title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Belgiumand delivering a Council opinion on the updated Stability Programme of Belgium 2011-2014

text:
 EUROPA-KOMMISSIONEN
                                  Bruxelles, den 7.6.2011
                                  SEK(2011) 802 endelig
               Henstilling med henblik på
              RÅDETS HENSTILLING
    om Belgiens nationale reformprogram for 2011
                 med Rådets udtalelse
om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014
               {SEK(2011) 710 endelig}
 ---pagebreak---                                          Henstilling med henblik på
                                        RÅDETS HENSTILLING
                            om Belgiens nationale reformprogram for 2011
                                            med Rådets udtalelse
                     om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk.
   2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af
   overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske
   politikker1, særlig artikel 5, stk. 3,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen2,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og
   som tager følgende i betragtning:
   (1)     Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Europa-Kommissionens forslag
           til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget
           koordinering af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der
           skal gøres en særlig indsats for at øge EU's potentiale for bæredygtig vækst og
           konkurrenceevne.
   (2)     Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for
           medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den
           21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes
           beskæftigelsespolitikker3, som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer".
           Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i
           deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.
   1
           EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.
   2
           EUT C … af … , s… .
   3
           Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011.
DA                                                      2                                           DA
 ---pagebreak---    (3) Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som
       markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første
       europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er
       forankret i Europa 2020-strategien.
   (4) Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk
       konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af
       15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige
       vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde
       budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af ledigheden ved hjælp af
       arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede
       medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal
       medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale
       reformprogrammer.
   (5) Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der
       deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i
       deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.
   (6) Den 15. april 2011 forelagde Belgien sit opdaterede stabilitetsprogram for perioden
       2011-2014 og sit nationale reformprogram for 2011. For at tage hensyn til de
       indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.
   (7) Belgien kunne i tiåret før 2008 fremvise en solid årlig BNP-vækst på gennemsnitlig
       2,3 %. Den globale økonomiske recession slog fuldt igennem i Belgien i 2009, og
       BNP faldt med 2,8 %. Recessionen har kun i begrænset omfang påvirket
       beskæftigelsen.       Midlertidig    nedsættelse  af     arbejdstiden     og    faldende
       arbejdsproduktivitet pr. time har fungeret som en buffer. I 2009 faldt beskæftigelsen
       med 0,4 %, hvorefter den atter steg i 2010. Ledigheden, som var på 7 % før
       recessionen, steg dog i 2010 til 8,3 %. Takket være den voksende verdenshandel var
       opsvinget i 2010 større end forventet med en BNP-vækst på 2,2 %. Som følge af de
       automatiske stabilisatorer og de diskretionære finanspolitiske foranstaltninger, der
       blev truffet i kølvandet på krisen, steg det offentlige budgetunderskud fra 1,3 % af
       BNP i 2008 til 5,9 % i 2009.
   (8) Baseret på vurderingen af det opdaterede stabilitetsprogram i henhold til Rådets
       forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske
       scenario, der danner grundlag for programmets budgetfremskrivninger, er plausibelt.
       Selv om det bygger på nogle lidt mindre gunstige vækstantagelser for 2011, er det
       overordnet set i overensstemmelse med Kommissionens seneste prognose fra foråret
       2011. Efter at underskuddet i 2010 mod forventning ikke blev større end 4,1 %, er
       målet for programmets budgetstrategi at nå ned på 3,6 % i 2011 og under
       referenceværdien på 3 % i 2012, som er den frist, Rådet har sat for at få nedbragt det
       uforholdsmæssigt store underskud. Den reduktion af underskuddet, som er planlagt for
       2011, ser ud til at være realistisk, eftersom den er baseret på forholdsvis forsigtige
       økonomiske prognoser. Den finanspolitiske indsats forventes imidlertid at være på
       under de 0,75 % af BNP, som Rådet har anbefalet som en årlig gennemsnitlig indsats;
       dette gælder navnlig i 2011 og 2012, hvor den kun forventes at være på 0,4 % og
       0,3 % af BNP i strukturelle termer. Desuden er underskudsmålene for 2012 og de
       efterfølgende år ikke understøttet af specifikke tilpasningsforanstaltninger. Endelig
DA                                              3                                                DA
 ---pagebreak---         forventes den mellemfristede målsætning, som er et strukturelt overskud på 0,5 % af
        BNP, ikke at blive nået i programperioden 2011-2014.
   (9)  Eftersom der i 2010 blev opnået et bedre resultat end forventet, vil det være
        hensigtsmæssigt at sigte mod en mere ambitiøs reduktion af underskuddet i 2011 og en
        hurtigere opnåelse af tærsklen på 3 % af BNP end planlagt. Desuden vil det ikke være
        muligt at bringe det uforholdsmæssigt store underskud til ophør ved udgangen af 2012
        og fortsat gøre fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning, medmindre der
        træffes yderligere konsolideringsforanstaltninger. Eftersom skattebyrden, især på
        arbejdsindkomst,      allerede    er     meget     høj     i    Belgien,    bør    disse
        konsolideringsforanstaltninger især være udgiftsbaserede.
   (10) Den økonomiske og finansielle krise vendte den tidligere langvarige faldende tendens
        i den offentlige gæld. Gældskvoten, som havde været faldende siden 1993 (hvor den
        var på sit højeste med 134 % af BNP, hvorefter den faldt til 84 % af BNP i 2007), har
        været stigende siden 2008 og nåede ved udgangen af 2010 op på 96,8 % af BNP. Den
        høje offentlige gæld er fortsat en stor udfordring, navnlig fordi aldringen på lang sigt
        har større betydning for budgettet end i de fleste EU-lande, hvilket især skyldes en
        forholdsvis stor stigning i pensionsudgifterne, som vil lægge yderligere pres på de
        offentlige finanser. Hvis der sikres tilstrækkeligt store primære overskud på
        mellemlang sigt og gennemføres en yderligere reform af det belgiske
        socialsikringssystem, navnlig pensionssystemet, for at afbøde den forventede store
        stigning i de aldersrelaterede udgifter, burde det være muligt at forbedre de offentlige
        finansers holdbarhed på lang sigt.
   (11) En af de vigtige udfordringer, Belgien står over for, er at sikre en stabil og
        velfungerende finansiel sektor, der er i stand til at opfylde realøkonomiens behov for
        finansiel formidling. I de seneste to år har den belgiske finansielle sektor været hårdt
        ramt af finanskrisen, hvilket har resulteret i mindskede balancer, betydelig statsstøtte
        og en ændring af banktilsynet. Banksektorens finansielle situation er fortsat skrøbelig.
        Desuden er banksektoren i Belgien yderst koncentreret og relativt stor i forhold til
        økonomiens størrelse.
   (12) I 1996-loven om fremme af beskæftigelsen og forebyggende beskyttelse af
        konkurrenceevnen er det fastsat, at lønudviklingen i Belgien bør følge lønudviklingen i
        de tre nabolande (Frankrig, Tyskland og Nederlandene), således at lønomkostningerne
        holdes under kontrol. Ikke desto mindre har det med denne lov ikke være muligt at
        undgå en situation, hvor lønningerne i perioden 2005-2010 er steget hurtigere i
        Belgien end i de tre nabolande, selv om væksten i produktiviteten har været
        langsommere. Som følge heraf er enhedslønomkostningerne steget i et hurtigere tempo
        i Belgien end i dets nabolande og i forhold til gennemsnittet i euroområdet. Dette er
        særligt problematisk, fordi Belgien er specialiseret i varer med relativt lavt
        teknologiindhold og derfor er konfronteret med en kraftig konkurrence fra lande med
        lavere omkostninger. Selv om lønreglen bidrager til at begrænse lønforhandlingerne,
        kunne den forbedres ved, at der tages hensyn til forskelle i produktivitetsvækst, og
        ved, at der etableres et mere effektivt system til at gennemføre efterfølgende
        korrektioner, hvis målene ikke er nået.
   (13) Arbejdsmarkedet er kendetegnet af en række stivheder, som afholder personer fra at
        søge arbejde, nemlig: arbejdsløshedsunderstøttelse i en ubegrænset periode, høje
        effektive marginalskattesatser og høj skattekile (især for lavtlønnede arbejdstagere) og
DA                                               4                                               DA
 ---pagebreak---         fjernelse af de sociale bistandsydelser kombineret med høj beskatning ved
        genoptagelse af arbejde. Desuden eksisterer der adskillige muligheder for
        tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, som ansporer ældre arbejdstagere til at forlade
        arbejdsmarkedet, før de når den lovpligtige pensionsalder på 65 år. En yderligere
        reform af de aktive arbejdsmarkedspolitikker og en udvidelse heraf, således at de også
        omfatter personer over 50 år, vil kunne bidrage til at øge den samlede
        beskæftigelsesfrekvens og forbedre incitamenterne til at søge arbejde. Desuden vil det
        med yderligere reduktioner af arbejdsløshedsunderstøttelsens niveauer og varighed
        være muligt at anspore de yngre arbejdstagere mere til at søge ind på arbejdsmarkedet.
        Hvis adgangskriterierne for førtidspensionering gøres strengere, vil det anspore de
        ældre arbejdstagere til at blive i arbejdsstyrken og de ældre arbejdstagere, der i en
        periode har været uden arbejde, til at søge tilbage til arbejdsmarkedet. Endelig tegner
        de personer, som ikke er EU-statsborgere, sig for en beskæftigelsesfrekvens (40,9 %),
        der ligger langt under EU-gennemsnittet.
   (14) Den generelle skattebyrde på arbejde i Belgien er en af de højeste i EU; derfor vil en
        reduktion heraf bidrage til at gøre det mere attraktivt at arbejde. I betragtning af den
        betydelige konsolideringsindsats, der stadig skal gøres, skal der dog kompenseres
        herfor gennem tilsvarende forhøjelser af de mindst fordrejende afgifter, f.eks. på
        forbrug, eller gennem en omlægning til miljøvenlige afgifter. Belgien har meget lavere
        implicitte skatter på energi end nabolandene. Kombineret med den høje skattekile på
        arbejde er Belgien det EU-land, der har de laveste miljøafgifter i forhold til
        arbejdskraftbeskatningen. Det har medvirket til at skabe en situation, hvor man har
        både en høj arbejdsløshed og et relativt højt energiforbrug, hvilket gør det
        vanskeligere at realisere mål vedrørende beskæftigelse og energieffektivitet.
   (15) Priserne på mange varer og tjenesteydelser er generelt højere end i andre
        medlemsstater, hvilket afspejler et svagt konkurrencepres – specielt i detailsektoren og
        netværksindustrierne – og svage tilsynsrammer. I detailsektoren er
        adgangshindringerne og de operationelle restriktioner store. Især er der
        konkurrencebegrænsende forskrifter, som stadig begrænser åbningstiderne, beskytter
        etablerede virksomheder mod ny indtræden på markedet og hæmmer spredningen af
        nye forretningsmodeller og teknologier. Et almindeligt konkurrenceproblem i
        netværkssektoren i Belgien er de etablerede virksomheders stærke stilling og de store
        adgangshindringer i sammenligning med situationen i andre medlemsstater, hvilket
        betyder, at tidligere monopolhavere i disse sektorer stadig kan opnå højere profit ved
        at opkræve højere priser end det, der ville have været muligt på et konkurrencebaseret
        marked.
   (16) De belgiske myndigheder har afgivet en række tilsagn i forbindelse med
        europluspagten4. Tilsagnene vedrører de fire områder i pagten. De fokuserer på
        foranstaltninger med henblik på at nedbringe underskuddet, holde energipriserne under
        kontrol og stimulere konkurrencen, kontrollere reallønsstigningerne, gennemføre
        tilsynsrammer for at overvåge den finansielle sektor og indføre foranstaltninger for at
        forhøje den faktiske pensionsalder. Der er imidlertid ingen oplysninger om de
        foranstaltninger, der vil blive truffet for at nå det nødvendige mål på det
        finanspolitiske område, og der er heller ingen oplysninger om, hvordan
        reallønsvæksten eller energipriserne vil kunne kontrolleres. Hvad angår
   4
        Nærmere oplysninger om tilsagnene i europluspagten findes i SEK(2011) 710.
DA                                                  5                                            DA
 ---pagebreak---           førtidspensioneringsordningerne, er det ikke klart, hvorvidt og hvornår
          "generationspagten" vil blive revideret, og hvilke konkrete foranstaltninger en sådan
          revision ville føre til. Disse tilsagn er blevet vurderet og taget i betragtning i
          henstillingerne.
   (17)   Kommissionen har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram,
          herunder tilsagnene i forbindelse med europluspagten5. Den har taget hensyn til deres
          relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Belgien og til, i hvor
          høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov
          for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at der fra
          EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. På denne baggrund
          finder Kommissionen, at det bør være muligt at gennemføre en mere ambitiøs
          nedbringelse af underskuddet i 2011, og at der bør specificeres yderligere
          konsolideringsforanstaltninger for 2012 og tiden derefter. Der er behov for en
          yderligere reform af pensionssystemet for at forbedre de offentlige finansers
          langsigtede holdbarhed. Der bør også træffes yderligere tiltag for at styrke
          konkurrenceevnen, hjælpe folk i arbejde og omlægge skattebyrden fra
          arbejdsbeskatning til beskatning af forbrug og energi, samtidig med at der åbnes flere
          muligheder for investeringer og vækst i servicesektoren og netværksindustrierne.
   (18)   På baggrund af denne vurdering og under hensyntagen til Rådets henstilling af 2.
          december 2009 i medfør af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions
          funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdateringen af Belgiens stabilitetsprogram,
          og Rådets udtalelse6 afspejles især i henstillingens nr. 1) og 2),
   HENSTILLER, at Belgien for perioden 2011-2012 træffer foranstaltninger med henblik på
   følgende:
   1)       Belgien bør benytte sig af det nuværende økonomiske opsving til at fremskynde
            korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud. Med henblik herpå bør der
            træffes de nødvendige foranstaltninger, navnlig på udgiftssiden, således at der i
            forbindelse med 2012-budgettet opnås en gennemsnitlig strukturel indsats på mindst
            0,75 % af BNP. Dette skulle bringe det offentlige underskud et godt stykke ned
            under referenceværdien på 3 % af BNP senest i 2012. Det bør sikres, at der gøres
            fremskridt for at nå den mellemfristede målsætning med mindst 0,5 % af BNP om
            året.
   2)       Der bør træffes foranstaltninger for at forbedre de offentlige finansers langsigtede
            holdbarhed. Der bør fokuseres på indførelsen af en strategi, som tager sigte på at
            begrænse de aldersrelaterede udgifter, bl.a. ved at forebygge tidlig tilbagetrækning
            fra arbejdsmarkedet, således at den faktiske pensionsalder forhøjes, og den
            lovpligtige pensionsalder kædes sammen med forventet levetid.
   3)       Der bør sættes ind over for de strukturelle svagheder i den finansielle sektor, især ved
            at omstruktureringen af banker, som har brug for en tilstrækkeligt finansieret og
            rentabel forretningsmodel, færdiggøres.
   5
          SEK(2011) 710.
   6
          Jf. artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.
DA                                                           6                                       DA
 ---pagebreak---    4)     Lønforhandlings- og lønindekseringssystemet bør reformeres i samråd med
          arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis, således at det
          sikres, at lønvæksten bedre afspejler udviklingen inden for arbejdsproduktiviteten og
          konkurrenceevnen.
   5)     Der bør opnås en bedre erhvervsfrekvens, ved at den høje skatte- og
          socialsikringsbyrde for de lavtlønnede reduceres på en budgetneutral måde, og der
          indføres et system, hvor arbejdsløshedsydelserne gradvis sættes ned i takt med
          arbejdsløshedens varighed. Der bør træffes tiltag for at omlægge skattebyrden fra
          beskatning af arbejde til beskatning af forbrug og for at gøre skattesystemet mere
          miljøvenligt. De aktive arbejdsmarkedspolitikkers effektivitet bør forbedres, ved at
          man fokuserer visse foranstaltninger på ældre arbejdstagere og sårbare
          befolkningsgrupper.
   6)     Der bør indføres foranstaltninger til at styrke konkurrencen i detailsektoren gennem
          en reduktion af adgangshindringerne og de operationelle restriktioner; desuden bør
          der indføres foranstaltninger til at styrke konkurrencen på elektricitets- og
          gasmarkedet, ved at der iværksættes en yderligere forbedring af effektiviteten hos de
          sektorspecifikke regulerings- og konkurrencemyndigheder.
   Udfærdiget i Bruxelles, den
                                              På Rådets vegne
                                              Formand
DA                                              7                                               DA


				|

		52014DC0410

			Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING om Spaniens nationale reformprogram for 2014 og med Rådets udtalelse om Spaniens stabilitetsprogram for 2014 /* COM/2014/0410 final */

Henstilling med henblik på
RÅDETS HENSTILLING
om Spaniens nationale reformprogram for 2014
og med Rådets udtalelse om Spaniens stabilitetsprogram for 2014

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
som henviser til traktaten om Den Europæiske
Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97
af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt
overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 5, stk.
2,
som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets
forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og
korrektion af makroøkonomiske ubalancer[2],
særlig artikel 6, stk. 1,
som henviser til henstilling fra
Europa-Kommissionen[3],
som henviser til beslutninger fra
Europa-Parlamentet[4],
som henviser til konklusionerne fra Det
Europæiske Råd,
som henviser til udtalelse fra
Beskæftigelsesudvalget,
som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske
og Finansielle Udvalg,
som henviser til udtalelse fra Udvalget fra
Social Beskyttelse,
som henviser til udtalelse fra Udvalget for
Økonomisk Politik, og
som tager følgende i betragtning:
(1)
Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske
Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa
2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer
på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge EU's
potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.
(2)
Den 13. juli 2010 vedtog Rådet på grundlag af
Kommissionens forslag en henstilling om de overordnede retningslinjer for
medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21.
oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes
beskæftigelsespolitikker, som tilsammen udgør de "integrerede
retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede
retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og
beskæftigelsespolitik.
(3)
Den 29. juni 2012 vedtog stats- og
regeringscheferne en vækst- og beskæftigelsespagt, som udgør en sammenhængende
ramme for indsatsen på nationalt plan og på EU-plan samt i euroområdet under
anvendelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter og politikker. De
traf beslutning om tiltag, der skal iværksættes af medlemsstaterne, og
forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa 2020-strategien og
gennemføre de landespecifikke henstillinger.
(4)
Den 9. juli 2013 vedtog Rådet en henstilling
om Spaniens nationale reformprogram for 2013 og afgav sin udtalelse om Spaniens
opdaterede stabilitetsprogram for 2012-2016. Den 15. november 2013
fremlagde Kommissionen i overensstemmelse med forordning
(EU) nr. 473/2013[5]
sin udtalelse om Spaniens udkast til budgetplan for 2014[6].
(5)
Den 13. november 2013 vedtog Kommissionen den
årlige vækstundersøgelse[7],
som markerede starten på det europæiske semester for 2014 om samordning af de
økonomiske politikker. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning
(EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen[8], hvori Spanien blev
udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en
dybdegående undersøgelse.
(6)
Den 20. december 2013 tilsluttede det
Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel
stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det
understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende
finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien,
fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser
af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.
(7)
Den 5. marts 2014 offentliggjorde Kommissionen
resultaterne af sin dybdegående undersøgelse af Spanien[9] i henhold til artikel 5
i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionen konkluderer på baggrund af
sin analyse, at Spanien har makroøkonomiske ubalancer, som kræver særlig
overvågning og beslutsomme politiske foranstaltninger. På flere områder er
justeringen af ubalancer, der blev identificeret sidste år som værende
uforholdsmæssigt store, gået tydeligt frem, og den fornyede vækst har reduceret
risiciene. Omfanget og den indbyrdes sammenhæng mellem ubalancerne, navnlig den
høje indenlandske og eksterne gæld samt høj arbejdsløshed, betyder imidlertid,
at situationen stadig er skrøbelig.
(8)
Den 30. april 2014 forelagde Spanien sit
nationale reformprogram for 2014 og sit stabilitetsprogram for 2014. For at
tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet
vurderet sammen.
(9)
Målsætningen med den budgetstrategi, der er
skitseret i stabilitetsprogrammet for 2014, er at korrigere det
uforholdsmæssigt store underskud senest i 2016 og nå den mellemsigtede
målsætning i 2017. Programmet bekræfter den mellemsigtede målsætning om en
strukturel budgetbalance, hvilket er mere ambitiøst end krævet i stabilitets-
og vækstpagten. Programmet tager sigte på at reducere underskuddet til under
3 % af BNP i 2016, hvilket er i overensstemmelse med det mål, der blev
fastsat i Rådets henstilling af 21. juni 2013, men den årlige forbedring
af den (nyberegnede) strukturelle saldo i programmet ligger under den
anbefalede indsats fra 2014. For 2017 forudses der med planen tilstrækkeligt
fremskridt hen imod det mellemsigtede mål, selvom dette måske ikke er nok til
at nå det inden for det samme år som erklæret i programmet. Ifølge programmet
forventes det, at den offentlige gældskvote når sit højdepunkt i 2015
(101,7 % af BNP), hvorefter den begynder at falde. Samlet set er den
budgetstrategi, der er skitseret i programmet, kun delvist på linje med kravene
i stabilitets- og vækstpagten. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til
grund for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, som ikke er udarbejdet
eller godkendt af et uafhængigt organ, er i brede træk realistisk for 2014 og
behæftet med større risici i 2015, hvis der sammenlignes med Kommissionens
2014-forårsprognose. For 2016-2017 synes programmets BNP-vækstrater at være
noget optimistiske, når de sammenholdes med de nuværende skøn over den mulige
vækstrate i økonomien og de resterende behov for økonomiske justeringer efter
krisen. Der er derfor også visse risici forbundet med tilpasningskursen for
gæld og underskud. De konkrete foranstaltninger til støtte for virkeliggørelse
af målene for de samlede underskud for 2015 og derefter er desuden endnu ikke specificeret
tilstrækkeligt, navnlig med hensyn til ændringerne af skattelovgivningen inden
for rammerne af den planlagte skattereform. Andre risici vedrører
eventualforpligtelser og gevinster fra planlagte besparelser på lokalt og
regionalt niveau. Ud fra Kommissionens prognose er der en manko på 1,1
procentpoint i den finanspolitiske indsats for 2013-14 for så vidt angår den
(korrigerede) ændring på den strukturelle saldo (selvom dette tal ligger højere
på grund af de seneste ændringer i den anvendte metode til beregning af den
potentielle produktion) og på 0,4 procentpoint sammenlignet med værdien af
foranstaltninger, der var anset for nødvendige i henstillingen i forbindelse
med proceduren for uforholdsmæssigt store underskud. Rådet er på baggrund af
sin vurdering af programmet og Kommissionens prognose, som er fastsat i Rådets
forordning (EF) nr. 1466/97, af den opfattelse, at foranstaltningerne til
understøttelse af budgetstrategien, skal præciseres yderligere, og at det er
nødvendigt med en ekstra indsats for fuldt ud at efterkomme Rådets henstilling
i forbindelse med proceduren for uforholdsmæssigt store underskud.
(10)
Hvad angår de strukturelle aspekter ved
finanspolitikken, er der gjort fremskridt med indberetning af budgetmæssig
gennemførelse og med anvendelse af korrigerende foranstaltninger over for
administrative organer, der ikke overholdt reglerne. Det er imidlertid stadig
muligt at ibrugtage supplerende håndhævelsesmekanismer, som er fastsat i
Spaniens forfatningslov om budgetstabilitet, over for regioner, der ikke
efterlever reglerne. Der er truffet nye foranstaltninger til at anvende en
gennemsnitsfrist for betalinger til erhvervsleverandører på 30 dage på alle
niveauer i den offentlige forvaltning. Der blev ved lov oprettet en uafhængig
finanspolitisk institution i november 2013 og udpeget en formand for denne i
februar 2014. Institutionen var imidlertid ikke operationel tids nok til at
evaluere stabilitetsprogrammet for 2014. I det nationale reformprogram for 2014
anerkender man også behovet for at blive ved med at forbedre
omkostningseffektiviteten i forbindelse med sundhedspleje og farmaceutiske
udgifter, f.eks. ved at centralisere indkøb af farmaceutiske produkter,
revidere udbuddet af serviceydelser, udvikle elektroniske kliniske journaler eller
forbedre forvaltningen af hospitaler m.m. Da det er planen, at den
finanspolitiske konsolidering hovedsagelig skal ske via besparelser på
udgifter, ville en systematisk revision af udgifter på alle niveauer i den
offentlige forvaltning bidrage til at identificere områder, hvor der kan opnås
besparelser på en vækstvenlig måde, samtidigt med at man imødekommer behovene
hos de mest udsatte.
(11)
Spanien traf i 2013 nye foranstaltninger til at
reducere selskabsbeskatningens gældsfremmende virkninger. Spanien gjorde i
løbet af 2013 også visse fremskridt med at forbedre efterlevelsen af
skattelovgivningen ved at øge indsatsen over for skattesvig og sort arbejde,
men der tilbagestår store udfordringer. I 2013 og 2014 gennemførte Spanien også
reduktioner af socialsikringsbidragene ved ansættelse af unge og ved
nyansættelser. Efter et ekspertudvalgs fremlæggelse af en omfattende rapport om
skattereform, som var bestilt af regeringen, planlægger myndighederne at
fremlægge konkrete lovgivningsforslag i andet kvartal af 2014. Ifølge det
nationale reformprogram for 2014 vil forslagene tage sigte på at modernisere
skattesystemet, reducere skattemæssige hindringer for ansættelse, fremme
skatteopkrævning, fremme økonomisk udvikling, sikre markedsenhed og
finanspolitisk neutralitet og fremme den spanske økonomis konkurrenceevne,
samtidigt med at der bidrages til finanspolitisk konsolidering. Udformningen og
gennemførelsen af denne reform vil være vigtig for de kommende økonomiske
udsigter og offentlige finanser.
(12)
Den finansielle stabilitet er øget gennem
rekapitalisering og omstrukturering af banksektoren og vidtgående gennemførelse
af ESM-programmet fra juli 2012 til rekapitalisering af finansielle
institutioner, der blev afsluttet den 22. januar 2014. Den finansielle
sektor i Spanien står imidlertid stadig over for betydelige udfordringer, der
skal overvåges omhyggeligt og adresseres. Forbedringer af
finansieringsvilkårene for bankerne smitter kun gradvist af på
finansieringsbetingelserne for SMV'erne. Fremadrettet er det vigtigt at sikre,
at kreditten når videre til levedygtige sektorer i økonomien, efterhånden som
nedgearingen i den private sektor fortsætter. Myndighederne har truffet mange
foranstaltninger til at forbedre virksomhedernes adgang til bankfinansiering og
anden finansiering og lette omstrukturering af virksomhedernes gæld, men der er
behov for yderligere politikinitiativer.
(13)
Arbejdsmarkedet viser visse tegn på stabilisering,
og der forventes en svag genopretning i 2014 med stigende beskæftigelse og
nedgang i arbejdsløsheden. Med et årligt gennemsnit på 26,1 % i 2013 er
arbejdsløsheden imidlertid stadig meget høj. Særligt bekymrende er den høje
ungdomsarbejdsløshed på 54,3 % og langtidsledighedens hidtil højeste andel
af den samlede arbejdsløshed på 49,7 %, som blev nået i 2013.
Langtidsledigheden er særligt stor hos de ældre arbejdstagere og arbejdstagere
med få kvalifikationer. De foreliggende evalueringer af arbejdsmarkedsreformen
fra 2012 konkluderer, at reformen sammen med arbejdsmarkedsparternes
forpligtelse til løntilbageholdenhed i 2012-14 har bidraget til at give
virksomhederne større intern fleksibilitet og begrænse tabet af arbejdspladser,
prioritere kollektive overenskomster på virksomhedsplan og øge virksomhedernes
muligheder for at bakke ud af en kollektiv overenskomst. Reformen har også
reduceret kompensationsomkostningerne ved uberettiget afskedigelse og bidraget
til at begrænse antallet af retssager om uberettiget afskedigelse samt indført
en ny kontrakt til fremme af stabil ansættelse i SMV'er. Der blev indført
yderligere foranstaltninger i 2013 og starten af 2014 for at lette stabil
deltidsbeskæftigelse og midlertidigt reducere socialsikringsbidrag i
forbindelse med nye tidsubestemte kontrakter. Segmentering er imidlertid
fortsat en vigtig udfordring for det spanske arbejdsmarked, antallet af
kontrakttyper er højt, og gabet mellem fratrædelsesomkostninger for
tidsbestemte og tidsubestemte kontrakter er fortsat blandt de højeste i EU -
selv efter reformen. Der er gjort fremskridt med reformen af de aktive arbejdsmarkedspolitikker,
herunder godkendelse af den årlige beskæftigelsesplan (PAPE). Indsatsen for at
modernisere og styrke den offentlige arbejdsformidling synes imidlertid at
halte bagefter, og det truer med at hindre succesfuld gennemførelse af nye rammer.
Den fulde ibrugtagning af en ny jobportal har været ramt af forsinkelser. Der
er gjort fremskridt med at fremme samarbejdet med private
arbejdsformidlingskontorer, men der er behov for en yderligere indsats.
(14)
Uddannelsernes manglende arbejdsmarkedsrelevans og
den store andel af arbejdsløse uden formelle kvalifikationer (35,2 %)
bidrager til den høje ungdomsarbejdsløshed og til langtidsledigheden. Antallet
af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, ligger højere end
EU-gennemsnittet og har været stærkt stigende. Antallet af skoleelever og
studerende, der dropper ud af uddannelsessystemet, er ganske vist på vej ned,
men det forbliver også stadig meget højt (23,5 %). Antallet af personer,
der afslutter videregående uddannelse, forbliver stabilt, men
erhvervsuddannelse og lærlingeordninger har stadig ikke tilstrækkelig søgning,
og kvalifikationerne hos unge, der afslutter erhvervsuddannelse på
gymnasieniveau, ligger under EU-gennemsnittet. Spanien arbejder også på
foranstaltninger, der skal tilskynde til at ansætte unge. Den nationale
strategi for 2013-16 for unges beskæftigelse og iværksætteri, der blev fremlagt
i marts 2013, er nu ved at blive gennemført, selvom visse foranstaltninger stadig
mangler at komme på plads. Spanien er med afsæt i denne strategi gået i gang
med at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden i overensstemmelse med målsætningen for
en ungdomsgaranti. Der er registreret visse fremskridt med foranstaltninger,
der skal forhindre, at de unge forlader skolen for tidligt og fremme tosporet
erhvervsuddannelse, men det er afgørende, at der sker korrekt gennemførelse, og
at finansieringsmidlerne anvendes effektivt. Hvad angår tosporet
erhvervsuddannelse, er der behov for fortsat koordinering blandt alle berørte
parter, herunder beslutningstagere og undervisningsudbydere på alle offentlige
niveauer og hos arbejdsgiverne, for at strømline systemet, fremme bedre
tilpasning af uddannelserne til arbejdsmarkedets behov og garantere, at der er
kompatibilitet mellem tosporede erhvervsuddannelser og uddannelsesmoduler i de
forskellige regioner.
(15)
Hovedsageligt som resultat af
arbejdsmarkedssituationen, men også på grund af den sociale beskyttelses
begrænsede effektivitet, når det kommer an på at reducere fattigdommen, ligger
Spanien under EU-gennemsnittet ifølge de vigtigste indikatorer til måling af
fattigdom og social udstødelse - og børn og unge voksne er særligt udsatte. Som
følge af krisen har man i Spanien også konstateret et af de største fald i
husholdningernes disponible indkomst og nogle af de største indkomstforskelle i
EU. De største udfordringer er at forenkle procedurerne for ansøgninger om
social bistand og forbedre regeringsførelse og tværinstitutionel koordinering
på nationalt, regionalt og lokalt plan. Den nationale handlingsplan for social
inklusion for 2013-16 udgør passende politikrammer for tilpasning af aktive
arbejdsmarkedspolitikker til dem, der er længere væk fra arbejdsmarkedet, til
at tage hånd om børnefattigdom og gøre sociale ydelser for familier mere
effektive. Den sociale bistand og de sociale ydelser har desuden en begrænset
omfordelingseffekt hos de forskellige risikogrupper, hvilket er udtryk for
dårlig målretning. Hertil kommer, at begrænset koordinering mellem
arbejdsformidling og sociale tjenester (herunder på regionalt og lokalt niveau)
og den administrative byrde, der er forbundet med at få adgang til ordninger
for minimumsindkomst, står i vejen for en glidende overgang fra social bistand
til arbejdsmarkedet.
(16)
Spanien har gjort fremskridt med strukturreformer
til fremme af vækst og konkurrenceevne, som i brede træk er i overensstemmelse
med planerne i det nationale reformprogram for 2013. Loven om garanti for
markedets enhed blev vedtaget i december 2013, og dens vanskelige gennemførelse
er i gang. Loven om iværksætteri, der blev vedtaget i efteråret 2013, har også
medført forbedringer af rammerne for virksomhedskonkurser, mere fleksible
virksomhedsformer og bedre støtteordninger for globalisering af virksomheder.
Anvendelsen af eksprestilladelser er blevet udvidet, hvilket har forenklet
åbningen af små detailforretninger, og der er også truffet andre
foranstaltninger for at lette udstedelsen af virksomhedstilladelser. Der er
imidlertid endnu ikke vedtaget afledt ret, der kan gøre det muligt at oprette
virksomheder via kvikskranker inden for de kortere frister, der blev fastsat i
loven om iværksætteri fra september 2013. Der bør desuden gennemføres en
fortsat revision af lovgivningsbarriererne for virksomheders vækst, herunder af
beskatningen, på grund af Spaniens forskelligheder i forhold til andre
eurolande med hensyn til virksomhedsstørrelse. Den længe ventede reform af de
liberale erhverv har været ramt af flere forsinkelser og bør fremskyndes. Der
er ikke truffet foranstaltninger til at fjerne restriktionerne for etablering
af store detailforretninger. Det spanske forsknings- og innovationssystem er
nødt til at forbedre kvaliteten af de videnskabelige resultater, fremme
samarbejdet mellem den offentlige og private sektor og lette omsætningen af
forskning og innovation til kommercielle produkter. Den spanske regering vedtog
i 2013 en national strategi for videnskab, teknologi og innovation, som stadig
mangler at blive understøttet af offentlig finansiering. Oprettelsen af et nyt
statsligt agentur for forskning, som har til opgave at varetage effektiv
forvaltning af offentlig F&U-investering, er endnu ikke afsluttet.
(17)
Der er taget vigtige skridt til at adressere
underskuddet på elforsyningsområdet, navnlig ved at reducere systemets
omkostninger, selvom reformens nøjagtige effekt – f.eks. med hensyn til
vedvarende energi - endnu ikke er helt klar. Regeringen er i færd med at
undersøge, hvordan den kan minimere negative følgevirkninger af insolvente
betalingsmotorveje for de offentlige finanser. Myndighederne har oprettet en
database, der indeholder økonomiske, miljømæssige, trafikrelaterede og andre
indikatorer til brug for analyser forud for investering i infrastruktur, men
har endnu ikke oprettet et uafhængigt observationsorgan til evaluering af
fremtidige større infrastrukturprojekter. Tekniske og lovgivningsmæssige
hindringer står stadig i vejen for effektiv konkurrence inden for
jernbanepassager- og fragtservice, hvilket er til skade for en effektiv
anvendelse af infrastrukturkapaciteten.
(18)
Reformen af den offentlige forvaltning skrider
frem. En reform af den lokale offentlige forvaltning blev vedtaget i december
2013, og gennemførelsen af reformen, der er fastlagt af et ekspertudvalg
vedrørende den offentlige forvaltning, er i gang og vil fortsætte i 2014-15.
Gennemførelsen af reformen af retsvæsenet befinder sig i forskellige
afslutnings- eller gennemførelsesfaser og bør afsluttes helt. Nylig indsats
over for korruption omfatter loven om gennemsigtighed, offentlig aktindsigt og
god regeringsførelse, der blev vedtaget i december 2013, samt to udkast til lov
om finansiering af politiske partier og højtstående embedsmænds ansvarlighed.
Den nationale plan for 2012-14 til bekæmpelse af ulovligt arbejde og svindel
med socialsikringsmidler er ved at blive gennemført. Spanien har også udvidet
sit netværk af internationale aftaler til udveksling af oplysninger af relevans
for skatteansættelse og har lanceret et projekt med private virksomheder, der
har til formål at undersøge mulige forbedringer af forvaltningen af sociale
ydelser.
(19)
Som led i det europæiske semester har Kommissionen
gennemført en omfattende analyse af Spaniens økonomiske politik. Den har
vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har
ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og
socioøkonomisk politik i Spanien, men også til, i hvor høj grad de er i
overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at
styrke EU's samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-plan gives input til
kommende nationale beslutninger. Dens henstillinger som led i
det europæiske semester er afspejlet i henstilling (1) til (8) nedenfor.
(20)
På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået
Spaniens stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse[10] afspejles især i
henstilling (1) nedenfor.
(21)
I lyset af Kommissionens dybdegående revision og
vurdering har Rådet undersøgt det nationale reformprogram og
stabilitetsprogrammet. Dets henstillinger efter artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011
er afspejlet i henstilling (1), (2), (3), (4), (6), (7) og (8) nedenfor.
(22)
Inden for rammerne af det europæiske semester har
Kommissionen også foretaget en analyse af den økonomiske politik i euroområdet
som helhed. På dette grundlag har Rådet udstedt specifikke henstillinger rettet
til medlemsstater, der har euroen som valuta. Spanien bør også sikre fuld og
rettidig gennemførelse af disse henstillinger,
Henstiller, at Spanien træffer
foranstaltninger i perioden 2014-2015 med henblik på følgende:
1.           Styrke
budgetstrategien fra 2014, navnlig med detaljeret angivelse af de grundlæggende
foranstaltninger, der er truffet for året 2015 og fremefter, for at sikre
bæredygtig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2016 ved
gennemførelse af den strukturelle tilpasning, der er beskrevet i Rådets
henstilling i proceduren vedrørende uforholdsmæssigt store underskud. Varig
korrektion af de finanspolitiske ubalancer kræver en troværdig gennemførelse af
ambitiøse strukturelle reformer med henblik på at øge tilpasningskapaciteten og
sætte fart i vækst og beskæftigelse. Efter korrektion af det uforholdsmæssigt
store underskud, fortsætte en strukturel tilpasning med henblik på at nå det
mellemsigtede mål på mindst 0,5 % pr. år og mere under gunstige økonomiske
vilkår, eller hvis der er behov for at opfylde gældsreglen for at sikre, at den
høje generelle gældskvote fortsat er faldende. Sikre, at den nye uafhængige
finanspolitiske myndighed bliver fuldt operationel hurtigst muligt og sikre
fuld gennemførelse af de forebyggende, korrigerende og håndhævende
foranstaltninger i forfatningsloven om budgetstabilitet på alle niveauer i den
offentlige forvaltning, herunder afvikling af forretningsgælden i den
offentlige sektor. Senest i februar 2015, gennemføre en systematisk revision af
udgifterne på alle niveauer i den offentlige forvaltning for at øge
effektiviteten og kvaliteten i forbindelse med den fremtidige anvendelse af
offentlige midler. Fortsætte med at forbedre omkostningseffektiviteten i
sundhedsvæsenet, navnlig gennem yderligere rationalisering af udgifter til
farmaceutiske produkter, herunder i hospitaler, og styrke koordineringen på
tværs af forskellige plejetyper samtidigt med, at adgangen for sårbare grupper
sikres. Senest ved udgangen af 2014, vedtage en gennemgribende skattereform med
henblik på at forenkle skattesystemet og gøre det mere vækst- og
beskæftigelsesskabende, beskytte miljøet og sikre stabile skatteindtægter. Til
dette formål: overgå til mindre forvridende skatter, f.eks. på forbrug, miljø
(eksempelvis på motorolie) og periodiske ejendomsskatter. Afskaffe ineffektive
personskatter og selskabsskatter. Overveje at sænke arbejdsgivernes
socialsikringsbidrag, navnlig i forbindelse med lavtlønsjob. Fortsætte med at
sætte ind over for selskabsskattens gældsfremmende virkninger. Træffe foranstaltninger
til at forhindre, at beskatningen er til hinder for et velfungerende spansk
indre marked. Øge indsatsen over for skatteunddragelse.
2.           Afslutte reformen af
sparekassesektoren for så vidt angår vedtagelse af afledt ret og afslutte
omstruktureringen af statsejede sparekasser for at fremskynde deres
fuldstændige genopretning og lette deres tilbagevenden til privat ejerskab.
Fremme bankernes indsats for at opretholde høje kapitalprocenter og overvåge
Sarebs aktiviteter for at sikre rettidig afhændelse af aktiver, samtidigt med
at omkostningerne for skatteydernes minimeres mest muligt. Afslutte de
igangværende foranstaltninger, der skal forbedre SMV'ernes adgang til
finansiering, navnlig ved at afslutte de igangværende foranstaltninger til
forbedring af den ikkebankmæssige formidling. Fjerne tilbageværende flaskehalse
i forbindelse med virksomhedskonkurser, navnlig ved at forbedre
kvalifikationerne hos kuratorerne i konkursboer og kapaciteten hos retsvæsenet
til at behandle konkurs og udvikle faste rammer for personlig insolvens.
3.           Iværksætte nye
foranstaltninger til reduktion af arbejdsmarkedssegmentationen for at fremme
bæredygtige kvalitetsjob, herunder ved at reducere antallet af kontrakttyper og
sikre balanceret adgang til fratrædelsesrettigheder. Fortsætte jævnlig
overvågning af arbejdsmarkedsreformer. Fremme reallønsudvikling, der er i
overensstemmelse med jobskabelsesformålet. Styrke jobsøgningskravet i
forbindelse med arbejdsløshedsunderstøttelse. Øge virkningen og målretningen af
aktive arbejdsmarkedspolitikker, herunder ansættelsesstøtte, navnlig for dem,
der har størst problemer med at finde arbejde. Styrke koordineringen mellem
arbejdsmarkedet og uddannelsespolitikken. Fremskynde moderniseringen af den
offentlige arbejdsformidling for at sikre effektiv personaliseret rådgivning,
passende uddannelse og jobmatching - med særlig fokus på de langtidsledige.
Sikre effektiv gennemførelse af samarbejdet mellem den offentlige og private
sektor inden for arbejdsformidling senest ved udgangen af 2014 og kontrollere
kvaliteten af de tjenester, der leveres. Sikre, at jobportalen fungerer efter
hensigten og kombinere den med yderligere foranstaltninger til støtte for
arbejdskraftens mobilitet.
4.           Gennemføre strategien for
unge iværksættere og beskæftigelse for unge for 2013-2016. Sikre gode tilbud om
beskæftigelsesmuligheder, lærlingeuddannelse og praktikpladser for unge og nå
bedre ud til ikkeregistrerede arbejdsløse unge i overensstemmelse med
målsætningen for ungdomsgarantien. Effektivt gennemføre de nye
uddannelsesordninger for at forbedre kvaliteten i den primære og den sekundære
uddannelse. Forbedre rådgivning og støtte til grupper af unge, der er i fare
for at droppe ud af skolen. Øge erhvervsuddannelsernes og de videregående
uddannelsers arbejdsmarkedsrelevans, navnlig ved at øge samarbejdet mede
arbejdsgivere og støtte efteruddannelse af lærere og undervisere.
5.           Gennemføre den nationale
handlingsplan for social inklusion for 2013-2016 og vurdere dens effektivitet
under hensyntagen til alle dens mål. Styrke den administrative kapacitet og
koordination mellem jobformidlingstjenester og sociale tjenester for at sikre
integrerede strategier til støtte for udsatte grupper og strømline procedurerne
for at lette overgangen mellem minimumsindkomstordninger og arbejdsmarkedet. Forbedre
målretningen af familiestøtteordninger og sikre gode ydelser til fordel for
lavindkomstfamilier med børn for at sikre, at de sociale overførsler er præget
af progressivitet og effektivitet.
6.           Sikre en ambitiøs og hurtig gennemførelse
af lov nr. 20/1013 om markedets enhed på alle niveauer i forvaltningen. Vedtage
en ambitiøs reform for de liberale erhverv og sammenslutninger for liberale
erhverv senest ved udgangen af 2014, en reform der definerer, hvilke erhverv
der kræver registrering i en faglig organisation, definerer gennemsigtigheden
og ansvarligheden for faglige organisationer og åbner op for aktiviteter, der
uretmæssigt er forbeholdt bestemte faggrupper, og sikrer markedets enhed i
forbindelse med adgangen til og udøvelsen af liberale erhverv i Spanien.
Yderligere reducere tid, omkostninger og antallet af procedurer i forbindelse
med etablering af virksomheder. Adressere uberettigede restriktioner i
forbindelse med etablering af store detailforretninger, navnlig ved revision af
eksisterende regionale planlægningsbestemmelser. Identificere
finansieringskilder til den nye nationale strategi for videnskab, teknologi og
innovation og gøre det nye offentlige agentur operationelt.
7.           Efter 2013-reformen, sikre
afvikling af underskuddet i elsektoren fra 2014, herunder ved at træffe
yderligere strukturelle foranstaltninger, hvis der er behov for det. Tage hånd
om problemet med insolvente betalingsmotorveje med henblik på at minimere
omkostningerne for staten. Oprette et uafhængigt observationsorgan, der skal
bidrage til at evaluere fremtidige større infrastrukturarbejder senest ved
udgangen af 2014. Træffe foranstaltninger til at sikre effektiv konkurrence
inden for jernbanefragt og –passagerservice.
8.           På alle niveauer i den
offentlige forvaltning, efterleve henstillinger fra udvalget vedrørende reform
af den offentlige forvaltning. Styrke kontrolmekanismer og øge
gennemsigtigheden af administrative afgørelser, navnlig på regionalt og lokalt
plan. Afslutte og føre nøje tilsyn med de igangværende foranstaltninger til
bekæmpelse af paralleløkonomi og sort arbejde. Tilpasse igangværende reformer
vedrørende retsvæsenets struktur og opdeling og sikre gennemførelse af vedtagne
reformer.
Udfærdiget i Bruxelles, den […].
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.
[2]               EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 410 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 og P7_TA(2014)0129.
[5]               EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11.
[6]               C(2013) 8003 final.
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 80 final.
[10]             I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF)
nr. 1466/97.


title: Rådets henstilling af 11. juli 2017 om Spaniens nationale reformprogram for 2017 og med Rådets udtalelse om Spaniens stabilitetsprogram for 2017

text:
               9.8.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 261/31

         RÅDETS HENSTILLING
   af 11. juli 2017
   om Spaniens nationale reformprogram for 2017 og med Rådets udtalelse om Spaniens stabilitetsprogram for 2017
   (2017/C 261/08)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,
   som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
   som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester 2017 om samordning af de økonomiske politikker. Den 9.-10. marts 2017 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Spanien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dato vedtog Kommissionen desuden en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet, som Det Europæiske Råd godkendte den 9.-10. marts 2017. Den 21. marts 2017 vedtog Rådet henstillingen om den økonomiske politik i euroområdet (»henstillingen til euroområdet«) (3).

               (2)

               Da Spanien har euroen som valuta, og i betragtning af de nære indbyrdes forbindelser mellem økonomierne i Den Økonomiske og Monetære Union, bør Spanien sikre en fuldstændig og rettidig implementering af henstillingen vedrørende euroområdet som afspejlet i henstilling 1 til 3 nedenfor.

               (3)

               Den 22. februar 2017 blev landerapporten for Spanien 2017 offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Spaniens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 12. juli 2016, opfølgningen på de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Spaniens nationale Europa 2020-mål. Den indeholdt desuden en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011, hvis resultater også blev offentliggjort den 22. februar 2017. Kommissionen konkluderede på grundlag af sin analyse, at Spanien har makroøkonomiske ubalancer, der har betydning ud over landegrænserne. Navnlig overskuddet på betalingsbalancens løbende poster er med til at nedbringe Spaniens nettogæld over for udlandet, idet denne dog fortsat er betydelig og gør landet sårbart over for markedsudsving. Gælden i den private sektor er faldet betydeligt, navnlig for virksomheder, men husholdningsgælden er fortsat høj. Økonomisk vækst er blevet den vigtigste drivkraft for gældsreduktionen, men truslen mod den finanspolitiske holdbarhed er på mellemlang sigt fortsat høj. Behovet for tiltag, der kan mindske risikoen for negative konsekvenser som følge af ubalancer for den spanske økonomi og for Den Økonomiske og Monetære Union som helhed, er særlig stort i betragtning af landets størrelse og den påvirkning, Spaniens situation har på andre lande. Den finansielle sektor er fortsat særdeles stabil og understøttes af den igangværende omstrukturering, de lave finansieringsomkostninger og det økonomiske opsving. Jobskabelsen er steget kraftigt i de seneste år, og ledigheden er faldet hurtigt, men er stadig meget høj. Arbejdsmarkedsreformer og løntilbageholdenhed har været vigtige drivkræfter bag en solid jobskabelse og en stigende konkurrenceevne inden for de seneste år.

               (4)

               Spanien fremlagde sit nationale reformprogram for 2017 den 28. april 2017 og sit stabilitetsprogram for 2017 den 29. april 2017. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (5)

               Der er taget hensyn til relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (4) kan Kommissionen, hvis det er nødvendigt for at støtte gennemførelsen af relevante henstillinger fra Rådet, anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende den nævnte bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter ESI-fondenes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring.

               (6)

               Spanien befinder sig i øjeblikket i den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten. I sit stabilitetsprogram for 2017 planlægger Spanien at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2018 i overensstemmelse med Rådets afgørelse af 8. august 2016 om at pålægge Spanien at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, som skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud (»Rådets afgørelse af 8. august 2016«). Det samlede underskud ventes fortsat at blive bragt ned på 0,5 % af BNP i 2020. I udgiftsfremskrivningerne i stabilitetsprogrammet for 2017 er der taget højde for, at der for så vidt angår motorvejene og den finansielle sektor kan opstå eventualforpligtelser på knap 0,4 % og 0,2 % af BNP i hhv. 2017 og 2018. Det mellemfristede budgetmål om et ligevægtigt strukturelt budget vil ikke blive nået inden for den frist, der er fastsat i stabilitetsprogrammet for 2017. Den genberegnede strukturelle saldo (5) ventes at nå -1,9 % af BNP i 2020. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2017 ventes den offentlige gældskvote at falde til 98,8 % i 2017, 97,6 % i 2018 og 92,5 % i 2020. De makroøkonomiske antagelser i stabilitetsprogrammet for 2017 er realistiske indtil 2018 og herefter en anelse mere positive. Samlet set afhænger den forventede opfyldelse af målene fortsat af de gode økonomiske udsigter, som dog er forbundet med visse risici. Andre risici for manglende opfyldelse af de finanspolitiske mål vedrører usikkerheden omkring virkningerne af de seneste skatteforanstaltninger. Herudover og under antagelsen af, at der kan opstå eventualforpligtelser (som ikke er omfattet af Kommissionens forårsprognose 2017), bygger stabilitetsprogrammet for 2017 på udgiftsbegrænsninger, der er væsentlig højere end anslået i Kommissionens prognose i 2017 og 2018. Endelig er de foranstaltninger, som er nødvendige for at underbygge de planlagte underskudsmål for 2018, endnu ikke blevet præciseret.

               (7)

               Den 8. august 2016 anmodede Rådet Spanien om at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2018 og navnlig nedbringe det offentlige underskud til 4,6 % af BNP i 2016, 3,1 % af BNP i 2017 og 2,2 % af BNP i 2018. Denne forbedring af den offentlige saldo svarede på basis af Kommissionens forårsprognose 2016 til en forværring af den strukturelle saldo på 0,4 % af BNP i 2016 og en forbedring på 0,5 % af BNP i både 2017 og 2018. Spanien nåede et samlet underskud på 4,5 % af BNP i 2016, hvilket er lavere end det fastsatte mål i Rådets afgørelse af 8. august 2016. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2017 ventes det samlede underskud at falde til 3,2 % af BNP i 2017 og yderligere til 2,6 % af BNP i 2018, forudsat at den førte politik forbliver uændret, dvs. hhv. 0,1 % og 0,4 % af BNP over de i stabilitetsprogrammet fastsatte underskudsmål og dem fastsat af Rådet. I modsætning til stabilitetsprogrammet for 2017 indgår der i prognosen ikke en antagelse af, at ovenstående eventualforpligtelser rent faktisk opstår. Den samlede finanspolitiske indsats i 2016-2017 forventes lige akkurat at blive nået, mens den i 2018 under forudsætning af en uændret politik ikke forventes at nå op på det niveau, som anmodet om i Rådets afgørelse af 8. august 2016. Desuden anmodede Rådet i august 2016 Spanien om at træffe foranstaltninger til at forbedre de finanspolitiske rammer, men ifølge stabilitetsprogrammet for 2017 er der ingen planer om at styrke bidraget fra stabilitetslovens udgiftsregel til de offentlige finansers holdbarhed. Rådet er af den generelle opfattelse, at der navnlig i 2018 er behov for yderligere foranstaltninger for at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten, særlig betingelserne i Rådets afgørelse af 8. august 2016.

               (8)

               Spanien mangler stadig klare og ensartede politiske rammer for offentlige udbud, der sikrer overholdelse af lovgivning, høj grad af konkurrence og økonomisk effektivitet, nemlig via effektive mekanismer til forudgående og efterfølgende kontrol, øget gennemsigtighed og koordinering mellem kontraherende myndigheder og enheder på alle forvaltningsniveauer. Regeringen har forelagt visse foranstaltninger i 2017, som vil forbedre systemet for tilsyn med offentlige udbud, og som endnu ikke er vedtaget af parlamentet.

               (9)

               Spanien har gjort fremskridt med at bekæmpe korruption, navnlig med hensyn til gennemsigtighed i administrative beslutningsprocesser, og mere konkret håndhæve lovgivning vedrørende gennemsigtighed i forbindelse med finansiering af partier, formueangivelse og interessekonflikter. Fokus er nu rettet mod gennemførelsen af disse foranstaltninger. Til trods for en stigning i antallet af korruptionsundersøgelser, der omfatter sager på lokalt og regionalt plan, er der på disse forvaltningsniveauer dog ikke udarbejdet målrettede strategier til begrænsning af korruptionsrisici, og der foreligger heller ikke en fælles forebyggende strategi på tværs at forvaltningsniveauerne. Der er endnu ikke specifikt blevet fulgt op på andre mangler såsom huller i lovgivningen til beskyttelse af whistleblowere, graden af uafhængighed hos det nyligt oprettede kontor for interessekonflikter og manglen på regulering af lobbyvirksomhed. Et andet spørgsmål vedrører den langvarige retslige procedure i forbindelse med korruptionssager. Strafferetsloven blev ændret i 2015 for at begrænse den tid, der afsættes til undersøgelser, og for at mindske antallet af forsinkelser i strafferetlige procedurer. Dette kan imidlertid øge risikoen for, at procedurefristerne ikke giver tilstrækkelig tid til at behandle komplekse korruptionssager, hvis de bestemmelser, der giver mulighed for forlængelsesperioder, viser sig at være restriktive.

               (10)

               Trods en normal momssats på linje med EU-gennemsnittet og en lav og faldende misligholdelse af momsreglerne er momsindtægterne i Spanien relativt lave. Dette skyldes hovedsageligt, at Spanien i høj grad gør brug af undtagelser eller nedsatte satser på forskellige produkter og tjenester. Som følge heraf noterede Spanien sig i 2014 for de mest omfattende lovgivningsmæssige mangler i Unionen (59 % sammenlignet med EU-gennemsnittet på omkring 44 %). Tilsvarende er Spaniens indtægter fra miljørelaterede skatter blandt de laveste i Unionen, selv om der er truffet visse foranstaltninger i de seneste år, hovedsageligt inden for energisektoren. Afgifter på forurening og ressourceforbrug kan skabe øgede indtægter samt vigtige sociale og miljømæssige fordele. Der er også normative forskelle som følge af en heterogen tilgang til visse miljøafgifter på regionalt plan. Hvad angår udgifter har regeringen anmodet AIReF, Spaniens uafhængige finanspolitiske institution, om at foretage en udgiftsanalyse, der omfatter alle forvaltningsniveauer. Analysen kan bidrage til at udpege områder, hvor udgiftsbehovene kan opfyldes med en mere effektiv ressourceanvendelse.

               (11)

               Jobskabelsen er steget kraftigt i de seneste år som følge af arbejdsmarkedsreformer og løntilbageholdenhed. Ledigheden er faldet hurtigt, men ligger fortsat blandt de højeste i Unionen, navnlig blandt unge og lavtuddannede, der risikerer at blive afkoblet fra arbejdsmarkedet. Næsten halvdelen af de ledige har været uden arbejde i mere end et år. Spanien er ved at træffe foranstaltninger til støtte for unge, navnlig ved at udvide kriterierne for berettigelse til støtte i henhold til ungdomsgarantien (6), samt til styrkelse af den personlige støtte til langtidsledige. Effektiviteten af disse afhænger også af de resultater, som de regionale offentlige arbejdsformidlingers leverer. Der er mulighed for at styrke arbejdsformidlingernes samarbejde med de sociale tjenester for at forbedre tjenesteydelserne til jobsøgende, især langtidsledige og personer omfattet af indkomstgarantiordninger. Samtidig kan de offentlige arbejdsformidlingers samarbejde med arbejdsgiverne blive styrket, navnlig ved at øge andelen af ledige stillinger, som forvaltes af arbejdsformidlingerne.

               (12)

               Spanien er blandt de lande i Unionen, hvor antallet af midlertidigt ansatte er højest, og mange tidsbegrænsede kontrakter er af meget kort varighed. Andelen af personer, der går fra en tidsbegrænset til en tidsubegrænset kontrakt, er meget lav i forhold til EU-gennemsnittet. Den udbredte anvendelse af tidsbegrænsede kontrakter er forbundet med en lavere produktivitetsvækst (bl.a. gennem færre muligheder for oplæring på arbejdspladsen), dårligere arbejdsvilkår og større risici for fattigdom. De seneste arbejdsmarkedsreformer ser ud til at have haft en lettere positiv virkning, når det gælder om at mindske segmenteringen mellem tidsbegrænsede og tidsubegrænsede kontrakter, og den løbende styrkelse af arbejdstilsynet viser positive resultater, når det gælder om at imødegå misbrug af tidsbegrænsede kontrakter. Visse aspekter af det spanske arbejdsmarked kan imidlertid fortsat stå i vejen for ansættelser med tidsubegrænsede kontrakter, herunder usikkerhed i tilfælde af en retstvist som følge af afskedigelse samt relativt høje fratrædelsesgodtgørelser til arbejdstagere med tidsubegrænsede kontrakter. Hertil kommer, at ordningerne for ansættelsesincitamenter fortsat er fragmenteret og ikke effektivt målrettet fremme af tidsubegrænset beskæftigelse. Selv om der for nyligt blev nedsat en arbejdsgruppe om beskæftigelseskvalitet, har Spanien efter aftalen mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter i 2014 endnu ikke udarbejdet en omfattende plan til bekæmpelse af arbejdsmarkedssegmentering.

               (13)

               Der er stadig forskelle i indkomstgarantiordningernes støtteberettigelsesbetingelser og i sammenknytningen mellem aktivering og beskyttelse på tværs af regioner og ordninger. Visse sårbare grupper er ikke omfattet af indkomstgarantiordningerne. Ordningernes begrænsede effektivitet skyldes delvist store forskelle mellem de regionale minimumsindkomstordningers tilstrækkelighed og adgangsbetingelser samt opsplitningen af de nationale understøttelsessystemer i flere ordninger, der tager sig af forskellige kategorier af jobsøgende, og som forvaltes af forskellige administrationer. Fragmentering fører til diskontinuitet i støtten til de personer, der har behov for det, og hindrer gennemførelsen af integrationsforløb. Som svar på de mange udfordringer er der iværksat en undersøgelse, der har til formål at vurdere de nationale og regionale indkomststøtteordningers effektivitet. Familieydelser er dårligt målrettede. Endvidere er skattesystemet under hensyntagen til virkningen af skattegodtgørelserne samlet set en anelse regressivt. Hertil kommer, at udnyttelsen af børnepasningsmuligheder stiger med familieindkomsten, hvilket tyder på, at det er vanskeligere for forældre med lav indkomst at få adgang til disse muligheder. Ydelsen af langtidspleje er ved at blive bedre, men den er forskellig fra region til region og opfylder stadigvæk ikke de aktuelle behov.

               (14)

               Det langsigtede potentiale for produktivitetsvæksten i Spanien påvirkes negativt af de beskedne resultater på uddannelsesområdet. Selv om der i løbet af de seneste år er sket væsentlige forbedringer, er skolefrafaldet fortsat blandt de højeste i Unionen. Der er store regionale forskelle i skolefrafald og elevernes præstationer, navnlig hvad angår grundlæggende færdigheder. I de regioner, som klarer sig godt, er læreruddannelsen og den personlige støtte til elever blandt de vigtigste drivkræfter bag en vellykket skoleuddannelse. I Unionen har Spanien den næststørste andel af elever, der går en klasse om, hvilket øger risikoen for skolefrafald, fører til lavere forventninger til uddannelsesniveauet og belaster uddannelsesudgifterne. Beskæftigelsesegnetheden blandt personer med en videregående uddannelse er fortsat relativt beskeden. Den begrænsede mobilitet for studerende og akademiske medarbejdere, de få muligheder for praktikophold, manglen på incitamenter og universiteternes rigide forvaltning udgør fortsat hindringer for uddannelses- og forskningssamarbejdet med virksomheder.

               (15)

               For at styrke produktiviteten og konkurrenceevnen vil det gavne Spanien at fremme forskning og innovation yderligere. Innovationsresultaterne har dog været faldende og ligger nu under niveauet i 2007, mens Spanien over tid er sakket mere og mere bagud i forhold til EU-gennemsnittet. De få resultater på innovationsområdet falder sammen med færre private udgifter til forskning og udvikling og tyder på, at der er svagheder i rammerne for forsknings- og innovationsstyring. Det statslige forskningsagentur, der er ansvarlig for forvaltningen af statslige midler til forskning og innovation, indledte sit arbejde i begyndelsen af 2017. Der foreligger endnu ikke en systematisk flerårig budgetplanlægning for støtteprogrammer. Desuden foretages der ingen systematisk evaluering af støtteprogrammernes effektivitet med henblik på at styrke deres udformning og gennemførelse. På grund af manglende incitamenter samt universiteternes rigide forvaltning er det offentlig-private samarbejde fortsat svagt, og forskermobiliteten mellem den offentlige og private sektor er lav. Samordningen på tværs af forvaltningsniveauerne er ikke optimal, og som følge heraf er der ikke fuld synergi mellem nationale og regionale politikker.

               (16)

               Små spanske virksomheder har tendens til at være væsentligt mindre produktive end deres modparter i andre store medlemsstater. I betragtning af udbredelsen af små virksomheder i Spanien har dette en stærk indflydelse på produktiviteten i økonomien som helhed. Færre hindringer for en virksomheds etablering, drift og vækst vil derfor føre til øget investering og produktivitet. Den spanske regering har i de seneste år vedtaget adskillige foranstaltninger til fremme af virksomhedsetablering og -vækst. Det er vigtigt, at disse reformer konsolideres og gennemføres fuldt ud, hvis der skal drages fuld nytte af fordelene. Loven om markedsenhed, der blev vedtaget i 2013, har været med til at nedbringe de ekstraomkostninger, som iværksættere pådrager sig, og som skyldes de betydelige forskelle og overlapninger i erhvervsreglerne, der er mellem regionerne. Den øgede anvendelse af de i denne lov fastsatte klagemekanismer, der giver virksomhederne mulighed for at klage over hindringer for markedsadgang, tyder på, at der er behov for en yderligere forenkling af udstedelsen af tilladelser. En koordinering mellem relevante offentlige forvaltninger, herunder på sektorkonferenceniveau, kræver en større indsats. Dette er vigtigt for at sikre, at nuværende og fremtidig lovgivning på alle niveauer effektivt imødegår unødvendige hindringer for markedsadgang, også i forbindelse med nye virksomhedsmodeller i den kollaborative økonomi. I detailsektoren udgør dobbelttilladelser for etablering af detailvirksomhed fortsat en unødig begrænsning for markedsadgang. Markedsadgangskravene i regional lovgivning om sektoren for køretøjer med chauffører og kortvarig boligudlejning kan unødigt hindre en balanceret udvikling af den kollaborative økonomi. Spanien har i de første måneder af 2017 truffet foranstaltninger for at sikre optimal udnyttelse af loven om markedsadgang, f.eks. den nyligt vedtagne vejledning om dens gennemførelse og det offentliggjorte katalog over god og dårlig praksis for dens anvendelse.

               (17)

               Reguleringen af liberale erhverv er stadig forholdsvis restriktiv. Visse tjenesteydere tildeles selektivt protektionistiske rettigheder (»erhvervsforbeholdte aktiviteter«), hvorved andre med tilsvarende kvalifikationer udelukkes. Inden for en lang række erhverv er det obligatorisk at være medlem af en faglig sammenslutning. For civilingeniører, arkitekter og turistførere er restriktionerne mere omfattende i Spanien end i Unionen som gennemsnit. For patentagenter og -advokater er det lavere end EU-gennemsnittet, selv om adgangen til sidstnævnte erhverv er mere snævert begrænset end for andre erhverv i Spanien. Lovforslaget om de liberale erhverv, der bl.a. har til formål at rationalisere medlemskabet af faglige sammenslutninger, er stadig ikke blevet vedtaget. Med denne reform indføres der øget gennemsigtighed og ansvarlighed for faglige organisationer, der åbnes op for aktiviteter, som uretmæssigt er forbeholdt bestemte faggrupper, og der sikres markedsenhed for så vidt angår adgangen til og udøvelsen af liberale erhverv i Spanien.

               (18)

               Som led i det europæiske semester 2017 har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Spaniens økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2017. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet for 2017 og det nationale reformprogram for 2017 samt opfølgningen på de henstillinger, der er blevet rettet til Spanien i de foregående år.. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Spanien, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Unionen ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

               (19)

               Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået Spaniens stabilitetsprogram for 2017, og dets holdning (7) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (20)

               På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram for 2017 og stabilitetsprogrammet for 2017. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 1 til 3 nedenfor,

         HENSTILLER, at Spanien i 2017 og 2018 iværksætter tiltag med henblik på at:

               1.

               Sikre efterlevelse af Rådets afgørelse af 8. august 2016, herunder også foranstaltninger til styrkelse af de finanspolitiske rammer og rammerne for offentlige udbud. Foretage en omfattende gennemgang af udgifterne med henblik på at udpege eventuelle områder, hvor udgiftseffektiviteten kan forbedres.

               2.

               Styrke koordineringen mellem regionale arbejdsformidlinger, sociale tjenester og arbejdsgivere for bedre at imødekomme jobsøgendes og arbejdsgiveres behov. Træffe foranstaltninger til fremme af tidsubegrænsede ansættelser. Gøre noget ved de regionale forskelle og opsplitningen hvad angår indkomstgarantiordninger samt forbedre familiestøtten, herunder adgangen til børnepasning af høj kvalitet. Øge arbejdsmarkedsrelevansen af de videregående uddannelser. Gøre noget ved de regionale forskelle i resultaterne på uddannelsesområdet, navnlig ved at styrke læreruddannelsen og støtten til de enkelte studerende.

               3.

               Sikre passende og vedvarende investeringer i forskning og innovation samt styrke styringen heraf på samtlige forvaltningsniveauer. Sikre en nøje og rettidig gennemførelse af loven om markedsenhed med henblik på gældende og kommende lovgivning.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juli 2017.

            På Rådets vegne

         T. TÕNISTE

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

      (3)  EUT C 92 af 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Den konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger, der er genberegnet af Kommissionen efter den metode, der er aftalt i fællesskab.

      (6)  Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti (EUT C 120 af 26.4.2013, s. 1).

      (7)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.


title: Den Europæiske Centralbanks henstilling af 14. december 2009 til Rådet for Den Europæiske Union om de eksterne revisorer i Central Bank and Financial Services Authority of Ireland (ECB/2009/26)

text:
               18.12.2009

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 308/1

      DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS HENSTILLING

   af 14. december 2009
   til Rådet for Den Europæiske Union om de eksterne revisorer i Central Bank and Financial Services Authority of Ireland
   (ECB/2009/26)
   2009/C 308/01
   STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —
   under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 27.1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og de nationale centralbanker revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB’s Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union.

               (2)

               Mandatet for de nuværende eksterne revisiorer for Central Bank and Financial Services Authority of Ireland udløb efter revisionen for regnskabsåret 2008. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2009.

               (3)

               Central Bank and Financial Services Authority of Ireland har valgt Deloitte & Touche som sine eksterne revisorer for regnskabsårene 2009 til 2011, —

         VEDTAGET FØLGENDE HENSTILLING:
   Det henstilles, at Deloitte & Touche udpeges som eksterne revisorer for Central Bank and Financial Services Authority of Ireland for regnskabsårene 2009 til 2011.

      Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 14. december 2009.

         Jean-Claude TRICHET

            Formand for ECB


title: Kommissionens henstilling nr. 539/78/EKSF af 20. februar 1978 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold for visse typer af forzinkede stålplader med oprindelse i Den tyske demokratiske Republik og Japan

text:
22 . 2 . 78                                 De Europæiske Fællesskabers Tidende                                 Nr. L 50/ 13
                                 KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr. 359/ 78 / EKSF
                                                      af 20 . februar 1978
                om indførelse af en midlertidig antidumpingtold for visse typer af forzinkede
                    stålplader med oprindelse i Den tyske demokratiske Republik og Japan
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE                                      hvad angar skaden for den berørte erhvervsgren, viser
FÆLLESSKABER HAR —                                                  de for Kommissionen forelagte oplysninger, at im
                                                                    porten til Fællesskabet af de pågældende produkter er
                                                                    øget, idet den samlet er steget fra 62 000 tons til
under henvisning til traktaten om oprettelsen af Det
                                                                    224 000 tons mellem 1974 og 1977 ; importen med
europæiske Kul- og Stålfællesskab, særlig artikel 74 og             oprindelse i Den tyske demokratiske Republik og Ja
86,
                                                                    pan er steget fra 34 000 tons til 70 000 tons i løbet af
                                                                    samme periode, og importen har følgelig kunnet opnå
under henvisning til Kommissionens henstilling 77/                  en samlet andel på 8 % og en andel på 5 % for så
329/ EKSF af 15 . april 1977 om beskyttelse mod dum                vidt angår importen med oprindelse i Den tyske de
ping, præmier eller subventioner fra lande, der ikke til           mokratiske Republik og Japan samt leverancerne fra
hører Det europæiske Kul - og Stålfællesskab ('), æn               Polen og Spanien, som allerede er pålagt en midlerti
dret ved henstilling nr. 3004/77/ EKSF (2), særlig arti            dig antidumpingtold ; oplysningerne viser endvidere,
kel 15 og 19,                                                       at Fællesskabets jern - og stålindustri befinder sig i en
                                                                    krisesituation præget af afskedigelser af og arbejdstids
                                                                    nedsættelser for de ansatte, hvis antal er faldet fra
under henvisning til udtalelse fra Det rådgivende Ud               780 000 til 720 000 mellem 1974 og 1977 ; det frem
valg nedsat i henhold til henstilling 77/329/ EKSF, og              går sluttelig af oplysningerne, at Fællesskabets jern - og
                                                                    stålindustri har haft faldende overskud eller betydelige
ud fra følgende betragtninger :                                     tab i de fleste af de berørte virksomheder ;
Kommissionen har modtaget en klage, der er indgivet
på den pågældende fællesskabsindustris vegne, og som
indeholder beviser for forekomsten af dumping vedrø                importpriserne pa leverancer med oprindelse i Den
rende visse typer af forzinkede stålplader med oprin               tyske demokratiske Republik og Japan er lavere end
delse i Den tyske demokratiske Republik og Japan og                 Fællesskabets producenters allerede lave priser og for
visse andre lande, samt beviser for en deraf følgende               stærker således pristrykket inden for Fællesskabet, hvil
væsentlig skade ;                                                   ket truer med at forvolde væsentlig skade for Fælles
                                                                    skabets industri eller for en større del af denne :
Kommissionen har offentliggjort basispriserne (3), fast
sat på grundlag af den laveste normale pris eller de la
veste normale produktionsomkostninger i det eller de                Kommissionen er af en medlemsstat blevet anmodet
leverandørlande, i hvilke der hersker normale konkur
                                                                    om øjeblikkelig indgriben ;
rencevilkår ; heri er indbefattet transport- og forsik
ringsomkostninger samt told ;
importprisen til Fællesskabet på de produkter, som er               i betragtning af den alvorlige situation, som præger
genstand for klagen, er blevet sammenlignet med                     Fællesskabets jern - og stålindustri, er det i Fællesska
disse basispriser ;                                                 bets interesse nødvendigt at gribe ind omgående ;
det fremgår af en foreløbig undersøgelse på grundlag
af denne sammenligning, at disse produkter med op
rindelse i Den tyske demokratiske Republik og Japan                 det påhviler Kommissionen, uden at dette foregriber
tilbydes indført i Fællesskabet (det britiske marked) til           udfaldet af den i henhold til artikel 1 1 i henstilling
priser, som ligger under basispriserne, og at der forelig          77/329/EKSF indledte undersøgelse, omgående at
ger dumping, hvis margen udgøres af denne prisfor                  træffe beslutning om indførelse af foreløbige foranstalt
skel ;                                                              ninger i form af en midlertidig antidumping told på
                                                                    importen af de pågældende produkter med oprindelse
(') EFT nr. L 114 af 5. 5. 1977, s. 6.                              i Den tyske demokratiske Republik og Japan, hvis sats
(2) EFT nr. L 352 af 31 . 12. 1977, s. 13 .                         svarer til forskellen mellem den af Kommissionen of
(3) Jf. Kommissionens meddelelse af 31 . december 1977 om
    basispriserne for visse jern- og stålprodukter, EFT nr. L       fentliggjorte basispris for dette produkt og dets import
    353 af 31 . 12. 1977, s. 1 .                                    pris i Fællesskabet —
 ---pagebreak--- Nr. L 50/ 14                            De Europæiske Fællesskabers Tidende                                22 . 2. 78
RETTET FØLGENDE HENSTILLING :                                                       Artikel 3
                        Artikel 1                           Denne henstilling meddeles medlemsstaterne.
1 . En midlertidig antidumpingtold indføres på føl
gende produkter med oprindelse i Denne tyske demo          Den træder i kraft for hver medlemsstat på datoen for
kratiske Republik og Japan :                                offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Ti
                                                            dende.
— jern - og stålplader, forzinkede på anden måde end
    elektrolytisk,                                          Den anvendes, med forbehold af bestemmelserne i ar
— position i den fælles toldtarif : 73.13 B IV c),          tikel 18 i henstilling 77/329/ EKSF, indtil ikrafttrædel
— NIMEXE-kode 73.13-68 og 73.13-72.                         sen af en retsakt fra Kommissionen, som enten fastsæt
                                                            ter endelige foranstaltninger eller forlænger gyldig
2.    Denne told er lig med forskellen mellem den af        hedsperioden for den midlertidige told ; den anvendes
Kommissionen offentliggjorte faktiske pris (basispris       dog højst i en periode på 3 måneder.
plus tillæg) på dette produkt og den faktiske kontrahe
rede pris (basispris plus tillæg) på det samme produkt
fastsat franko grænse, fortoldet.
3 . De gældende bestemmelser for opkrævning af              Udfærdiget i Bruxelles, den 20. februar 1978 .
told anvendes på opkrævningen af denne told.
                        Artikel 2
                                                                                På Kommissionens vegne
De i artikel 1 omhandlede produkters overgang til fri                                  Étienne DAVIGNON
omsætning i Fællesskabet er betinget af, at der stilles
en sikkerhed, der svarer til den midlertidige told.                                Medlem af Kommissionen


Avis juridique important

|

52003HB0011

Den Europæiske Centralbanks henstilling af 3. oktober 2003 denne henstilling er rettet til rådet for Den Europæiske Union vedrørende Banque centrale du Luxembourgs eksterne revisorer (ECB/2003/11)

EU-Tidende nr. C 247 af 15/10/2003 s. 0016 - 0016

Den Europæiske Centralbanks henstillingaf 3. oktober 2003denne henstilling er rettet til rådet for Den Europæiske Union vedrørende Banque centrale du Luxembourgs eksterne revisorer(ECB/2003/11)(2003/C 247/06)STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK,som henviser til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 27.1, ogud fra følgende betragtninger:(1) Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for Eurosystemets nationale centralbanker revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB's Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union.(2) Mandatet for Banque centrale du Luxembourgs nuværende eksterne revisorer vil ikke blive fornyet, når det efter fem år udløber ved udgangen af 2003. Det er derfor nødvvendigt at udnævne eksterne revisorer fra 2004.(3) Banque centrale du Luxembourg har valgt nye eksterne revisorer i overensstemmelse med reglerne om offentlige indkøb, og ECB er af den opfattelse, at de opfylder de nødvendige krav.(4) De eksterne revisorers mandatperiode er et år og kan fornys,HENSTILLER FØLGENDE:Deloitte &  Touche Luxembourg udnævnes som eksterne revisorer for Banque centrale du Luxembourg for regnskabsåret 2004.Denne henstilling offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 3. oktober 2003.Willem F. DuisenbergFormand for ECB


Avis juridique important

|

32004H0406(01)

Rådets henstilling af 30. marts 2004 vedrørende retningslinjer for udtagning af prøver af beslaglagt narkotika

EU-Tidende nr. C 086 af 06/04/2004 s. 0010 - 0011

Rådets henstillingaf 30. marts 2004vedrørende retningslinjer for udtagning af prøver af beslaglagt narkotika(2004/C 86/04)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,som henviser til:FN's enkeltkonvention af 1961 angående narkotiske midler, som ændret ved protokollen af 1972 til ændring af enkeltkonventionen,FN's konvention af 1971 om psykotrope stoffer,FN's konvention af 1988 imod ulovlig handel med narkotika og psykotrope stoffer,Den Europæiske Unions narkotikahandlingsplan (2002-2004), godkendt af Det Europæiske Råd i juni 2000 i Feira,Rådets afgørelse 2001/419/RIA af 28. maj 2001 om fremsendelse af udtagne prøver af kontrollerede stoffer(1),de retningslinjer for repræsentativ udtagning af narkotikaprøver, som Det Europæiske Net af Retsmedicinske/Kriminaltekniske Institutter vedtog i november 2003, ogsom tager følgende i betragtning:(1) Et af Den Europæiske Unions mål er den gradvise oprettelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed.(2) Inden for dette område er det vigtigt med en samlet og effektiv bekæmpelse af kriminalitet, herunder kriminalitet med tilknytning til organiseret ulovlig narkotikahandel.(3) Ved "narkotika" og "psykotrope" stoffer forstås de stoffer, der er opført på listerne i de respektive FN-konventioner, og alle stoffer, der er underkastet kontrolforanstaltninger i medfør af artikel 5, stk. 1, i Rådets fælles aktion 97/396/RIA af 16. juni 1997 vedrørende udveksling af oplysninger, risikovurdering og kontrol med nye former for syntetisk narkotika(2).(4) Man bør sikre indsamling, analyse og formidling af objektive, pålidelige og sammenlignelige oplysninger om narkotikaproblemet, således som det er fastsat i EU's narkotikahandlingsplan.(5) Det fremgår af EU's narkotikahandlingsplan, at medlemsstaterne gennem deres retsvidenskabelige laboratorier skal udveksle oplysninger om analyser af prøver, der stammer fra beslaglæggelser af syntetisk narkotika.(6) Med henblik herpå bør nogle retningslinjer for udtagning af prøver følges.(7) Disse retningslinjer bør være praktisk anvendelige og må ikke medføre en unødvendig stor arbejdsbyrde for laboratorierne, så analyserne tager uacceptabelt lang tid.(8) Retningslinjerne bør også tage sigte på at beskytte effektstyringen af fremsendte prøver for i videst muligt omfang at sikre, at prøverne kan anvendes som bevis i forbindelse med efterforskningen af narkotikarelateret kriminalitet.(9) Det vil bidrage til at forbedre retsafgørelser og domme samt lette arbejdet for de embedsmænd, der beskæftiger sig med narkotikabekæmpelse i dens forskellige faser, hvis sådanne retningslinjer anvendes i disse spørgsmål,HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:at de i den fase, hvor de udtager prøver af beslaglagt narkotika med henblik på analyse:1. hvor dette ikke allerede er sket, indfører en ordning med udtagning af prøver i henhold til internationalt accepterede retningslinjer og endvidere anvender disse retningslinjer, navnlig i de tilfælde, hvor resultaterne af prøveudtagningen må formodes at være relevante for andre medlemsstater,2. opfatter retningslinjerne fra Det Europæiske Net af Retsmedicinske/Kriminaltekniske Institutter fra november 2003 for repræsentativ udtagning af narkotikaprøver som et godt grundlag for at sikre fremgangsmåden for prøveudtagning,3. anser følgende som mindstestandarder for prøveudtagning i store internationale sager:a) en detaljeret rapport (beskrivelse af prøverne, prøvenumre, vægt, emballage, oprindelse, ydre kendetegn, udseende, billeder mv.) af narkotika, der er beslaglagt af de retshåndhævende myndigheder med henblik på kriminalteknisk undersøgelse og anvendelse som bevismidler i rettenb) en prøveudtagningsteknik, der bygger på den hypergeometriske metode eller den såkaldte Bayes' metode med et konfidensniveau på 95 % og et proportionsniveau på 50 % (for mindst halvdelen af prøverne) eller på den metode, der anbefales af FN,4. finder, at de mindstestandarder for prøveudtagning der anvendes i én medlemsstat, kan tages i betragtning i andre medlemsstater i overensstemmelse med national lovgivning,5. træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre effektstyringen i forbindelse med fremsendelse af prøver.(1) EFT L 150 af 6.6.2001, s. 1.(2) EFT L 167 af 25.6.1997, s. 1.