               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 27.11.2018
            COM(2018) 765 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS AFGØRELSE
            om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en aftale om ændring af det eksisterende toldkontingent for fjerkrækød og tilberedt fjerkrækød og om ændring af den eksisterende toldordning for andre fjerkræudskæringer, jf. bilag I-A til kapitel 1 i associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side

               BEGRUNDELSE

               1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

               •Forslagets begrundelse og formål

               Associeringsaftalen
                  1
                ("aftalen"), herunder et vidtgående og bredt frihandelsområde, mellem Den Europæiske Union (EU) og dens medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side har fundet midlertidig anvendelse siden den 1. januar 2016 og trådte i kraft den 1. september 2017. Aftalen fastsætter bl.a. præferencevilkår for den bilaterale handel med varer.

                  Fra midten af 2016 blev der under anvendelse af præferencebetingelserne i aftalen importeret stigende mængder
                     2
                   af en ny type fjerkræudskæring fra Ukraine til EU. Denne nye udskæring består af det traditionelle bryststykke med vingeben, som kun udgør en meget lille del af udskæringens samlede vægt. Efter få ændringer kan denne udskæring markedsføres i EU som fjerkræbryst. Udskæringen importeres hovedsageligt under toldposition KN 0207 13 70 ("andre udskæringer, ferske") og i mindre mængder under toldposition KN 0207 14 70 ("andre udskæringer, frosne"). I henhold til aftalen kan varer under disse to toldpositioner markedsføres på EU-markedet til nulsats og uden kvantitative begrænsninger.

                  Det bør understreges, at traditionelle fjerkræbrystudskæringer (KN 0207 13 50 eller KN 0207 14 50) er omfattet af et kvantitativt begrænset toldkontingent til nulsats (på nuværende tidspunkt 17 600 ton, som vil stige til 20 000 ton i 2021)
                     3
                  , og derudover gælder der mestbegunstigelsestoldsatser.

                  Den hastigt voksende toldfrie import af denne særlige fjerkræudskæring, som hverken fandtes eller kunne forudses under forhandlingerne af aftalen, skader den beskyttelse for fjerkræbryst, der er sikret i henhold til aftalen, og kan potentielt skade den hårfine balance på EU-markedet for fjerkrækød.

                  Formålet med forslaget er at indlede forhandlinger om en ændring af aftalen med henblik på dels at opstille en bedre ramme for import af fjerkrækød fra Ukraine til EU, dels at sikre den tilsigtede beskyttelse af EU-producenterne.

                  Med henblik herpå vil den påtænkte ændring bestå i integrering af toldposition KN 0207 13 70 og 0207 14 70 i det eksisterende toldkontingent på nuværende 17 600 ton, som vil stige til 20 000 ton i 2021 (løbenummer 09.4273), mens kontingentets størrelse vil blive revideret. Import under toldposition KN 0207 13 70 og 0207 14 70, som overskrider kontingenterne, vil således blive omfattet af mestbegunstigelsestoldsatser.

                  For at fastsætte kontingentets eller kontingenternes nye størrelse er det hensigtsmæssigt at tage udgangspunkt i mængden af import af fjerkræprodukter til EU fra Ukraine under toldposition KN 0207 13 70 og 0207 14 70 mellem juli 2017 og juni 2018 og at tage hensyn til den sandsynlige stigning i handelen.

               •Sammenhæng med de gældende regler på samme område

                  Målet er at fastlægge et stabilt og forudsigeligt handelsmiljø for fjerkrækød i henhold til aftalen og sikre en rimelig og behersket stigning i handelen med Ukraine. Dette er i overensstemmelse med målet om fri og fair handel, jf. artikel 3, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Union ("TEU"), samt med målet om en harmonisk udvikling af verdenshandelen, jf. artikel 206 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ("TEUF").

               •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

                  De ovenfor beskrevne mål er i overensstemmelse med den fælles landbrugspolitik, og særlig med dens mål i artikel 39 i TEUF, som omhandler stabilisering af markedet.

               2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

               •Retsgrundlag

                  Artikel 207 sammenholdt med artikel 218, stk. 4, i TEUF.

               •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

                  I henhold til artikel 5, stk. 3, i TEU finder nærhedsprincippet ikke anvendelse på de områder, hvor EU har enekompetence. Den fælles handelspolitik er et af de områder, hvor Unionen har enekompetence, jf. artikel 3 i TEUF. Denne politik omfatter forhandlinger om handelsaftaler, jf. bl.a. artikel 207 i TEUF.

               •Proportionalitetsprincippet

                  Dette forslag er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. Kun med en ændring af toldsatserne og toldkontingentindrømmelserne for fjerkrækød og tilberedt fjerkrækød i aftalen kan man nå til en løsning af ovennævnte problem og på den måde nå målet med dette forslag.

               •Valg af retsakt

                  Afgørelse vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union.

               3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

               •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning

                  Ikke relevant

               •Høringer af interesserede parter

                  Forskellige interesserede parter, navnlig den europæiske fjerkræbranche, har underrettet Kommissionen om deres bekymringer om import til Unionen af denne nye fjerkræudskæring, som hovedsagelig består af fjerkræbryst fra Ukraine. Kommissionen har nøje overvåget importen af fjerkrækød fra Ukraine og har grundigt analyseret de interesserede parters påstande i forbindelse med dette spørgsmål.

               •Indhentning og brug af ekspertbistand

                  Kommissionen har været i kontakt med forskellige interesserede parter, som har tilkendegivet deres særlige bekymringer om markedsadgang i forhold til den toldfri import af fjerkrækød fra Ukraine.

               •Konsekvensanalyse

               Forslaget understøttes ikke af en konsekvensanalyse.

               Som forklaret i afsnittet "Forslagets begrundelse og formål" er importen af de nye toldfrie udskæringer stærkt stigende. Da importen ikke er underlagt kvantitative begrænsninger, kan den potentielt, hvis handelsordningen forbliver uændret, skade den beskyttelse for fjerkræbryst, som aftalen sikrer i form af toldkontingenter, og som følge deraf skade den hårfine balance på EU-markedet for fjerkrækød. Det er derfor presserende nødvendigt at finde en løsning på denne situation. Kommission har modtaget talrige skriftlige forespørgsler fra medlemmer af Europa-Parlamentet og den europæiske fjerkræbranche, hvori der anmodes om foranstaltninger med henblik på at finde en løsning.

               Værdien af import til EU under toldposition KN 0207 13 70 og 0207 14 70 i de to sidste fulde kalenderår 2016 og 2017 nåede en samlet importværdi på 43,9 mio. EUR. Dette svarer til 23,9 % af den samlede EU-import af fjerkrækød fra Ukraine i 2016 og 2017 og 1,1 % af den samlede EU-import af fjerkrækød fra alle tredjelande i disse to kalenderår.

                  Med den foreslåede foranstaltning integreres den nuværende toldfrie import under toldposition KN 0207 13 70 og 0207 14 70 "andre udskæringer, fersk eller frossen" i det eksisterende toldkontingent for import af fjerkræ fra Ukraine. Det vil sige, at den foreslåede foranstaltning vil stabilisere den eksisterende EU-import af fjerkrækød fra Ukraine, og der forventes ingen yderligere konsekvenser i den bilaterale handel som følge af denne foranstaltning.

                  Stigningen i den relevante import fra Ukraine fandt sted samtidig med et fald i importen fra et af de vigtigste tredjelande, når det gælder fjerkrækød, nemlig Brasilien, hvilket hovedsageligt skyldtes fødevaresikkerhed. Det var under disse meget specifikke omstændigheder muligt at opretholde balancen på EU-markedet.

                  Den allerede betydelige og voksende kapacitet til produktion af fjerkræ i Ukraine vil sandsynligvis medføre yderligere væsentlige stigninger i importen til EU, hvis den toldfrie adgang til toldpositionerne "andre udskæringer, fersk eller frossen" opretholdes i aftalen. Uden genindførslen af told på disse toldpositioner ville den ukrainske fjerkræbranche fortsat have ubegrænset adgang til EU-markedet for fjerkræbryst. Dette medfører en risiko for, at priserne destabiliseres, og at produktions-/importbalancen på EU-markedet for fjerkrækød skades.

                  •
                        Målrettet regulering og forenkling

               Ikke relevant.

               •Grundlæggende rettigheder

                  Forslaget vil ikke have konsekvenser for beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder.

               4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET

                  Den foreslåede foranstaltning bør ikke få nogen indvirkning på EU-budgettet i form af toldafgifter, der gives afkald på, som følge af indførslen af et højere toldkontingent for fjerkrækød. Kontingentforhøjelsen bør stort set svare til den årlige import af fjerkrækød, der i øjeblikket indføres toldfrit i Unionen.

               5.ANDRE FORHOLD

               •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering

                  Kommissionen overvåger nøje importen af fjerkrækød fra tredjelande. Som resultat af denne overvågning opdagede Kommissionen, i tide, importen af denne nye udskæring af toldfrit fjerkrækød. Kommissionen vil fortsat overvåge importen af fjerkrækød nøje.

               •Forklarende dokumenter (for direktiver)

                  Ikke relevant

               •Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget

                  Forslaget vedrører Rådets bemyndigelse af Kommissionen til på EU's vegne at forhandle om en ændring af aftalen.

                  I overensstemmelse med artikel 207 i TEUF foreslås det, at Rådet for Den Europæiske Union udpeger Handelspolitikudvalget som det udvalg, forhandlingerne skal føres i samråd med.

                  Europa-Parlamentet vil blive informeret på alle trin i proceduren i overensstemmelse med artikel 218, stk. 10, i TEUF.

                  Kommissionen anbefaler, at forhandlingsdirektiverne offentliggøres straks efter vedtagelsen.

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS AFGØRELSE

               om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en aftale om ændring af det eksisterende toldkontingent for fjerkrækød og tilberedt fjerkrækød og om ændring af den eksisterende toldordning for andre fjerkræudskæringer, jf. bilag I-A til kapitel 1 i associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

               under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 218, stk. 4,

               under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

               ud fra følgende betragtninger:

               (1)Associeringsaftalen
                  4
                mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side ("aftalen") har fundet midlertidig anvendelse siden den 1. januar 2016 og trådte i kraft den 1. september 2017.

               (2)Importen fra Ukraine til EU af en ny type fjerkræudskæring under KN 0207 13 70 ("andre udskæringer, ferske") og KN 0207 14 70 ("andre udskæringer, frosne") begyndte i midten af 2016. Denne import er steget markant og har nået 25 000 ton i de første seks måneder af 2018. I henhold til aftalen kan denne import markedsføres i EU til nulsats uden kvantitative begrænsninger.

               (3)Den nye type fjerkræudskæring består af det traditionelle bryststykke med vingeben og kan efter få ændringer markedsføres i Unionen som fjerkræbryst. Der er derfor risiko for, at ubegrænset import af disse udskæringer kan underminere de i aftalen fastsatte betingelser for import af traditionelle fjerkræbrystudskæringer til Unionen, navnlig kvantitative begrænsninger i form af et toldkontingent.

               (4)Der bør derfor indledes forhandlinger med henblik på at indgå en aftale, der ændrer associeringsaftalen med Ukraine med hensyn til toldordningen og toldkontingentet for fjerkrækød og tilberedt fjerkrækød —

               VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

               Artikel 1

               Kommissionen bemyndiges til på Unionens vegne at føre forhandlinger om en ændring af EU's toldtarif for toldposition KN 0207 13 70 og KN 0207 14 70 "andre udskæringer, ferske eller frosne" i bilag I-A til kapitel 1 og af toldkontingentet for fjerkrækød og tilberedt fjerkrækød i tillægget til bilag I-A til associeringsaftalen.

               Artikel 2

               Forhandlingsdirektiverne er anført i bilaget.

               Artikel 3

               Forhandlingerne føres i samråd med [….].

               Artikel 4

               Denne afgørelse og bilaget hertil offentliggøres straks efter vedtagelsen.

               Artikel 5

               Denne afgørelse er rettet til Kommissionen.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formanden

                     (1)

                        EUT L 161 af 29.5.2014, s. 3.

                     (2)

                        I de første seks måneder af 2018 har importen af denne udskæring foreløbig nået 25 000 ton.

                     (3)

                        Se Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2078 af 18. november 2015 (EUT L 302 af 19.11.2015, s. 63).

                     (4)

                        EUT L 161 af 29.5.2014, s. 3.

    ---documentbreak---

               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 27.11.2018
            COM(2018) 765 final
            BILAG
            til
            Henstilling med henblik på Rådets afgørelse
            om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en aftale om ændring af det eksisterende toldkontingent for fjerkrækød og tilberedt fjerkrækød og om ændring af den eksisterende toldordning for andre fjerkræudskæringer, jf. bilag I-A til kapitel 1 i associeringsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side

               BILAG

               (1)Kommissionen bør indlede forhandlinger med Ukraine om en ændring af associeringsaftalen med henblik på at sikre, at importen af fjerkrækød fra Ukraine til Unionen sker på betingelser, der sikrer passende beskyttelse af EU-producenter.

               (2)For at opnå dette bør Kommissionen forhandle sig frem til følgende ændringer i associeringsaftalen:

               –Integrering af toldposition KN 0207 13 70 og 0207 14 70 "andre udskæringer, ferske eller frosne" i det gældende toldkontingent (løbenummer 09.4273) for fjerkrækød, som Unionen har åbnet til fordel for Ukraine.

               –En tilsvarende stigning i kontingentmængden (løbenummer 09.4273) for fjerkrækød, som Unionen har åbnet til fordel for Ukraine.

               –Genindførelse af mestbegunstigelsessatsen (MFN-toldsatsen) på 100,8 EUR/100kg/net for toldposition 0207 1370 og 0207 14 70 for import fra Ukraine, der overstiger toldkontingentet for fjerkrækød (løbenummer 09.4273)

               (3)Kommissionen aflægger rapport for Rådet om resultaterne af forhandlingerne og om eventuelle problemer, som måtte opstå under forhandlingerne.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 13.9.2013
            COM(2013) 628 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS AFGØRELSE
            om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en samlet aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og Det Schweiziske Forbund med henblik på at associere Det Schweiziske Forbund med Horisont 2020 – rammeprogrammet for forskning og innovation (2014-2020) og med Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og uddannelsesprogram (2014-2018), som komplementerer Horisont 2020, og at fastsætte reglerne for Schweiz' deltagelse i ITER-projektet i perioden 2014-2020

               BEGRUNDELSE

               1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

               Ved brev af 7. marts 2011 gav Det Schweiske Forbund (herefter "Schweiz") udtryk for sin interesse i en associering.

               Schweiz anses for at opfylde de betingelser for associering, der er angivet i henholdsvis artikel 7 i forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forslag til en forordning om Horisont 2020 – rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)
                  1
                og i artikel 5 i forslaget til Rådets forordning om forsknings- og uddannelsesprogrammet for Det Europæiske Atomenergifællesskab (2014-2018), som komplementerer Horisont 2020 – rammeprogram for forskning og innovation
                  2
               .

               Schweiz har været associeret med EU's rammeprogrammer for videnskabelig og teknisk udvikling siden 2004. Schweiz associering med EU's rammeprogrammer har været til gavn for EU, da den har øget samarbejdet mellem Den Europæiske Union og schweiziske enheder, navnlig inden for områder som informations- og kommunikationsteknologi, sundhed og nanovidenskab. Schweiz er også en aktiv partner, der bidrager økonomisk til artikel 185-initiativer. Schweiz betragtes med sine meget gode laboratorier og fissions- og fusionsinstitutter som en særdeles god og velplaceret partner i Euratoms forskning.

               Schweiz har senest været associeret med Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) på grundlag af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side
                  3
               .

               Schweiz er det eneste land uden for EU, der er associeret med hele Euratoms forskningsprogram. Det har været associeret med fusionstemaet i Euratoms rammeprogrammer siden 1979 på grundlag af aftalen af 1978
                  4
                mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab og Schweiz om samarbejde på området for kontrolleret termonuklear fusion og plasmafysik. Denne aftale forlænges ifølge artikel 19, stk. 2, stiltiende i overensstemmelse med senere programafgørelser, som Euratom måtte træffe.

               Schweiz' associering med fissionsdelen af Euratoms rammeprogram og Det Fælles Forskningscenters aktiviteter på det nukleare område bygger på aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side, hvorved Det Schweiziske Forbund associeres med Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013), som trådte i kraft den 12. december 2012 og gælder frem til den 31. december 2013.

               Den nye aftale mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side bør samle og fastlægge vilkårene for Schweiz' associering med Horisont 2020 og Euratoms forsknings- og uddannelsesprogram, som komplementerer Horisont 2020, og Schweiz' deltagelse i ITER-projektet i perioden 2014-2020. Den bør derfor efterfølge og erstatte aftalen om fusionssamarbejde fra 1978. Det er der flere grunde til.

               Det nuværende system med flere aftaler om Schweiz' associering med EU's og Euratoms rammeprogrammer er ikke gennemskueligt. Den schweiziske associering med Euratoms rammeprogram, som er opdelt i to forskellige aftaler, kunne føre til en situation, hvor Schweiz kun ville være associeret med en del af Euratoms rammeprogram.

               Terminologien i aftalen fra 1978 om fusionssamarbejde er ikke ajour og svarer ikke længere til de finansieringsinstrumenter, som Kommissionen foreslår i forslaget til Rådets forordning om forsknings- og uddannelsesprogrammet for Det Europæiske Atomenergifællesskab (2014-2018), som komplementerer Horisont 2020
                  5
               .

               Ifølge aftalen om fusionssamarbejde nyder Schweiz godt af en mere fordelagtig økonomisk model for bidrag til aktiviteterne på fusionsområdet under Euratomprogrammet, end den der anvendes på resten af Euratomprogrammet eller EU-rammeprogrammet. EØS-/EFTA-stater indrømmes en sådan fordelagtig model i forbindelse med deres associering med EU's rammeprogram ifølge aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Schweiz har valgt ikke at være medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Modellen for Schweiz' bidrag ifølge aftalen om fusionssamarbejde er aldrig blevet revideret, eftersom aftalen er blevet stiltiende forlænget i forbindelse med efterfølgende Euratomrammeprogrammer. Betingelserne for Schweiz' associering i henhold til aftalen om fusionssamarbejde bør derfor genforhandles.

               Af hensyn til klarheden og enkeltheden er det derfor hensigtsmæssigt at fastlægge vilkårene for Schweiz' associering med EU's og Euratoms rammeprogrammer og ITER-projektet i én fælles aftale.

               Udover at få fastlagt én model/mekanisme til beregning af Schweiz' økonomiske bidrag til programmerne og ITER-projektet er forhandlingerne om en ny aftale også en mulighed for at indføre en ny ordning, som giver mulighed for en revision tre år efter aftalens gennemførelse, som vil omfatte en revurdering af det økonomiske bidrag til programmerne. Målet er fremover at indsætte en sådan revisionsklausul for alle tredjelande, der er associeret med rammeprogrammerne.

               Den nye aftale vil ikke blive indgået, før Horisont 2020, Euratoms forsknings- og uddannelsesprogram, som komplementerer Horisont 2020, og finansieringsafgørelsen vedrørende ITER-projeket (2014-2020) er vedtaget. Den nye aftale bør give mulighed for midlertidig anvendelse fra den 1. januar 2014.

               Undertegnelsen af den nye aftale efter forhandlingerne vil dog afhænge af, at de igangværende drøftelser om forskellige uafklarede spørgsmål vedrørende EU's og Schweiz' overordnede forbindelser, navnlig spørgsmålet om Schweiz' undertegnelse af samarbejdsaftalen om et globalt satellitnavigationssystem (GNSS), fører til et tilfredsstillende resultat. Endvidere skal det fastlægges, at den nye aftale automatisk ophører, i tilfælde af at aftalen mellem EU og Schweiz om fri bevægelighed for personer ophører, og i tilfælde af at Schweiz ikke foretager den notifikation, der er nødvendig for, at protokollen om udvidelse af aftalen om fri bevægelighed for personer med Schweiz til Kroatien kan træde i kraft senest seks måneder efter Schweiz' afslutning af interne procedurer.

               Selv om der er andre uafklarede spørgsmål vedrørende EU's og Schweiz' forbindelser, er det automatiske ophør knyttet til aftalen om fri bevægelighed for personer og protokollen om dens udvidelse til at omfatte Kroatien, eftersom denne aftale har den mest direkte og største indflydelse på EU-borgernes liv.

               2.JURIDISKE ASPEKTER AF FORSLAGET

               Henstillingen til en rådsafgørelse bygger på artikel 218, stk. 3 og 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 101 i Euratomtraktaten.

               I lyset af ovenstående henstiller Kommissionen, at Rådet bemyndiger Kommissionen til i overensstemmelse med artikel 218, stk. 3 og 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 101, stk. 2, i Euratomtraktaten at føre forhandlinger med Det Schweiziske Forbund om en samlet aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side med henblik på at associere Det Schweiziske Forbund med Horisont 2020 – rammeprogrammet for forskning og innovation (2014-2020) og med Det Europæiske Atomenergifællsskabs forsknings- og uddannelsesprogram (2014-2018), som komplementerer Horisont 2020, og at fastsætte reglerne for Schweiz' deltagelse i ITER-projektet i perioden 2014-2020.

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS AFGØRELSE

               om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en samlet aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og Det Schweiziske Forbund med henblik på at associere Det Schweiziske Forbund med Horisont 2020 – rammeprogrammet for forskning og innovation (2014-2020) og med Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og uddannelsesprogram (2014-2018), som komplementerer Horisont 2020, og at fastsætte reglerne for Schweiz' deltagelse i ITER-projektet i perioden 2014-2020

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

               under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 218, stk. 3 og 4,

               under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 101, stk. 2,

               under henvisning til henstilling fra Kommissionen og

               ud fra følgende betragtning:

               Der bør indledes forhandlinger med henblik på at indgå en samlet aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og Det Schweiziske Forbund med henblik på at associere Det Schweiziske Forbund med Horisont 2020 – rammeprogrammet for forskning og innovation (2014-2020) og med Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og uddannelsesprogram (2014-2018), som komplementerer Horisont 2020, og at fastsætte reglerne for Schweiz' deltagelse af ITER-projektet i perioden 2014-2020 —

               VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

               Artikel 1

               Kommissionen bemyndiges hermed til at føre forhandlinger på Unionens og Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne om en samlet aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og Det Schweiziske Forbund med henblik på at associere Det Schweiziske Forbund med Horisont 2020 – rammeprogrammet for forskning og innovation (2014-2020) og med Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og uddannelsesprogram (2014-2018), som komplementerer Horisont 2020, og at fastsætte reglerne for Schweiz' deltagelse i ITER-projektet i perioden 2014-2020.

               Artikel 2

               Forhandlingsdirektiverne findes i bilaget.

               Artikel 3

               Forhandlingerne føres i samråd med [navnet på det særlige udvalg indsættes af Rådet].

               Artikel 4

               Denne afgørelse er rettet til Kommissionen.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

               BILAG

               FORHANDLINGSDIREKTIVER OM EN AFTALE MELLEM Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og Det Schweiziske Forbund med henblik på at associere Det Schweiziske Forbund med Horisont 2020 – rammeprogrammet for forskning og innovation (2014-2020) og med Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og uddannelsesprogram (2014-2018), som komplementerer Horisont 2020, og at fastsætte reglerne for Schweiz' deltagelse i ITER-projektet i perioden 2014-2020.

               1.Aftalen bør fastlægge Det Schweiziske Forbunds associering med hele Horisont 2020 – rammeprogrammet for forskning og innovation (2014-2020) og hele Euratoms forsknings- og uddannelsesprogram (2014-2018), som komplementerer Horisont 2020 i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning om reglerne for deltagelse og formidling i "Horisont 2020" og Euratoms rammeprogram (2014-2018). Aftalen bør også fastsætte reglerne for Schweiz' deltagelse i ITER-projektet i perioden 2014-2020. Den nye samlede aftale bør efterfølge og erstatte aftalen om fusionssamarbejde fra 1978.

               2.Det bør i aftalen fastsættes, at den kan anvendes midlertidigt fra den 1. januar 2014, således at Det Schweiziske Forbund hurtigst muligt kan deltage i EU's og i hele Euratoms rammeprogram samt i ITER-projektet som et associeret land.

               3.Kommissionen bør i den nye aftale tilstræbe at fastsætte ensartede regler for beregning af Schweiz' økonomiske bidag til EU's og Euratoms programmer og til ITER-projektet. Den nye aftale bør indeholde en klausul om revision af dens gennemførelse, som omfatter en revurdering af Schweiz' økonomiske bidrag til programmerne.

               4.Aftalen bør sikre passende beskyttelse af EU's og Euratoms økonomiske interesser, idet den bør dække meddelelse af økonomiske data, revision og administrative undersøgelser på stedet for at bekæmpe svig, administrativ bistand og inddrivelse af pengebeløb. I den udstrækning det er nødvendigt, bør aftalen også tilsigte en afskaffelse af hindringer i form af beskatning og social sikring, der skyldes forskeres deltagelse på tværs af grænser i de forskningsprojekter, der er omfattet af aftalen, navnlig for personalet i Det Fælles Forskningscenter, som er omfattet af Den Europæiske Unions vedtægt.

               5.Aftalen bør også indeholde bestemmelser om, at den automatisk ophører, såfremt aftalen mellem EU og Schweiz om fri bevægelighed for personer ophører.

               6.Aftalen bør ligeledes ophøre med at gælde, såfremt Schweiz ikke foretager den notifikation, der er nødvendig for, at protokollen om udvidelse af aftalen om fri bevægelighed for personer med Schweiz til Kroatien kan træde i kraft senest seks måneder efter afslutningen af Schweiz' interne procedurer.

                     (1)

                        KOM(2011)809/3.

                     (2)

                        KOM(2011)812/3.

                     (3)

                        EUT L 189 af 20.7.2007, s.26.

                     (4)

                        EFT L 242 af 4.9.1978, s.2.

                     (5)

                        KOM (2011)812/3.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 9.11.2017
            COM(2017) 656 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS AFGØRELSE
            om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om ændring af den internationale sukkeroverenskomst af 1992

               BEGRUNDELSE

               Nærværende forslag vedrører afgørelsen om den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i Det Internationale Sukkerråd og administrationsudvalget for Den Internationale Sukkerorganisation (i det følgende benævnt "ISO") samt i eventuelle andre ad hoc-organer, som ISO måtte oprette for at drøfte eventuelle ændringer af den internationale sukkeroverenskomst af 1992 i forbindelse med de planlagte drøftelser om revisionen af den internationale sukkeroverenskomst af 1992 (i det følgende benævnt "ISA").

               1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

               •Reform af den internationale sukkeroverenskomst af 1992

                  Den Europæiske Union er part i ISA
                     1
                  .

                  ISA har til formål at sikre et øget internationalt samarbejde om spørgsmål vedrørende sukker og dertil relaterede spørgsmål, at tilvejebringe et forum for mellemstatslige samråd om sukker og om mulighederne for at forbedre den globale sukkerøkonomi, at lette samhandelen ved at indsamle oplysninger om verdensmarkedet for sukker og andre sødemidler og stille disse til rådighed og at tilskynde til øget efterspørgsel efter sukker, navnlig til ikketraditionelle anvendelsesformål. ISA trådte i kraft den 1. januar 1993 for en periode på tre år indtil den 31. december 1995. Siden da er den med regelmæssige mellemrum blevet forlænget for yderligere perioder på to år ad gangen. ISA vil blive forlænget ved en beslutning truffet af Det Internationale Sukkerråd i november 2017 og vil således gælde indtil den 31. december 2019
                     2
                  .

                  Ifølge artikel 8 i ISA er Det Internationale Sukkerråd det organ, der er ansvarligt for at varetage alle de funktioner, der er nødvendige for at gennemføre bestemmelserne i  ISA. Artikel 13 i ISA fastsætter, at alle beslutninger, der træffes af Det Internationale Sukkerråd, i princippet træffes ved konsensus, medmindre der er fastsat andre bestemmelser i ISA. Hvis der ikke opnås konsensus, træffes beslutningerne ved simpelt flertal, medmindre der i ISA er fastsat bestemmelser om kvalificeret flertal.

                  I henhold til artikel 25 i ISA har ISO's medlemmer i alt 2 000 stemmer. Hvert medlem af overenskomsten har et bestemt antal stemmer, som justeres årligt efter kriterier, der er fastsat på forhånd i ISA.

                  Overenskomsten og navnlig fordelingen af stemmer blandt medlemmerne, der også er afgørende for de enkelte medlemmers bidrag, afspejler ikke længere de faktiske forhold på det globale sukkermarked. I øjeblikket er EU langt den største bidragsyder til ISO's budget. Siden 2015 har ISO på arbejdsgruppeniveau drøftet mulighederne for at revidere mekanismen for stemmefordeling. Det er nødvendigt, at EU har fastlagt en holdning vedrørende revisionen af ISA, såfremt ISO aktivt iværksætter drøftelser og forhandlinger med henblik herpå.

                  Det er helt klart i EU's interesse, at der gennemføres en reform af ISO for at tilpasse praksis i denne organisation til de former for praksis, som EU fremmer i andre internationale vareorganisationer, og til den udvikling, der har været på det globale sukkermarked siden 1992. Denne reform bør i det mindste føre til gennemsigtighed vedrørende medlemmernes ansvar i forbindelse med afstemninger samt deres finansielle bidrag. Fordelingen af stemmer i ISO bør kunne måles efter indikatorer som f.eks. handel, forbrug, produktion og betalingsevne. Sidstnævnte indikator anvendes i De Forenede Nationer for at gøre det muligt at anerkende udviklingsaspektet i sukkersektoren. Når der tages hensyn til denne indikator, fører det til, at de medlemmer, som har en større evne til at bidrage til ISO's budget, tildeles en større del af det finansielle ansvar.

                  Kommissionen kan fremme ovennævnte praksis blandt andre medlemmer af ISO; da ISO er en organisation, som er baseret på konsensus, kan EU ikke selv gennemføre en reform deraf. Derfor bør samtlige ISO's medlemmer give et klart signal om, at en sådan reform er både mulig og ønskelig. Kommissionen bør under møderne i ISO og de bilaterale møder med andre ISO-medlemmer være i stand til at tage initiativ til at indlede forhandlinger om ændringen af ISA og til at samarbejde med andre medlemmer, hvis de fremlægger reformforslag før den.

               •Overensstemmelse med eksisterende praksis i internationale vareorganisationer

                  I internationale vareorganisationer som f.eks. Det Internationale Kornråd (IGC) og Det Internationale Olivenråd (IOC) har EU ført forhandlinger om tildelinger af stemmerettigheder og klare årlige ajourføringsmekanismer, der afspejler EU's relative betydning på markederne for korn og oliven og olivenolie. Inden for IGC er indikatorerne handel, forbrug og produktion. Dette står i modsætning til gældende praksis i ISO, som siden 1992 på grund af bestemmelserne i overenskomsten ikke har kunnet ændres med tilpasninger, der afspejler medlemmernes skiftende vægt i den internationale sukkerøkonomi. I forbindelse med enhver indsats i retning af en ændring af ISA bør man forsøge at bringe ISO's praksis i tråd med den praksis, der gælder i andre internationale vareorganisationer. Dertil kommer, at tildelingen af stemmerettigheder ikke på forhånd kan beregnes af medlemmerne, men fremkommer ved en uigennemsigtig beregning. Denne praksis har været accepteret i 25 år, men kan i betragtning af udviklingen i den globale sukkerøkonomi ikke længere fortsætte.

                  Samtidig hermed er EU i færd med at gennemføre en reform af sin sukkerpolitik, og afskaffelsen af sukkerproduktionskvoterne vil give EU's eksportører bedre adgang til de globale sukkermarkeder og også fjerne begrænsningerne for sukkerproduktionen i EU.

               •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

                  Sukker er et følsomt produkt i forbindelse med EU's fælles handelspolitik og den fælles landbrugspolitik. I de internationale handelsforhandlinger for EU spiller sukker en central rolle, og Kommissionen overvåger omhyggeligt både produktion og handel. Sukker er også en vigtig vare for mange udviklingslande, og udviklingsaspektet i forbindelse med sukker er af afgørende betydning i den fælles handelspolitik. ISO udgør en neutral platform for drøftelser om spørgsmål vedrørende sukker mellem mange medlemmer. Samtidig er overvågningen af udviklingen på verdensmarkedet for sukker til gavn for markedsforvaltningsmulighederne under den fælles landbrugspolitik.

               2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

               2.1.Retsgrundlag

                  Artikel 218, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) indeholder bestemmelser om bemyndigelse til at indlede forhandlinger og, afhængigt af emnet for den påtænkte aftale, om udpegelse af Unionens forhandler eller af chefen for Unionens forhandlingsdelegation. I henhold til artikel 218, stk. 4, i TEUF kan Rådet give forhandleren direktiver og udpege et særligt udvalg, som der skal føres samråd med under forhandlingerne.

               2.2.Anvendelse på det foreliggende tilfælde

                  Det Internationale Sukkerråd er et organ, der er nedsat ved en overenskomst, nemlig ISA. I henhold til artikel 44 i ISA kan Det Internationale Sukkerråd med kvalificeret flertal rette henstilling til ISO's medlemmer om en ændring af overenskomsten. Hvis der ikke er et sådant kvalificeret flertal, kan der ikke fremsættes forslag om en ændring af ISA. ISA indeholder ikke andre muligheder for at iværksætte ændringer. Derfor er det eneste alternativ for de medlemmer af ISO, som ikke ønsker at bibeholde overenskomsten uændret, at modsætte sig en forlængelse af ISA for endnu en periode på to år, hvilket svarer til at svarer til at træde ud af ISO.

                  Den påtænkte retsakt, i forbindelse med hvilken der vedtages en holdning på Unionens vegne, kan føre til en ændring af den institutionelle ramme for overenskomsten.

                  Det proceduremæssige retsgrundlag for den foreslåede afgørelse er derfor artikel 218, stk. 3 og 4, i TEUF.

               2.4.Konklusion

                  Retsgrundlaget for den foreslåede afgørelse bør være artikel 218, stk. 3 og 4, i TEUF.

               •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

                  EU er part i ISA og repræsenteres af Kommissionen i Det Internationale Sukkerråd under ISO. Medlemsstaterne er ikke selv individuelle parter i ISA. EU's forhandlinger om en eventuel ændring af ISA henhører under Den Europæiske Unions enekompetence.

               •Proportionalitetsprincippet

                  Det er i EU's interesse at opnå en ændring af ISA for at opnå en afstemningsstruktur, der svarer til ISO-medlemmernes relative vægt i den globale sukkerøkonomi, og denne løsning bør foretrækkes fremfor en ophævelse af EU's medlemskab af ISO. I øjeblikket er EU's deltagelse i ISO til gavn for både EU og andre ISO-medlemsstater. Da ændringerne i EU's relative vægt ikke har givet sig udslag i færre stemmer og således heller ikke i et lavere finansielt bidrag, er denne deltagelse blevet for dyr. Andre ISO-medlemmer, som har øget deres tilstedeværelse på de globale sukkermarkeder, har ikke fået øget deres bidrag tilsvarende.

               3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

               •Høringer af interesserede parter

                  EU er medlem af ISO, og dette medlemskab er generelt blevet støttet siden 1992 af sukkersektoren i EU samt af de fleste medlemsstater. Det skønnes ikke nødvendigt at foretage en høring af interessenter vedrørende en proces, der blot har til formål at videreføre EU's medlemskab af ISO, dog med et sæt regler, der er på linje med reglerne i andre internationale vareorganisationer, som EU er medlem af. I sidste ende bør EU's lavere relative vægt på verdensmarkedet for sukker også føre til en beskeden nedsættelse af bidragene til ISO. I henhold til de nuværende regler vil EU skulle betale mere end en rimelig andel, samtidig med at andre ISO-medlemmer ikke betaler eller ikke betaler til tiden.

               •Konsekvensanalyse

                  Det er ikke nødvendigt med en fuldgyldig konsekvensanalyse, da foranstaltningen ikke forventes at få betydelige økonomiske, miljømæssige eller sociale indvirkninger. Hvis det lykkes at opnå en ændring af ISA, vil dette føre til, at EU skal betale et lavere finansielt bidrag til ISO. Samtidig vil en mere gennemsigtig og retfærdig fordeling af stemmerne endda kunne bidrage til at tiltrække nye medlemmer til ISO, hvilket vil føre til yderligere mindskelser af omkostningerne.

                  Selv om det overordnede formål med ønsket om at ændre overenskomsten er at opnå et retfærdigt og rimeligt EU-bidrag til ISO's budget, er der også andre grunde end de budgetmæssige grunde, der taler for, at der bør foretages en reform. Behovet for, at ISO-medlemmerne bærer deres del i forbindelse med deres bidrag til ISO's administrative budget, er et vigtigt udgangspunkt for moderniseringen af ISO og bør føre til, at medlemmerne deltager mere aktivt i ISO.

               4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET

                  Indledningen af forhandlinger anses ikke for at have indvirkning på budgettet.

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS AFGØRELSE

               om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om ændring af den internationale sukkeroverenskomst af 1992

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

               under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 218, stk. 3 og 4,

               under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

               ud fra følgende betragtninger:

               (1)Unionen er part i den internationale sukkeroverenskomst af 1992
                  3
                (i det følgende benævnt "ISA") og medlem af Den Internationale Sukkerorganisation (i det følgende benævnt "ISO").

               (2)Unionen har siden 1995 godkendt forlængelsen af ISA for to år ad gangen. Kommissionen har foreslået, at Rådet bemyndiger Kommissionen til at indtage en holdning til fordel for en forlængelse af ISA for endnu en periode på op til to år, som udløber den 31. december 2019.

               (3)Ifølge artikel 8 i ISA er Det Internationale Sukkerråd det organ, der er ansvarligt for at varetage alle de funktioner, der er nødvendige for at gennemføre bestemmelserne i  ISA. Artikel 13 i ISA fastsætter, at alle beslutninger, der træffes af Det Internationale Sukkerråd, i princippet træffes ved konsensus, medmindre der er fastsat andre bestemmelser i ISA. Hvis der ikke opnås konsensus, træffes beslutningerne ved simpelt flertal, medmindre der i ISA er fastsat bestemmelser om kvalificeret flertal.

               (4)I henhold til artikel 25 i ISA har ISO's medlemmer i alt 2 000 stemmer. Hvert medlem af overenskomsten har et bestemt antal stemmer, som justeres årligt efter kriterier, der er fastsat på forhånd i ISA.

               (5)Det er i Unionens interesse at deltage i en international aftale om sukker i betragtning af denne sektors betydning for en række medlemsstater og for økonomien i Unionens sukkersektor.

               (6)Imidlertid afspejler de institutionelle rammer for ISA og navnlig fordelingen af stemmer blandt medlemmerne, der også er afgørende for medlemmernes finansielle bidrag, ikke længere de faktiske forhold på det globale sukkermarked.

               (7)I henhold til ISA-reglerne for de finansielle bidrag til ISO har Unionens andel siden 1992 været den samme, selv om verdensmarkedet for sukker, og navnlig Unionens relative vægt på dette marked, har ændret sig betydeligt siden da. Som følge heraf har Unionen båret en uforholdsmæssigt stor del af de budgetmæssige omkostninger og af det ansvar, der følger med omkostningerne, i ISO i de seneste år.

               (8)ISA-reglerne om finansielle bidrag kan ændres i overensstemmelse med den procedure, der er fastlagt i artikel 44 i ISA. På grundlag af nævnte artikel kan Det Internationale Sukkerråd med kvalificeret flertal rette henstilling til ISO's medlemmer om en ændring af ISA. Unionen bør som medlem af Det Internationale Sukkerråd i overensstemmelse med artikel 7 i ISA være i stand til at indlede og deltage i forhandlinger med henblik på at ændre den institutionelle ramme for ISA.

               (9)Det er derfor hensigtsmæssigt, at Kommissionen bemyndiges til at indlede forhandlinger i Det Internationale Sukkerråd med henblik på en ændring af ISA, at der fastlægges forhandlingsdirektiver, og at der udpeges et særligt udvalg, som vil blive hørt af Kommissionen under selve forhandlingerne —

               VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

               Artikel 1

               Kommissionen bemyndiges herved til på Unionens vegne at føre forhandlinger om ændringer af den internationale sukkeroverenskomst af 1992.

               Artikel 2

               Forhandlingsdirektiverne er anført i bilaget.

               Artikel 3

               Forhandlingerne føres i samråd med [navn på det særlige udvalg indsættes af Rådet].

               Artikel 4

               Denne afgørelse gælder indtil den 31. december 2019.

               Artikel 5

               Denne afgørelse er rettet til Kommissionen.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  Rådets afgørelse (92/580/EØF) af 13.11.1992 (EFT L 379 af 23.12.1992, s. 15).

                     (2)
                  Rådets afgørelse xxxx  (here we will refer to the Commission proposal for the Council decision )

                     (3)
                  Rådets afgørelse af 13. november 1992 om undertegnelse og indgåelse af den internationale sukkeroverenskomst af 1992 (EFT L 379 af 23.12.1992, s. 15).

    ---documentbreak---

               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 9.11.2017
            COM(2017) 656 final
            BILAG
            til
            Rådets afgørelse
            om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om ændring af den internationale sukkeroverenskomst af 1992

               BILAG

               Forhandlingsdirektiver med henblik på ændringer af den internationale sukkeroverenskomst af 1992

               Kommissionen kan indlede forhandlinger med de andre parter i den internationale sukkeroverenskomst af 1992 (i det følgende benævnt "ISA") i Det Internationale Sukkerråd med henblik på at modernisere ISA under hensyntagen til udviklingen på verdensmarkedet for sukker og for at rette op på skævhederne mellem den indflydelse og de finansielle bidrag, der gælder for medlemmerne af Den Internationale Sukkerorganisation, og deres relative vægt på verdensmarkedet for sukker.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 22.11.2017
            COM(2017) 803 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS AFGØRELSE
            om konstatering af, at Rumænien ikke har truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af Rådets henstilling af 16. juni 2017

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS AFGØRELSE

               om konstatering af, at Rumænien ikke har truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af Rådets henstilling af 16. juni 2017

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

               under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

               under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97
                  1
               , særlig artikel 10, stk. 2, fjerde afsnit,

               under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

               ud fra følgende betragtninger:

               (1)Den 16. juni 2017 vedtog Rådet en afgørelse efter artikel 121, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ("TEUF") om, at der var konstateret en betydelig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristende budgetmålsætning i Rumænien.

               (2)Som følge af den observerede væsentlige afvigelse fremsatte Rådet den 16. juni 2017 en henstilling til Rumænien om at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den nominelle vækst i de offentlige nettoudgifter
                  2
                ikke overstiger 3,3 % i 2017, svarende til en årlig strukturel tilpasning på 0,5 % af BNP. Det anbefalede, at Rumænien skulle anvende alle ekstraordinære indtægter til at nedbringe underskuddet, samtidig med at foranstaltningerne til budgetkonsolidering skulle sikre en varig forbedring af den offentlige strukturelle saldo på en vækstfremmende måde. Rådet fastsatte den 15. oktober 2017 som Rumæniens frist til at aflægge rapport om, hvilke foranstaltninger landet havde truffet som opfølgning på henstillingen.

               (3)Den 26. og 27. september aflagde Kommissionen et udvidet overvågningsbesøg i Rumænien med henblik på at foretage kontrol på stedet, jf. artikel -11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97. Efter at have forelagt sine foreløbige undersøgelsesresultater for de rumænske myndigheder, således at disse kunne fremsætte bemærkninger hertil, meddelte Kommissionen resultatet af sit besøg til Rådet den 24. oktober 2017. Undersøgelsesresultaterne blev efterfølgende offentliggjort. I Kommissionens rapport konkluderes det, at de rumænske myndigheder ikke har til hensigt at reagere på Rådets henstilling af 16. juni 2017. Myndighederne anførte, at deres mål for 2017 fortsat er et samlet underskud på 3 % af BNP. I betragtning af det positive og stigende produktionsgab svarer dette til en forringelse af det strukturelle underskud i 2017, hvilket er i strid med Rådets henstilling. Det afspejler en klart ekspansiv finanspolitik.

               (4)Den 13. oktober 2017 fremlagde de rumænske myndigheder en rapport om de foranstaltninger, landet har truffet som opfølgning på Rådets henstilling af 16. juni 2017. I denne rapport gentog myndighederne, at deres mål for 2017 er et samlet underskud på 3 % af BNP. Den eneste beskrevne foranstaltning i rapporten, som har en betydelig budgetvirkning i 2017, er en forøgelse af punktafgifterne på energiprodukter, så de bringes tilbage på niveauet i 2016 (dvs. en tilbagetrækning af de tidligere vedtagne afgiftslettelser, som trådte i kraft i januar 2017). De meddelte foranstaltningers budgetvirkninger opfylder langt fra kravene i Rådets henstilling.

               (5)Ifølge fremskrivningerne i Kommissionens efterårsprognose 2017 ventes den strukturelle saldo at blive forværret med 1,1 % af BNP og således at nå et underskud på 3,3 % i 2017. Det står i modsætning til den anbefalede strukturelle forbedring på 0,5 % af BNP i forhold til 2016. Den dertil knyttede vækst i primære offentlige nettoudgifter udgør 4,9 %, hvilket er langt over udgiftsmålet på 3,3 %. Denne forværring i forhold til 2016 skyldes afgiftslettelser og navnlig en nedsættelse af momsen og punktafgifterne, som trådte i kraft i begyndelsen af året, samt stigninger i de offentlige lønninger og sociale ydelser, som blev indført i løbet af året. Siden Rådet fremsatte sin henstilling den 16. juni 2017, har forøgelsen af punktafgifterne på energiprodukter tilbage til deres niveau i 2016 samt nedskæringer i de offentlige investeringer i budgetændringen fra september haft en positiv indvirkning på det offentlige underskud, skønt denne virkning stort set blev udlignet af de stigninger i de offentlige lønninger, som også var indeholdt i budgetændringen.

               (6)Det må derfor konkluderes, at Rumæniens opfølgning på Rådets henstilling af 16. juni 2017 har været utilstrækkelig. Den finanspolitiske indsats er ikke tilstrækkelig til at opfylde målet om en årlig strukturel tilpasning på 0,5 % af BNP i 2017, hvilket svarer til en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter på højst 3,3 % i 2017 —

               VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

               Artikel 1

               Rumænien har ikke truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af Rådets henstilling af 16. juni 2017.

               Artikel 2

               Denne afgørelse er rettet til Rumænien.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        De offentlige nettoudgifter består af de samlede offentlige udgifter minus renteudgifter, udgifter til Unionens programmer, som fuldt ud modsvares af EU-midler, og ikkediskretionære ændringer i udgifterne til arbejdsløshedsunderstøttelse. Nationalt finansierede faste bruttoinvesteringer udjævnes over en fireårsperiode. Diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden eller lovbestemte indtægtsforøgelser er medregnet. Engangsforanstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden er modregnet.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 18.1.2019
            COM(2019) 15 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS AFGØRELSE
            om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en aftale med Amerikas Forenede Stater om overensstemmelsesvurdering

               BEGRUNDELSE

               1.BAGGRUND FOR HENSTILLINGEN

               •Henstillingens begrundelse og formål

               Den 25. juli 2018 enedes formanden for Europa-Kommissionen og præsidenten for Amerikas Forenede Stater om at indlede en ny fase i handelsforbindelserne mellem De Forenede Stater og Den Europæiske Union med henblik på at lette samhandelen og undgå en optrapning af de handelsmæssige spændinger. I den fælles erklæring blev der nedsat en arbejdsgruppe, som bl.a. skal overveje foranstaltninger til at reducere administrative hindringer og omkostninger, samtidig med at det høje beskyttelsesniveau for begge parter bevares.

               Denne henstilling om indledning af forhandlinger med De Forenede Stater er en del af en større pakke af foranstaltninger, der har til formål at forbedre samarbejdet mellem Den Europæiske Union og De Forenede Stater om reguleringsspørgsmål og anvendelsen af standarder til støtte for regulering. Der skal i henhold til henstillingen udarbejdes udkast til forhandlingsdirektiver med henblik på at lette samhandelen og dermed øge handelsstrømmene med industrivarer mellem Den Europæiske Union og De Forenede Stater gennem en reduktion af omkostningerne ved overensstemmelsesvurdering på en gensidig og afbalanceret måde.

               EU og USA er de største og mest integrerede økonomier i verden med en lang fælles handelshistorie og en økonomisk udvikling af samme størrelsesorden. USA er det største eksportmarked for EU's eksport af industrivarer og er den næststørste eksportør af industrivarer til EU (efter Kina). Varehandelen mellem EU og USA beløb sig til 633 mia. EUR i 2017, og bestod hovedsagelig af industrivarer (598 mia. EUR, hovedsagelig bestående af 166 mia. EUR i handel med maskiner og udstyr). I EU er ca. 4,7 mio. arbejdspladser knyttet til produktionen i forbindelse med eksport til USA. Industrivarer tegner sig for størstedelen af vores varehandel med USA (94 % af EU's eksport og 95 % af importen). Varehandelen mellem EU og USA har været støt stigende i de seneste 10 år. På baggrund af disse vigtige handelsstrømme vil de økonomiske aktører på begge sider af Atlanten kunne drage stor fordel af fjernelsen af overlappende prøvnings-, inspektions- og certificeringskrav, hvilket vil mindske virksomhedernes omkostninger i forbindelse med adgang til de respektive markeder.

               Den Europæiske Union og De Forenede Stater har hver deres metoder til overensstemmelsesvurdering for at sikre, at fabrikanterne kun kan bringe en vare i omsætning, når den opfylder alle gældende krav for at sikre, at farlige produkter eller produkter, der på anden vis ikke opfylder kravene, ikke finder vej til deres respektive markeder. Disse metoder kan omfatte prøvning, inspektion og certificering. Forskelle i metoder til overensstemmelsesvurdering kan resultere i yderligere omkostninger og langvarige og komplekse administrative processer uden nødvendigvis at forbedre produkternes sikkerhed. I tilfælde af obligatorisk overensstemmelsesvurdering foretaget af en tredjepart (ca. 70 % af tilfældene i USA) kan samhandelen lettes ved at give eksportører mulighed for ansøge om certificering i eksportlandet med henblik på at dokumentere, at de overholder de gældende regler i importlandet.  I henhold til den eksisterende aftale om gensidig anerkendelse, som blev indgået mellem EU og USA i 1998, findes denne mulighed dog kun for visse sektorer, og den fungerer ikke ordentligt for alle de sektorer, der er omfattet af aftalen. Omkostningerne ved overensstemmelsesvurdering kan således være betydelige for EU's eksport, navnlig i nøglesektorer som maskiner og udstyr.

               Reduktionen i omkostningerne til overensstemmelsesvurdering kan medføre betydelige økonomiske fordele, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV'er), som rammes uforholdsmæssigt hårdt af dem. På grund af deres størrelse er det ofte meget vanskeligere for SMV'er at håndtere handelshindringer end for større virksomheder. De mangler ofte kapacitet og/eller ressourcer til at håndtere forskelle i produktkrav og gældende procedurer for overensstemmelsesvurdering og har svært ved at finde de relevante oplysninger. En reduktion i antallet af hindringer i forbindelse med overensstemmelsesvurdering kan derfor være særlig gavnlig for eksporterende SMV'er i fremstillingsindustrien. De vil sandsynligvis opnå en forholdsmæssig større fordel ved de lavere handelsomkostninger. Lavere handelsomkostninger kan undertiden være afgørende for om man vælger at eksportere eller ej.

                  Det kræver en international aftale at fremme accepten af overensstemmelsesvurderingsresultater, således at overensstemmelsesvurderingsorganer, som ikke er etableret på EU's område, kan bekræfte, at et produkt er i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning, når de relevante krav er opfyldt. I denne henstilling foreslås det derfor at indlede forhandlinger med USA med henblik på at reducere omkostningerne til overensstemmelsesvurdering for økonomiske aktører på begge sider af Atlanten ved at nå til enighed om accept af resultaterne af overensstemmelsesvurdering udført af overensstemmelsesvurderingsorganer, der er etableret på den eksporterende parts område i overensstemmelse med den importerende parts tekniske krav.

               •Sammenhæng med de gældende regler på samme område

                  Henstillingens anvendelsesområde er begrænset til gennemførelsen af den del af fælleserklæringen af 25. juli 2018, der skal forbedre handelen med varer ved at fremme anerkendelsen af overensstemmelsesvurderingsresultater, samtidig med at det sikres, at det høje beskyttelsesniveau bevares til fulde. Målet er at lette handelen og mindske de handelsmæssige spændinger mellem EU og USA, hvilket er i fuld overensstemmelse med traktaten om Den Europæiske Union (TEU), hvori det fastslås, at EU bør tilskynde til alle landes integration i den internationale økonomi, herunder gennem gradvis afskaffelse af hindringer for international handel
                     1
                  .

               •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

                  Henstillingen er i overensstemmelse med andre EU-politikker.

               2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

               Retsgrundlag

                  Artikel 207, stk. 3 og 4, første afsnit, sammenholdt med artikel 218, stk. 3 og 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

               Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

                  I henhold til artikel 5, stk. 3, i TEU finder nærhedsprincippet ikke anvendelse på de områder, hvor Unionen har enekompetence. Den fælles handelspolitik er et af de områder, hvor Unionen har enekompetence, jf. artikel 3 i TEUF. Denne politik omfatter forhandlinger om handelsaftaler, jf. bl.a. artikel 207 i TEUF.

               Proportionalitetsprincippet

                  Kommissionens henstilling er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og er nødvendig i lyset af EU's målsætning om at mindske de handelsmæssige spændinger med USA.

               Valg af retsakt

                  Afgørelse vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union.

               2.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

               Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning

                  Ikke relevant

               •Høringer af interesserede parter

                  Siden 2012 har der været afholdt flere høringer af interesserede parter i form af høringer og dialogmøder med civilsamfundet for at overveje mulige fordele ved et tættere reguleringssamarbejde mellem EU og USA. Dette er et supplement til offentlige debatter i eller organiseret af Europa-Parlamentet og EU's medlemsstater.

                  I forbindelse med denne henstilling vil der snarest blive indledt en ny runde af høringer af interesserede parter om eventuelle reguleringsmæssige samarbejdsinitiativer med USA, der omfatter offentliggørelsen af en køreplan med en strategi for høring af interesserede parter (med mulighed for feedback fra interesserede parter inden for en periode på fire uger).

                  Resultaterne af høringerne vil blive gengivet i en kort sammenfattende rapport. Kommissionen vil også give en reaktion på de vigtigste anbefalinger fra de interesserede parter. Høringen vil ikke være begrænset til spørgsmålet om overensstemmelsesvurdering, men vil også sigte mod at identificere andre initiativer med USA, som kan medføre betydelige fordele, samtidig med at de eksisterende beskyttelsesniveauer opretholdes - eller endda forbedres.

               •Indhentning og brug af ekspertbistand

               Der er allerede i forbindelse med tidligere høringsaktiviteter siden 2012 blevet indsamlet betydelig ekspertise om de mulige fordele ved et tættere samarbejde mellem EU og USA om overensstemmelsesvurderinger (se links og dokumenter på følgende websted:

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/doclib_section.cfm?sec=146

               ). Denne ekspertise vil dog blive ajourført i forbindelse med førnævnte nye høringer af interesserede parter.

               •Konsekvensanalyse

               Som følge af den politiske vilje til hurtigt at gå videre med henblik på at mindske de handelsmæssige spændinger mellem EU og USA, som formanden for Kommissionen gav udtryk for efter sit møde med den amerikanske præsident, og som Det Europæiske Råd tilsluttede sig på sit uformelle møde den 16. maj 2018 i Sofia, er der givet afkald på den formelle konsekvensanalyse til fordel for en mere forholdsmæssig tilgang til at sikre indsamling af dokumentation og høring af de interesserede parter. Denne forholdsmæssige tilgang er også berettiget, idet det forventes, at den nye aftale ikke vil få væsentlige økonomiske, sociale eller miljømæssige virkninger ud over de fordele, der følger af forenklingen af overensstemmelsesvurderingen for specifikke produktsektorer.

               •Grundlæggende rettigheder

                  Henstillingen er i overensstemmelse med EU-traktaterne og med Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

               3.VIRKNINGER FOR BUDGETTET

                  Aftalen om overensstemmelsesvurdering mellem De Forenede Stater og Den Europæiske Union vil ikke få nogen negativ indvirkning på EU's budget. Der kan forventes indirekte positive virkninger af de øgede handelsstrømme.

               4.ANDRE FORHOLD

               •Proceduremæssige aspekter

               Kommissionen vil forhandle på EU's vegne. I overensstemmelse med artikel 218, stk. 4, i TEUF foreslås det, at Rådet for Den Europæiske Union udpeger Handelspolitikudvalget som det udvalg, forhandlingerne skal føres i samråd med.

               Europa-Parlamentet vil blive informeret på alle trin i proceduren i overensstemmelse med artikel 218, stk. 10, i TEUF.

               Kommissionen offentliggør denne henstilling og bilaget hertil straks efter vedtagelsen.

               Kommissionen anbefaler, at forhandlingsdirektiverne offentliggøres straks efter Rådets vedtagelse.

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS AFGØRELSE

               om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en aftale med Amerikas Forenede Stater om overensstemmelsesvurdering

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

               under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 207, stk. 3 og 4, første afsnit, sammenholdt med artikel 218, stk. 3 og 4,

               under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen —

               VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

               Artikel 1

               Kommissionen bemyndiges herved til på Den Europæiske Unions vegne at indlede forhandlinger med Amerikas Forenede Stater om en aftale om overensstemmelsesvurdering.

               Artikel 2

               Forhandlingerne føres på grundlag af Rådets forhandlingsdirektiver, der er fastsat i bilaget.

               Artikel 3

               Kommissionen fører forhandlingerne i samråd med [navnet på det særlige udvalg indsættes af Rådet].

               Artikel 4

               Denne afgørelse og bilaget hertil offentliggøres straks efter vedtagelsen.

               Artikel 5

               Denne afgørelse er rettet til Kommissionen.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        Artikel 21, stk. 2, litra e), i TEU.

    ---documentbreak---

               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 18.1.2019
            COM(2019) 15 final
            BILAG
            til
            Henstilling med henblik på Rådets afgørelse
            om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en aftale med Amerikas Forenede Stater om overensstemmelsesvurdering

               BILAG

               FORHANDLINGSDIREKTIVER MED HENBLIK PÅ EN AFTALE MED AMERIKAS FORENEDE STATER OM OVERENSSTEMMELSESVURDERING

               Aftalens art og anvendelsesområde

               1.Aftalen bør udelukkende indeholde bestemmelser om overensstemmelsesvurdering mellem parterne.

               2.Aftalen bør være i fuld overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens (WTO's) regler og forpligtelser.

               3.Aftalen bør indeholde gensidige forpligtelser vedrørende overensstemmelsesvurdering.

               Mål

               4.Formålet med forhandlingerne er at lette handelen mellem EU og USA gennem udvikling af strømlinede processer, der skal fremme anerkendelsen af overensstemmelsesvurderingsresultater, der bekræfter, at produkter er i overensstemmelse med en parts tekniske forskrifter, samtidig med at det sikres, at et højt beskyttelsesniveau bevares til fulde.

               Indhold

               Aftale om strømlinet horisontal overensstemmelsesvurdering

               5.Parterne vil undersøge muligheden for at indføre mindre byrdefulde overensstemmelsesvurderingskrav på grundlag af en vurdering af den risiko, der er forbundet med produktet.

               6.Parterne bør udarbejde krav, som gør det muligt for en importerende part at acceptere overensstemmelsesvurderingsresultater, der bekræfter overholdelsen af dennes tekniske forskrifter, og som er udstedt af overensstemmelsesvurderingsorganer etableret på den anden parts område

               7.Aftalen bør også indeholde bestemmelser, der sikrer forbedrede og effektive procedurer og tilgange i sektorer, hvor der i øjeblikket findes hindringer, navnlig inden for maskiner, elektricitet og elektronik.

               8.Aftalen bør hovedsagelig omfatte sektorer, for hvilke den importerende part kræver overensstemmelsesvurdering foretaget af tredjepart, og være betinget af, at parterne enes om at udøve effektivt offentligt tilsyn med de overensstemmelsesvurderingsorganer, der er etableret på deres område.

               9.Aftalen bør, hvor det er relevant, omhandle forholdet til de aftaler mellem EU og USA om gensidig anerkendelse, der i øjeblikket finder anvendelse.

               Afsluttende bestemmelser

               10.Aftalen bør etablere en institutionel struktur til gennemførelsen af aftalen.

               11.Aftalen bør indeholde bestemmelser om ophævelse og/eller (delvis) suspension af aftalen.

               12.Aftalen bør have samme gyldighed på alle officielle EU-sprog og skal indeholde en sprogklausul desangående.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 18.1.2019
            COM(2019) 16 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS AFGØRELSE
            om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en aftale med Amerikas Forenede Stater om afskaffelse af told på industrivarer

               BEGRUNDELSE

               1.BAGGRUND FOR HENSTILLINGEN

               •Henstillingens begrundelse og formål

               Den 25. juli 2018 enedes formanden for Europa-Kommissionen og præsidenten for Amerikas Forenede Stater om at indlede en ny fase i handelsforbindelserne mellem De Forenede Stater og Den Europæiske Union med henblik på at lette samhandelen og undgå en optrapning af de handelsmæssige spændinger.

               Den 25. juli 2018 blev der vedtaget en fælles erklæring om afskaffelse af told på industrivarer; øget samarbejde om reguleringsspørgsmål og standarder; fremme af handel med sojabønner og øget handel med flydende naturgas (LNG) for at give Den Europæiske Union mulighed for bedre at diversificere sin energiforsyning. De blev også enige om at samarbejde for at beskytte europæiske og amerikanske virksomheder bedre mod illoyal handelspraksis på verdensplan og om at arbejde tæt sammen med ligesindede partnere om at reformere Verdenshandelsorganisationen (WTO).

               Der blev nedsat en Højtstående Arbejdsgruppe, som har til opgave at gennemføre denne fælles dagsorden og til bl.a.. også finde at udpege foranstaltninger på kort sigt, som kan lette samhandelen. Det blev aftalt, at Den Europæiske Union og De Forenede Stater under gennemførelsen af den fælles erklæring fuldt ud vil respektere ånden i denne aftale, medmindre en af parterne afslutter forhandlingerne. Parterne blev også enige om, at de ønsker at løse problemerne vedrørende told på stål og aluminium.

               Europa-Kommissionen er fast besluttet på at gennemføre den fælles erklæring af 25. juli 2018 i god tro. Kommissionen suspenderer forhandlingerne med De Forenede Stater, hvis De Forenede Stater ikke overholder den forpligtelse, der blev indgået den 25. juli 2018, til at afholde sig fra at vedtage nye foranstaltninger over for EU i henhold til Section 232 i Trade Expansion Act. Kommissionen kan også suspendere forhandlingerne, hvis USA vedtager handelsrestriktioner over for EU-eksport på grundlag af Section 301 i Trade Act fra 1974 eller enhver anden tilsvarende amerikansk lovgivning.

               Målet med forhandlingerne om afskaffelse af told vil være at afskaffe al told på industrivarer på et gensidigt grundlag med det formål at opnå en betydelig afskaffelse af told, når disse toldsatser træder i kraft og udfases inden for en kort tidshorisont. Industrivarer omfatter alle andre varer end dem, der er opført i bilag I til WTO-aftalen om landbrug. Der kan tages hensyn til visse varers særlige følsomhed. I den forbindelse er EU indstillet på at tage hensyn til, at visse automobilprodukter vil være følsomme for USA.

               EU og USA er de største og mest integrerede økonomier i verden med en lang fælles handelshistorie og en økonomisk udvikling af samme størrelsesorden. USA er det største eksportmarked for EU's eksport af industrivarer og er den næststørste eksportør af industrivarer til EU (efter Kina). Varehandelen mellem EU og USA beløb sig til 633 mia. EUR i 2017 og bestod hovedsagelig af industrivarer (598 mia. EUR, heraf 166 mia. EUR i handel med maskiner og udstyr). I EU er ca. 4,7 mio. arbejdspladser knyttet til produktionen i forbindelse med eksport til USA. Industrivarer tegner sig for størstedelen af vores varehandel med USA (94 % af EU's eksport og 95 % af importen). Varehandelen mellem EU og USA har været støt stigende i de seneste 10 år.

               Generelt har både EU og USA lav told på industrivarer. Den enkle gennemsnitlige MFN-told på ikke-landbrugsvarer er hhv. 4,2 % og 3,1 %. Selv om den anvendte told er forholdsvis lav, vil afskaffelsen af al told på industrivarer på grund af vores handelsforbindelsers blotte størrelse have stor betydning for virksomheder og forbrugere på begge sider af Atlanten.

               En intern analyse med den beregnede generelle ligevægtsmodel Mirage viser, at afskaffelsen af told på industrivarer vil give begge parter omtrent det samme udbytte i form af en stigning i den bilaterale handel. EU's eksport af varer til USA vil stige med 10 %, USA's eksport til EU vil stige med 13 %.

               Afskaffelsen af told på industrivarer vil navnlig føre til betydelige økonomiske fordele for små og mellemstore virksomheder (SMV'er), som rammes uforholdsmæssigt hårdt af omkostningerne ved at bringe en vare i omsætning. En nedbringelse af omkostningerne, herunder gennem afskaffelse af told, kan bidrage til at gøre eksporten fra SMV'er mere konkurrencedygtig og dermed være afgørende for om man vælger at eksportere eller ej.

               •Sammenhæng med de gældende regler på samme område

                  Henstillingens anvendelsesområde vedrører kun den del af den fælles erklæring af 25. juli 2018, der omhandler afskaffelse af told på industrivarer. Den fælles erklæring blev vedtaget under særlige omstændigheder for at undgå en optrapning af de handelsmæssige spændinger mellem EU og USA.

                  Målet om at mindske de handelsmæssige spændinger med USA er i fuld overensstemmelse med traktaten om Den Europæiske Union (TEU), hvori det fastslås, at EU bør tilskynde til alle landes integration i den internationale økonomi, herunder gennem gradvis afskaffelse af hindringer for international handel.
                     1

                  Henstillingen om at indlede forhandlinger med USA om afskaffelse af told bør på ingen måde fortolkes som en indikation af, at Kommissionen vil være villig til at fravige eksisterende handels- og investeringspolitikker som fastsat i Kommissionens meddelelse om "Handel for alle - En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik"
                     2
                  .

               •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

                  Henstillingen er i overensstemmelse med andre EU-politikker.

               2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

               •Retsgrundlag

                  Artikel 207, stk. 3 og 4, første afsnit, sammenholdt med artikel 218, stk. 3 og 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

               Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

                  I henhold til artikel 5, stk. 3, i TEU finder nærhedsprincippet ikke anvendelse på de områder, hvor Unionen har enekompetence. Den fælles handelspolitik er et af de områder, hvor Unionen har enekompetence, jf. artikel 3 i TEUF. Denne politik omfatter forhandlinger om handelsaftaler, jf. bl.a. artikel 207 i TEUF.

               •Proportionalitetsprincippet

                  Kommissionens henstilling er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og er nødvendig i lyset af EU's målsætning om at mindske de handelsmæssige spændinger med USA.

               •Valg af retsakt

                  Afgørelse vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union.

               3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

               •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning

                  Ikke relevant

               •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning

               Ikke relevant

               •Høringer af interesserede parter

               Siden 2012 har der har været afholdt et betydeligt antal høringer af interesserede parter om de mulige fordele ved afskaffelsen af told. Der er blevet afholdt adskillige høringer og dialogmøder med civilsamfundet. Dette er et supplement til offentlige debatter i eller organiseret af Europa-Parlamentet og EU's medlemsstater.

               •Indhentning og brug af ekspertbistand

               Der er allerede i forbindelse med tidligere høringsaktiviteter siden 2012 blevet indsamlet betydelig ekspertise om de mulige fordele ved at afskaffe told mellem EU og USA (se links og dokumenter på følgende websted:

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/doclib_section.cfm?sec=146

                .

               •Konsekvensanalyse

               Som følge af den politiske vilje til hurtigt at gå videre med henblik på at mindske de handelsmæssige spændinger mellem EU og USA, som formanden for Kommissionen gav udtryk for efter sit møde med den amerikanske præsident, og som Det Europæiske Råd tilsluttede sig på sit uformelle møde den 16. maj 2018 i Sofia, er der givet afkald på den formelle konsekvensanalyse.

               •Grundlæggende rettigheder

                  Henstillingen er i overensstemmelse med EU-traktaterne og med Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

               4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET

                  Aftalen om afskaffelse af told vil have en negativ indvirkning på EU's budget i form af toldafgifter, der gives afkald på som følge af afskaffelsen af told på industrivarer, svarende til ca. 2,2 mia. EUR (data for 2017). Der forventes indirekte positive virkninger i form af øgede ressourcer knyttet til merværdiafgift og bruttonationalindkomst

               5.ANDRE FORHOLD

               •Proceduremæssige aspekter

               Kommissionen forhandler på EU's vegne. I overensstemmelse med artikel 218, stk. 4, i TEUF foreslås det, at Rådet for Den Europæiske Union udpeger Handelspolitikudvalget som det udvalg, forhandlingerne skal føres i samråd med.

               Europa-Parlamentet vil blive informeret på alle trin i proceduren i overensstemmelse med artikel 218, stk. 10, i TEUF.

               Kommissionen offentliggør denne henstilling og bilaget hertil straks efter vedtagelsen.

               Kommissionen anbefaler, at forhandlingsdirektiverne offentliggøres straks efter Rådets vedtagelse.

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS AFGØRELSE

               om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en aftale med Amerikas Forenede Stater om afskaffelse af told på industrivarer

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

               under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 207, stk. 3 og 4, første afsnit, sammenholdt med artikel 218, stk. 3 og 4, og

               under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen —

               VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

               Artikel 1

               Kommissionen bemyndiges til på Den Europæiske Unions vegne at indlede forhandlinger med Amerikas Forenede Stater om en aftale om afskaffelse af told på industrivarer.

               Artikel 2

               Forhandlingerne føres på grundlag af Rådets forhandlingsdirektiver, der er fastsat i bilaget.

               Artikel 3

               Kommissionen fører forhandlingerne i samråd med [navnet på det særlige udvalg indsættes af Rådet].

               Artikel 4

               Denne afgørelse og bilaget hertil offentliggøres straks efter vedtagelsen.

               Artikel 5

               Denne afgørelse er rettet til Kommissionen.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        Artikel 21, stk. 2, litra e), i TEU.

                     (2)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf

    ---documentbreak---

               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 18.1.2019
            COM(2019) 16 final
            BILAG
            til
            Henstilling med henblik på Rådets afgørelse
            om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en aftale med Amerikas Forenede Stater om afskaffelse af told på industrivarer

               BILAG

               FORHANDLINGSDIREKTIVER MED HENBLIK PÅ EN AFTALE MED AMERIKAS FORENEDE STATER OM AFSKAFFELSE AF TOLD PÅ INDUSTRIVARER

               Aftalens art og anvendelsesområde

               1.Aftalen bør indeholde bestemmelser om afskaffelse af told på industrivarer mellem parterne
                  1
               , således at der sikres en gensidig afskaffelse af told.

               2.Aftalen bør være i fuld overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens (WTO's) regler og forpligtelser.

               Formål

               3.Formålet med aftalen er at øge samhandelen mellem Den Europæiske Union og De Forenede Stater med henblik på at skabe nye økonomiske muligheder, der skaber vækst og beskæftigelse som følge af øget markedsadgang på grundlag af en gensidig afskaffelse af told på industrivarer.

               Indholdet af aftalen

               Told og andre krav vedrørende import og eksport

               4.Målet med aftalen bør være en gensidig afskaffelse af al told på indus
                  trivarer med det formål at opnå en betydelig afskaffelse af told, når aftalen træder i kraft og en udfasning af denne told inden for en kort tidshorisont. Der bør tages hensyn til visse varers særlige følsomhed i overensstemmelse med den fælles erklæring af 25. juli 2018. Told, skatter, afgifter eller gebyrer samt kvantitative restriktioner eller godkendelseskrav ved eksport til den anden part, som ikke er begrundet i undtagelser i henhold til aftalen, bør afskaffes, når først aftalen finder anvendelse. Aftalen bør ikke berøre en parts ret til at træffe passende beskyttelsesforanstaltninger, antidumpingforanstaltninger eller udligningsforanstaltninger i henhold til WTO-aftalen.

               Oprindelsesregler

               5.Forhandlingerne bør sigte mod at finde et kompromis mellem Den Europæiske Unions og De Forenede Staters tilgang til oprindelsesregler, herunder oprindelsesprocedurerne, på en måde, der letter handelen mellem parterne, og som tager hensyn til den seneste udvikling i Den Europæiske Unions præferenceoprindelsesregler og europæiske økonomiske aktørers interesser.

               Institutionelle rammer

               6.Aftalen bør etablere en institutionel struktur for at overvåge dens gennemførelse.

               Tvistbilæggelse

               7.Aftalen bør indeholde en passende tvistbilæggelsesordning for at sikre, at parterne overholder gensidigt aftalte regler.

               Afsluttende bestemmelser

               8.Aftalen bør indeholde en bestemmelse, der gør det muligt for Den Europæiske Union ensidigt at suspendere anvendelsen af i alt væsentligt tilsvarende indrømmelser eller forpligtelser, hvis De Forenede Stater vedtager foranstaltninger over for Den Europæiske Union i medfør af Section 232 i Trade Expansion Act, Section 301 i Trade Act fra 1974 eller enhver anden tilsvarende amerikansk lovgivning.

               9.Aftalen bør have samme gyldighed på alle officielle EU-sprog og skal indeholde en sprogklausul desangående.

               Gennemførelse af forhandlingerne

               10.Kommissionen suspenderer forhandlingerne med De Forenede Stater, hvis De Forenede Stater ikke overholder den forpligtelse, der blev indgået den 25. juli 2018, til under forhandlingerne at afholde sig fra at vedtage nye foranstaltninger over for Den Europæiske Union i henhold til Section 232 i Trade Expansion Act fra 1962. Kommissionen kan også suspendere forhandlingerne, hvis De Forenede Stater vedtager handelsrestriktioner over for EU-eksport på grundlag af Section 301 i Trade Act fra 1974 eller enhver anden tilsvarende amerikansk lovgivning.

               11.Før afslutningen af forhandlingerne vil Kommissionen bekræfte, hvorvidt De Forenede Stater har afskaffet alle foranstaltninger vedrørende eksport af stål og aluminium med oprindelse i Den Europæiske Union, jf. Section 232 i US Trade Expansion Act fra 1962.

                     (1)

                        Industrivarer omfatter alle andre varer end dem, der er opført i bilag I til WTO-aftalen om landbrug.