement pour objet de proroger , pour la période du 1er * r.rvi er
          - 30 juin 1978 ,               le régime des échanges appliqué actuellement er.tra
           ta Communauté et ces pays .
3m 21±ISS.JLI-5 ~J-§ : -IMF-P_Pr A TIONS SUPPLEMENTAIRES POUR L' NE ACTION KCJVELLE
      S. CCUT TC*AL De L' ACTION PENDANT YOUTE LA DUPEE ENVISAGEE
          AuCi.ne 'ncirience financière nouvelle sur le budget communautaire »
      /- INFO^' \ TION SUR LE . PERSONNEL ET SUR LcS CREDITS DE FONCTIONNEMENT
          NECESi MRtS POUR LA REALISATION DE L' ACTION
          L' action sera réalisée dans le cadre du tableau des effectifs de ta
          Corn1 -* ss : - n .
     s.                         le 1/ action
         S ï .-s


title: Rådets henstilling af 21. februar 2017 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (ottende EUF) for regnskabsåret 2015

text:
               23.2.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 58/1

         RÅDETS HENSTILLING
   af 21. februar 2017
   om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (ottende EUF) for regnskabsåret 2015
   (2017/C 58/01)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   som henviser til fjerde AVS-EØF-konvention, undertegnet den 15. december 1989 i Lomé (1) og ændret ved aftalen undertegnet på Mauritius den 4. november 1995 (2),
   som henviser til den interne aftale mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om finansiering og forvaltning af Fællesskabets bistand inden for anden finansprotokol til fjerde AVS-EF-konvention (3) (»den interne aftale«), der bl.a. opretter Den Ottende Europæiske Udviklingsfond (ottende EUF), særlig artikel 33, stk. 3,
   som henviser til finansforordningen af 16. juni 1998 vedrørende samarbejdet med henblik på udviklingsfinansiering under fjerde AVS-EF-konvention (4), særlig artikel 66-74,
   som har gennemgået forvaltningsregnskabet og status pr. 31. december 2015 vedrørende transaktionerne under ottende EUF samt Revisionsrettens årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter i regnskabsåret 2015, med Kommissionens svar (5), der er indeholdt i denne beretning, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Europa-Parlamentet meddeler i henhold til den interne aftales artikel 33, stk. 3, Kommissionen decharge for den finansielle forvaltning af ottende EUF efter henstilling fra Rådet.

               (2)

               Kommissionens gennemførelse af alle transaktioner under ottende EUF i regnskabsåret 2015 har været tilfredsstillende,

         HENSTILLER til Europa-Parlamentet, at det meddeler Kommissionen decharge for gennemførelsen af transaktionerne under ottende EUF for regnskabsåret 2015.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 21. februar 2017.

            På Rådets vegne

         E. SCICLUNA

            Formand

      (1)  EFT L 229 af 17.8.1991, s. 3.

      (2)  EFT L 156 af 29.5.1998, s. 3.

      (3)  EFT L 156 af 29.5.1998, s. 108.

      (4)  EFT L 191 af 7.7.1998, s. 53.

      (5)  EUT C 375 af 13.10.2016, s. 287.


title: Henstilling med henblik på rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Den Tjekkiske Republiks opdaterede konvergensprogram, 2006-2009

text:
Vigtig juridisk meddelelse

|

52007SC0724

Henstilling med henblik på Rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Den Tjekkiske Republiks opdaterede konvergensprogram, 2006-2009  /* SEK/2007/0724 endelig udg. */

	[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |Bruxelles, den 30.5.2007SEK(2007) 724 endeligHenstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSEi overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Den Tjekkiske Republiks opdaterede konvergensprogram, 2006-2009(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSE1. GENEREL BAGGRUNDStabilitets- og vækstpagten, der trådte i kraft den 1. juli 1998, er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at forbedre betingelserne for prisstabilitet og en stærk og holdbar vækst, der bidrager til jobskabelse. I forbindelse med reformen af pagten i 2005 blev det anerkendt, at pagten er er et nyttigt middel til at cementere finanspolitisk disciplin, men reformens hovedsigte var at gøre pagten mere virkningsfuld, styrke dens økonomiske fundament og sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som indgår i stabilitets- og vækstpagten, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge stabilitets- eller konvergensprogrammer og årlige opdateringer heraf for Rådet og Kommissionen (medlemsstater, der allerede har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) stabilitetsprogrammer, og medlemsstater, der endnu ikke har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) konvergensprogrammer). Den Tjekkiske Republiks første konvergensprogram blev forelagt i maj 2004. I overensstemmelse med forordningen afgav Rådet en udtalelse herom den 5. juli 2004 på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. I overensstemmelse med samme procedure bliver de opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer vurderet af Kommissionen og undersøgt af ovennævnte udvalg, mens Rådet kan undersøge dem.2. BAGGRUNDEN FOR VURDERINGEN AF DET OPDATEREDE PROGRAMKommissionen har undersøgt den seneste opdatering af Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram, der blev forelagt den 15. marts 2007, og har vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse herom (se boksen vedrørende hovedpunkterne i vurderingen).Udgangspunktet for vurderingen af budgetstrategien i det opdaterede konvergensprogram er kort beskrevet i afsnittene om:1.  de økonomiske og budgetmæssige resultater i de seneste ti år2.  landets stilling under den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten (proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud)3.  den seneste vurdering af landets stilling under den præventive del af stabilitets- og vækstpagten (sammenfatning af Rådets udtalelse om den forrige opdatering af konvergensprogrammet) og4.  Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra november 2006.2.1. De seneste økonomiske og budgetmæssige resultaterDen tjekkiske økonomi har haft en stabil vækst i de seneste ti år, efter at den er kommet ud af en nedgangskonjunktur i slutningen af 90'erne. I de sidste to år har økonomien oplevet en rekordstor årlig vækst på 6 % af BNP. Arbejdsmarkedet har oplevet en støt forbedring siden 2004, og arbejdsløsheden er faldet til omkring 7 % i 2006. BNP per capita ligger i øjeblikket på 76,2 % af EU-gennemsnittet. Det harmoniserede forbrugerprisindeks lå lige over 2 % i 2006.Selv om de udgiftslofter, der er fastsat i den mellemfristede budgetramme, er blevet overskredet, har det årlige budget siden 2004 noteret lavere underskud end tilstræbt, hvilket hovedsagelig skyldes en højere end forventet vækst og fremførslen af uudnyttede budgetbevillinger til en reservefond.2.2. Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud over for Den Tjekkiske RepublikDen 5. juli 2004 vedtog Rådet en beslutning i henhold til artikel 104, stk. 6, hvori det fastslog, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Den Tjekkiske Republik. Samtidig rettede Rådet i overensstemmelse med artikel 104, stk. 7, en henstilling til landet om at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2008. Det blev bl.a. henstillet til Den Tjekkiske Republik, at den skulle bringe det uforholdsmæssigt store underskud til ophør hurtigst muligt ved at træffe foranstaltninger på mellemlang sigt for at nå sit mål om at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP på en troværdig og holdbar måde og i overensstemmelse med den kurs for nedbringelsen af underskuddet, der er beskrevet i Rådets udtalelse af 5. juli 2004 om konvergensprogrammet fra maj 2004. Det blev henstillet til Den Tjekkiske Republik, at den beslutsomt skulle træffe de foranstaltninger, der er redegjort for i konvergensprogrammet fra maj 2004, herunder især mindske statens lønudgifter og de individuelle ministeriers forbrug, samt senest den 5. november 2004 tage effektive skridt til at gennemføre de foranstaltninger, der er nødvendige for at nå målet for underskuddet i 2005.Den 22. december 2004 konkluderede Kommissionen, at den tjekkiske regering til opfølgning af Rådets henstilling inden den 5. november havde taget effektive skridt til at gennemføre de foranstaltninger, der er nødvendige for at nå målet for underskuddet i 2005, og at der ikke var behov for yderligere foranstaltninger i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.2.3. Vurderingen i Rådets udtalelse om det forrige programDen 24. januar 2006 afgav Rådet udtalelse om den forrige opdatering af konvergensprogrammet, der dækkede perioden 2005-2008. Rådet var af den opfattelse, at "programmet følger den tilpasningskurs, som blev fastlagt ved Rådets henstillinger i henhold til artikel 104, stk. 7". Rådet opfordrede Den Tjekkiske Republik til " (i) på baggrund af eventuelle bedre budgetresultater i 2005 samt stærke vækstresultater og –udsigter at styrke sine bestræbelser for at foretage strukturelle budgetjusteringer på grund af den lille margen op til referenceværdien for 2008 (som er fristen for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud) og for at fremskynde realiseringen af den mellemfristede målsætning; (ii) at forbedre kvaliteten af sin budgetplanlægning, især ved at analysere årsagerne til de omfattende udgiftsfremførsler og styrke de mellemfristede udgiftslofter; (iii) at forbedre de offentlige finansers langfristede holdbarhed, især ved at fremskynde pensionsreformen og gennemføre reformen af sundhedssystemet".2.4. Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra november 2006Rapporten om gennemførelsen af Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram inden for rammerne af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse blev forelagt den 21. november 2006. Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram identificerer følgende udfordringer/prioriterede områder: fortsætte reformen af de offentlige finanser, styrke og øge industriens konkurrenceevne, samtidig med at behovet for holdbare ressourcer respekteres, samt øge fleksibiliteten på arbejdsmarkedet.Kommissionens vurdering af denne rapport (vedtaget som led i dens årlige situationsrapport fra december 2006 [2] ) viste, at Tjekkiet gør begrænsede fremskridt med hensyn til gennemførelsen af landets nationale reformprogram. Der er ikke redegjort tydeligt for fremskridtene på flere områder; nogle reformer er blevet udsat, mens andre ikke er sat i gang. Den stærke økonomiske vækst burde imidlertid lette gennemførelsen af reformer. Der er visse risici på det makroøkonomiske område, navnlig med hensyn til en mellemsigtet budgetkonsolidering og de offentlige finansers langsigtede bæredygtighed set i sammenhæng med en aldrende befolkning. Selv om Den Tjekkiske Republik generelt klarer sig ret godt på det mikroøkonomiske område, er fremskridtene inden for F&U begrænsede. På beskæftigelsesområdet kræves der en større indsats for at forbedre arbejdsmarkedets fleksibilitet, hvilket er en central udfordring.På baggrund af de konstaterede stærke og svage sider blev det henstillet til Den Tjekkiske Republik, at den skulle træffe foranstaltninger på følgende områder: (i) reformer af pensionssystemet og sundhedssystemet, (ii) samarbejde mellem erhvervsliv og offentlige F&U-institutioner og (iii) beskæftigelsessikkerhed og undervisnings- og uddannelsessystemer.Boks: Hovedpunkterne i vurderingen Ved vurderingen af stabilitetsprogrammerne og konvergensprogrammerne skal følgende undersøges, jf. henholdsvis artikel 5, stk. 1, og artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97: om de økonomiske antagelser, som programmet er baseret på, er realistiske den mellemfristede budgetmålsætning, som medlemsstaten fremlægger, og om den tilsigtede tilpasning i retning af den er hensigtsmæssig om de foranstaltninger, der træffes og/eller foreslås for at overholde den tilsigtede tilpasning, er tilstrækkelige til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning under konjunkturforløbet ved vurderingen af den tilsigtede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning undersøges det, om der gøres en større tilpasningsindsats i økonomiske opgangstider, mens indsatsen kan være mere begrænset i økonomiske nedgangstider, og for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, undersøges det, om den pågældende medlemsstat sikrer en årlig forbedring i sin konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på 0,5 % af BNP som benchmark for at opfylde sin mellemfristede budgetmålsætning når kursen for tilpasning af den mellemfristede budgetmålsætning fastlægges (for medlemsstater, der endnu ikke har nået den), eller når der tillades en midlertidig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning (for medlemsstater, der har nået den), undersøges gennemførelsen af større strukturreformer, som har direkte langsigtede omkostningsbesparende virkninger (bl.a. ved at øge den potentielle vækst) og derfor har en konstaterbar indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt (på den betingelse, at der bevares en passende sikkerhedsmargen med hensyn til referenceværdien på 3 % af BNP, og at budgetstillingen i programperioden forventes at vende tilbage til den mellemfristede budgetmålsætning), idet man bør være særlig opmærksom på pensionsreformer, som indfører et flersøjlesystem, der omfatter en obligatorisk, fuldt finansieret søjle om medlemsstaternes økonomiske politik er i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik. Når det vurderes, om programmets makroøkonomiske antagelser er realistiske, sker det med henvisning til prognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra foråret 2007, idet der også tages hensyn til den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og de konjunkturkorrigerede saldi. Vurderingen af overensstemmelsen med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik sker på baggrund af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik med hensyn til de offentlige finanser, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Vurderingen skal desuden omfatte en undersøgelse af: udviklingen i gældskvoten og udsigterne for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, som der bør lægges "tilstrækkelig vægt på i forbindelse med overvågningen af budgetstillingerne" ifølge Rådets rapport af 20. marts 2005 om "en bedre gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten".[3]I en meddelelse fra Kommissionen af 12. oktober 2006 beskrives fremgangsmåden for vurderingen af den langsigtede holdbarhed graden af integration med det nationale reformprogram, som medlemsstaterne har fremlagt i forbindelse med Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse. I sin følgeskrivelse af 7. juni 2005 til Det Europæiske Råd om de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik for perioden 2005-2008 anførte Økofin-Rådet, at de nationale reformprogrammer skal være i overensstemmelse med stabilitets- og konvergensprogrammerne overensstemmelsen med adfærdskodeksen[4], hvori der bl.a. fastlægges en fælles struktur og et fælles sæt datatabeller for stabilitets- og konvergensprogrammerne. |-  Henstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSEi overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Den Tjekkiske Republiks opdaterede konvergensprogram, 2006-2009RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[5], særlig artikel 9, stk. 3,under henvisning til henstilling fra Kommissionen,efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:5.  Den [10. juli 2007] undersøgte Rådet Den Tjekkiske Republiks opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2006-2009. Som følge af den politiske situation i Den Tjekkiske Republik, hvor en permanent regering blev godkendt af Parlamentet den 19. januar 2007 efter parlamentsvalget i juni 2006, blev indsendelsen af opdateringen udsat til den 15. marts 2007 i forhold til den 1. december, som er den frist, der er fastsat i adfærdskodeksen.6.  I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes væksten i det reale BNP at falde fra 6,1 % i 2006 til 4,9 % i 2007 for derefter stort set at være stabil. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på realistiske vækstantagelser. Programmets fremskrivninger for inflationen forekommer også realistiske.7.  I 2006 anslås det offentlige underskud ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2007 at ligge på 2,9 % af BNP i forhold til et mål om 3,8 % af BNP i den forrige opdatering af konvergensprogrammet. En stærkere vækst i BNP og i beskæftigelsen samt forlængelsen af en betydelig andel af uudnyttede budgetbevillinger bidrog til det lavere end forventede underskud.8.  Hovedmålet for programmets mellemfristede budgetstrategi er at opnå langfristet holdbarhed i de offentlige finanser, navnlig ved at gøre fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning for budgetstillingen, som er en strukturel saldo (dvs. konjunkturkorrigeret saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) på 1 % af BNP. Ifølge programmet skulle det overordnede underskud øges til 4,0 % af BNP i 2007 hovedsagelig som følge af diskretionære stigninger i de sociale udgifter og derefter gradvis falde til 3,5 % af BNP i 2008 og 3,2 % af BNP i 2009. Det primære underskud forventes at indsnævres fra 2,4 % af BNP i 2006 til 1,6 % af BNP i 2009. Den forventede finanspolitiske konsolidering efter 2007 beror på indtægter, som er øget med 0,4 procentpoint af BNP i programperioden, herunder især "andre indtægter" (uden at de konkrete foranstaltninger specificeres, men som formentlig angår EU-overførsler), som mere end opvejer et fald i skatter og sociale bidrag. I realiteten er konsolideringen imidlertid udgiftsdrevet med et støt fald i det offentlige forbrug hovedsagelig som følge af løntilbageholdenhed i den offentlige sektor, hvilket mere end opvejer stigningen i offentlige investeringer og renteudgifter. I forhold til den forrige opdatering udsætter det nye program den planlagte reduktion af underskuddet til under referenceværdien på 3 % af BNP med mindst to år på baggrund af et mere gunstigt makroøkonomisk scenario. Det skal bemærkes, at der i programmet også præsenteres et alternativ, som er overvejet af regeringen, og hvori der opereres med lavere underskudsmål på 3,2 % af BNP i 2008 og 2,9 % af BNP i 2009. Dette afhænger af en række politiske foranstaltninger samt indførelse af større fleksibilitet i de offentlige finanser ved at reducere andelen af obligatoriske udgifter. Disse er imidlertid baseret på politiske foranstaltninger, der endnu ikke er færdigbehandlet og godkendt, og programmet indeholder kun en sammenhængende og tilstrækkelig opgjort mellemfristet finanspolitisk ramme for de højere underskudsmål, der er nævnt ovenfor.9.  Det strukturelle underskud, beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, forventes at forværres fra omkring 3½ % af BNP i 2006 til ca. 4½ % af BNP i 2007, før det gradvis forbedres til 3½ % af BNP i 2009. Som i den forrige opdatering er den mellemfristede målsætning for budgetstillingen, der præsenteres i programmet, et strukturelt underskud på 1 % af BNP. I forhold til den forrige opdatering er opfyldelsen af den mellemfristede målsætning udsat med et år, nemlig til 2013. Eftersom den mellemfristede målsætning er mere krævende end den laveste benchmark (et anslået underskud på ca. 1½ % af BNP), skulle opfyldelsen af den give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede målsætning afspejler i tilstrækkelig grad gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt.10.  Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. Risiciene i forbindelse med det makroøkonomiske scenario er stort set neutrale, mens skattefremskrivningerne som helhed ser ud til at være baseret på forsigtige antagelser. Den forventede finanspolitiske konsolidering i programmet beror i høj grad på tilbageholdenhed i det offentlige forbrug, men programmet rummer ikke tilstrækkelige oplysninger om, hvordan dette vil blive opnået. På den anden side har Den Tjekkiske Republik opnået gode resultater i de seneste år, om end opnåelsen af landets budgetmål er gjort nemmere på grund af en højere end forventet vækst. Der er også en politisk risiko forbundet med det meget jævnbyrdige styrkeforhold i parlamentet.11.  På baggrund af denne risikovurdering er budgetstillingen i programmet uforenelig med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden 2008 som henstillet af Rådet den 5. juli 2004. Eftersom økonomien i øjeblikket er inde i en opgangstid, og væksten er højere end forventet på tidspunktet for Rådets henstilling fra juli 2004, er der rigelig plads til at styrke konsolideringsbestræbelserne og nå en større reduktion end forventet i programmet.12.  Den offentlige bruttogæld anslås at ligge på 30,4 % af BNP i 2006, hvilket er et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes gældskvoten at stige med næsten 2 procentpoint i løbet af programperioden.13.  Den langsigtede budgetmæssige virkning af aldringen i Den Tjekkiske Republik ligger langt over EU-gennemsnittet og påvirkes bl.a. af en betydelig stigning i pensionsudgifterne som andel af BNP samt en stor stigning i sundhedsudgifterne. Gennemførelse af strukturreformforanstaltningerne på bl.a. pensions- og sundhedsområdet med det formål at dæmme op for den store stigning i aldersrelaterede udgifter vil bidrage til at begrænse risiciene for de offentlige finansers holdbarhed. Den forventede budgetstilling ved udgangen af programperioden, som er forværret i forhold til tidligere beregninger, udgør en risiko for holdbare offentlige finanser, allerede inden der tages hensyn til den langsigtede budgetvirkning af en aldrende befolkning. En konsolidering af de offentlige finanser ud over det i øjeblikket planlagte vil bidrage til at reducere risiciene for de offentlige finansers holdbarhed. Den Tjekkiske Republik ser som helhed ud til at stå over for en høj risiko for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed.14.  Konvergensprogrammet indeholder ikke en kvalitativ vurdering af den samlede virkning, som rapporten fra november 2006 om gennemførelsen af det nationale reformprogram har inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Det giver desuden ingen systematiske oplysninger om de direkte budgetudgifter (eller –besparelser) ved de vigtigste reformer, der er planlagt i det nationale reformprogram, med undtagelse af stigningen i forsknings- og udviklingsudgifterne i 2007-budgettet, men budgetfremskrivningerne i programmet tager tilsyneladende hensyn til de virkninger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram har på de offentlige finanser. De foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er planlagt i konvergensprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med dem, der skitseres i det nationale reformprogram. Dette gælder især forskydningen i skattebyrden fra direkte til indirekte beskatning og den yderligere støtte til forskning og udvikling.15.  Programmets budgetstrategi er ikke i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008, hvilket især skyldes afvigelsen fra den tilpasningskurs for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, som Kommissionen fastlagde i juli 2004, og de manglende fremskridt med hensyn til reformer på pensions- og sundhedsområdet.16.  Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data[6].Den samlede konklusion er, at til trods for bedre vækstudsigter og et lavere underskudsresultat i 2006 end forventet, udsætter programmet korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud til 2010 i forhold til 2008, som er den frist, der blev fastsat i Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7, fra juli 2004. Som følge af den vedvarende vækst vil udsættelsen, som afspejler det højere underskud, der hovedsagelig skyldes planlagte stigninger i de sociale udgifter i 2007, også resultere i en procyklisk ekspansiv finanspolitik.På baggrund af ovenstående vurdering opfordrer Rådet Den Tjekkiske Republik til:(i) at begrænse budgetforværringen i 2007 og sikre en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud på en troværdig og holdbar måde senest i 2008(ii) at revidere sammensætningen af udgifterne for at reducere andelen af obligatoriske udgifter(iii) i betragtning af den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at gennemføre de nødvendige pensions- og sundhedsreformer.Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger[1] EUT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råds forårsmøde, "Gennemførelsen af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse – Resultaternes år", 12.12.2006, KOM(2006) 816.[3] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet, "De offentlige finansers langsigtede holdbarhed i EU", 12.10.2006, KOM(2006) 574, og Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, "The long-term sustainability of public finances in the European Union", European Economy No 4/2006.[4] "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form", godkendt af Økofin-Rådet den 11. oktober 2005[5] EUT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Der er bl.a. ikke givet oplysninger om de offentlige udgifter for 2009 opdelt efter funktion.


Avis juridique important

|

31996H0738

96/738/EF: Kommissionens Henstilling af 2. december 1996 om et samordnet program for kontrol i 1997 for at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager (EØS-relevant tekst)

EF-Tidende nr. L 335 af 24/12/1996 s. 0054 - 0057

KOMMISSIONENS HENSTILLING af 2. december 1996 om et samordnet program for kontrol i 1997 for at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager (EØS-relevant tekst) (96/738/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,som henviser til Rådets direktiv 90/642/EØF af 27. november 1990 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for pesticidrester på og i visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager (1), senest ændret ved direktiv 96/32/EF (2), særlig artikel 4, stk. 3,som har hørt Den Stående Komité for Plantesundhed, ogsom tager følgende i betragtning:Artikel 4, stk. 3, i direktiv 90/642/EØF kræver, at Kommissionen hvert år inden den 1. november sender medlemsstaterne en henstilling vedrørende et samordnet kontrolprogram for det følgende år for at sikre overholdelse af grænseværdierne for pesticidrester som fastsat i direktivets bilag II;artikel 4 i direktiv 90/642/EØF krævede, at medlemsstaterne inden den 1. august 1996 skulle sende Kommissionen alle relevante oplysninger om gennemførelsen i 1995 af deres nationale kontrolprogrammer med angivelse af hyppigheden og karakteren af den foretagne kontrol; Kommissionens henstilling 96/199/EF af 1. marts 1996 om et samordnet program for kontrol i 1996 for at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager (3), henstillede til medlemsstaterne inden den 1. september 1996 at tilsende Kommissionen deres påtænkte nationale kontrolprogram for 1997; det har dog ikke været muligt for samtlige medlemsstater formelt at indsende deres indberetninger og fremtidsplaner inden disse datoer;bilag II til direktiv 90/642/EØF er blevet suppleret med lister over maksimalgrænseværdier for bestemte pesticider ved Rådets direktiv 93/58/EØF (4), 94/30/EF (5), 95/38/EF (6) og 96/32/EF, som skal gennemføres af medlemsstaterne senest den 30. april 1997 og er blevet ændret ved Rådets direktiv 95/61/EF (7); de harmoniserede maksimalgrænseværdier for pesticidrester i bilag II bør derfor underkastes de nationale og samordnede kontrolprogrammer i 1997;de oplysninger, Kommissionen har fået forelagt, har ikke været tilstrækkelige til at give et fuldstændigt overblik over medlemsstaternes kontrol med pesticidrester i 1995 eller til at kunne foretage en samlet vurdering af medlemsstaternes påtænkte kontrol i 1997; der foreligger dog tilstrækkelige oplysninger til at udarbejde et samordnet program for specifikke pesticid-/produktkombinationer på EF-plan; det er anden gang, at der anbefales et sådant specifikt samordnet program, og angivelser om produkter, der bør indgå i fremtidige, specifikke samordnede programmer i hvert år er vigtige for, at medlemsstaternes kompetente myndigheder kan planlægge; der vil normalt gå tre år, før de samme produkter kan indgå i specifikke samordnede programmer;undersøgelsen af en systematisk statistisk plan for det antal prøver, der skal udtages i forbindelse med den specifikke samordnede indsats, er ikke tilendebragt; en undersøgelse i EF af flere prøver af et produkt, end der har skullet udtages i 1996, vil dog gøre det muligt at drage konklusioner om pesticidrester opdaget i og på produktet med høj konfidens; i hvert fald bør medlemsstaterne for den specifikke indsats i 1997 sætte sig 50 prøver af produkter som mål på deres egne markeder;artikel 4, stk. 2, i direktiv 90/642/EØF kræver, at medlemsstaterne angiver de kriterier, der er lagt til grund for udarbejdelsen af deres nationale kontrolprogrammer, når de sender Kommissionen oplysningen om gennemførelsen i det foregående år; sådanne oplysninger bør omfatte de kriterier, der er anvendt til at bestemme det antal prøver, der skal udtages, og de analyser, der skal foretages, de niveauer for indberetning, der gælder, og ud fra hvilke kriterier disse niveauer er sat, samt hvilke kriterier der anvendes til at fastsætte foranstaltninger i forbindelse med kvalitetssikring ved prøveudtagning og kvalitetssikring for laboratorier, der foretager analyser, når disse endnu ikke er godkendt efter Rådets direktiv 93/99/EØF af 29. oktober 1993 om supplerende bestemmelser vedrørende offentlig kontrol med levnedsmidler (8);det vil også være nyttigt med henblik på udarbejdelsen af fremtidige henstillinger, hvis Kommissionen forud bliver underrettet om medlemsstaternes påtænkte kontrolprogrammer i 1998 og følgende år enten som forslag eller blot skitseret;oplysninger om resultaterne af kontrolprogrammer og detaljer om påtænkte nationale kontrolprogrammer egner sig ganske særligt til elektronisk behandling, lagring og overførsel; Kommissionen kan tilsende medlemsstaterne disketter med den ønskede formatering; medlemsstaterne skulle følgelig være i stand til at sende deres indberetninger for 1996 og de påtænkte nationale kontrolprogrammer i 1998 til Kommissionen i standardformat; for yderligere at udvikle en sådan standardformatering vil det være mest hensigtsmæssigt, at Kommissionen opstiller retningslinjer;medlemsstaternes kontrol og prøveudtagning for at sikre overholdelse af de maksimalgrænseværdier for pesticidrester, som er fastsat i den liste, der omhandles i artikel 1, stk. 1, i direktiv 90/642/EØF, bør gennemføres i henhold til kravene i Kommissionens direktiv 79/700/EØF af 24. juli 1979 om fastsættelse af fællesskabsmetoder til udtagning af prøver til den officielle kontrol med pesticidrester på og i frugt og grøntsager (9), Rådets direktiv 85/591/EØF af 20. december 1985 om indførelse af fælles prøvetagnings- og analysemetoder til kontrol af levnedsmidler (10) og Rådets direktiv 89/397/EØF af 14. juni 1989 om officiel kontrol med levnedsmidler (11) samt direktiv 93/99/EØF -HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:1) som en specifik indsats i 1997 at udtage prøver og foretage analyser for de produkt-/pesticidrestkombinationer, der er anført i bilag I, på grundlag af et målantal på 50 prøver af hvert produkt, og som i fornødent omfang afspejler markedsandelen for henholdsvis medlemsstaten selv, EF og tredjelande på medlemsstatens område, og senest den 1. august 1998 at meddele resultaterne, herunder benyttede analysemetoder, opnået indberetningsniveau og kvalitetssikrende foranstaltninger2) senest den 1. august 1997 at tilsende Kommissionen alle de oplysninger, som kræves efter artikel 4, stk. 2, i direktiv 90/642/EØF, vedrørende kontrollen i 1996 for i hvert fald ved kontrolprøveudtagning at sikre, at maksimalgrænseværdierne for pesticider overholdes og især2.1) resultaterne af den specifikke indsats i 1996 som fastsat i punkt 5 i Kommissionens henstilling 96/199/EF om et samordnet kontrolprogram i 19962.2) resultaterne af deres nationale programmer med hensyn til pesticider, der er opført på listen i bilag II til direktiv 90/642/EØF, i forhold til de harmoniserede grænseværdier og - hvis sådanne endnu ikke er fastsat på EF-plan - i forhold til de gældende nationale grænseværdier2.3) de kriterier, der er lagt til grund ved udarbejdelsen af deres nationale programmer, med hensyn til antallet af udtagne prøver og foretagne analyser2.4) de kriterier, der er lagt til grund ved bestemmelse og fastsættelse af indberetningsniveauer2.5) de kvalitetssikrende foranstaltninger, der er anvendt på udtagning af prøver, eller ændringer af sådanne foranstaltninger, der var indberettet foregående år2.6) detaljer om godkendelse efter artikel 3 i direktiv 93/99/EF af de laboratorier, som foretager analyserne, og, såfremt sådan godkendelse endnu ikke er givet, de kriterier, der er lagt til grund ved udarbejdelse af de kvalitetssikrende foranstaltninger på sådanne laboratorier3) inden den 1. juni 1997 at tilsende Kommissionen deres påtænkte nationale program for kontrol med de maksimalgrænseværdier for pesticider, der er fastsat i direktiv 90/642/EØF, i 1998 og så vidt muligt også for de følgende år.Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 2. december 1996.På Kommissionens vegneFranz FISCHLERMedlem af Kommissionen(1) EFT nr. L 350 af 14. 12. 1990, s. 71.(2) EFT nr. L 144 af 18. 6. 1996, s. 12.(3) EFT nr. L 64 af 14. 3. 1996, s. 18.(4) EFT nr. L 211 af 23. 8. 1993, s. 6.(5) EFT nr. L 189 af 23. 7. 1994, s. 70.(6) EFT nr. L 197 af 22. 8. 1995, s. 14.(7) EFT nr. L 292 af 17. 12. 1995, s. 27.(8) EFT nr. L 290 af 24. 11. 1993, s. 14.(9) EFT nr. L 207 af 15. 8. 1979, s. 26.(10) EFT nr. L 372 af 31. 12. 1985, s. 50.(11) EFT nr. L 186 af 30. 6. 1989, s. 23.BILAG Maksimalgrænseværdier (MGV), der skal kontrolleres ved den specifikke indsats i 1997 i henhold til punkt 1 i henstillingen >TABELPOSITION>


Avis juridique important

|

32002H0627(01)

Rådets henstilling af 13. juni 2002 om samarbejde mellem medlemsstaternes kompetente nationale myndigheder med ansvar for sektoren for privat sikkerhed

EF-Tidende nr. C 153 af 27/06/2002 s. 0001 - 0001

Rådets henstillingaf 13. juni 2002om samarbejde mellem medlemsstaternes kompetente nationale myndigheder med ansvar for sektoren for privat sikkerhed(2002/C 153/01)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION -som tager følgende i betragtning:(1) Ekspertseminarerne om privat sikkerhed, der blev afholdt den 13.-17. november 2000 i Madrid og den 6. og 7. september 2001 i Bruxelles, har fremlagt deres konklusioner.(2) De aktiviteter, som sektoren for privat sikkerhed udøver, har indflydelse på kriminalitetsforebyggelse og på beskyttelse af den offentlige sikkerhed.(3) Den informationsstrøm, der opstår via de private sikkerhedsfirmaers aktiviteter, er af betydning for disse områder.(4) Der er behov for at tilskynde til og lette samarbejde mellem medlemsstaternes kompetente nationale myndigheder med ansvar for sektoren for privat sikkerhed for så vidt angår håndteringen af disse informationsstrømme -HENSTILLER til medlemsstaterne, at de:1. tilskynder til og letter samarbejde mellem de nationale myndigheder med ansvar for sektoren for privat sikkerhed med henblik på:a) at gennemføre udveksling af erfaringer vedrørende forvaltningen af informationer, der er relevante for den offentlige sikkerhed, og som er tilvejebragt af private sikkerhedsfirmaer i overensstemmelse med national lovgivningb) at indføre den bedste fremgangsmåde for forvaltning af informationer, der er relevante for den offentlige sikkerhed, og som er tilvejebragt af private sikkerhedsfirmaer i overensstemmelse med national lovgivning2. med henblik herpå afholder et møde mindst hvert andet år med deltagelse af de nationale myndigheder med ansvar for sektoren for privat sikkerhed.Udfærdiget i Luxembourg, den 13. juni 2002.På Rådets vegneM. Rajoy BreyFormand