title: Rådets henstilling af 14. juli 2015 om Kroatiens nationale reformprogram for 2015 og med Rådets udtalelse om Kroatiens konvergensprogram for 2015

text:
               18.8.2015

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 272/56

         RÅDETS HENSTILLING
   af 14. juli 2015
   om Kroatiens nationale reformprogram for 2015 og med Rådets udtalelse om Kroatiens konvergensprogram for 2015
   (2015/C 272/15)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,
   som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker. Strategien fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 14. juli 2015 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker, og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3). Disse udgør tilsammen de »integrerede retningslinjer«, som medlemsstaterne blev opfordret til at tage i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 8. juli 2014 vedtog Rådet en henstilling (4) om Kroatiens nationale reformprogram for 2014 og afgav sin udtalelse om Kroatiens opdaterede konvergensprogram for 2014.

               (4)

               Den 28. november 2014 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester om samordning af de økonomiske politikker 2015. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Kroatien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (5)

               Den 18. december 2014 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne om at fremme investeringer, intensivere strukturreformer og forfølge en ansvarlig vækstfremmende finanspolitisk konsolidering.

               (6)

               Den 26. februar 2015 offentliggjorde Kommissionen sin landerapport om Kroatien for 2015. Heri blev Kroatiens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget den 8. juli 2014, analyseret. Landerapporten indeholder også resultaterne af en dybdegående undersøgelse, jf. artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionen konkluderede af sin analyse, at Kroatien har uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer, som kræver afgørende politiske tiltag og specifik overvågning. I en situation med dæmpet vækst, forsinket omstrukturering af virksomheder og elendige resultater for beskæftigelsen er risiciene i forbindelse med en svag konkurrenceevne, høj gældsætning over for udlandet og stigende offentlig gæld kombineret med en svag offentlig styring vokset betydeligt.

               (7)

               Efter offentliggørelsen af landerapporten indledte de kroatiske myndigheder i marts 2015 en dialog med Kommissionens tjenestegrene om de reformer, der hastede mest for at løse problemet med de alt for store makroøkonomiske ubalancer. Myndighederne havde en konstruktiv tilgang til dialogen og bebudede en række relevante foranstaltninger, bl.a. at mindske de skattelignende afgifter i 2016 og 2017, rationalisere systemet med statslige myndigheder og regionale enheder under den centrale statsforvaltning, skabe incitament til en frivillig sammenlægning af lokale myndigheder, mindske den lovgivningsmæssige usikkerhed og styrke statsrevisionen. Der blev redegjort nærmere for reformplanerne på en række andre områder såsom at mindske de administrative byrder på virksomheder og forbedre forvaltningspraksis i statsejede virksomheder. Ambitionerne ligger dog under forventningerne på en række områder, navnlig med hensyn til at stramme op på reglerne for tidlig pensionering og offentliggøre og efterkomme resultaterne af analysen af udgifterne, selv om der blev fremlagt visse supplerende foranstaltninger for delvis at kompensere for manglerne.

               (8)

               Kroatien er på nuværende tidspunkt under den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten. Regeringen har i sit konvergensprogram for 2015 planlagt at korrigere det alt for store underskud inden 2017, hvilket ikke er i overensstemmelse med den tidsfrist, som Rådet henstillede, nemlig inden 2016. Regeringens plan er gradvis at reducere det samlede underskud til 5,0 % af BNP i 2015, 3,9 % i 2016 og yderligere til 2,7 % af BNP i 2017. I henhold til konvergensprogrammet forventes den offentlige gældskvote at nå op på 92,5 % i 2017 og stabilisere sig på 92,4 % i 2018. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, synes en anelse positivt, da vækstprognosen i konvergensprogrammet svarer til Kommissionens forårsprognose, mens den underliggende konsolideringsindsats i konvergensprogrammet er større. Der er kun delvis redegjort for de foranstaltninger, der skal understøtte de planlagte mål for underskuddet fra 2015 og fremefter. På grundlag af Kommissionens forårsprognose 2015 forventes der ikke en rettidig og varig korrektion af det alt for store underskud inden 2016. Ud fra omfanget af de foranstaltninger, der blev skønnet nødvendige, var den finanspolitiske indsats i 2014 i overensstemmelse med Rådets henstilling. Det er også tilfældet i kumulative termer i 2014 og 2015 trods det forventede underskud i 2015. Den (tilpassede) ændring i den strukturelle balance i 2014-2015 ligger imidlertid under det, der blev henstillet. I 2016 ligger den finanspolitiske indsats under Rådets henstilling. Der vil derfor være behov for yderligere strukturelle foranstaltninger. Rådet finder på grundlag af dets vurdering af konvergensprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2015, at der er risiko for, at Kroatien ikke vil opfylde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.

               (9)

               Den 23. april 2015 fremlagde Kroatien sit nationale reformprogram for 2015 og den 30. april 2015 sit konvergensprogram for 2015. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (10)

               Kroatien er på nuværende tidspunkt ved at gennemgå sine udgifter med henblik på at opnå øget effektivitet, navnlig hvad angår udgifterne til lønninger, socialsikring og subsidier, samt skabe tilstrækkeligt finanspolitisk spillerum til at prioritere vækstfremmende udgifter og investeringer. Kroatiens indtægter fra løbende ejendomsskat som andel af BNP er de næstlaveste i Unionen. Der er det seneste år truffet skridt til at forbedre overholdelsen af skattereglerne, bl.a. foranstaltninger for at bekæmpe momssvig, og der er nu brug for handling. Kroatiens finanspolitiske ramme er blevet styrket takket være de nylige reformer, men der er fortsat betydelige udfordringer. Svagheder, hvad angår en effektiv kontrol med udgifterne og en konsekvent overholdelse af de budgetmæssige begrænsninger, har en negativ indvirkning på den finanspolitiske beslutningstagning og revisionsresultaterne. Den hurtigt stigende offentlige gæld kræver en langt mere aktiv tilgang til gældsstyring.

               (11)

               Pensionssystemet lider under det store antal tidligt pensionerede, et alt for generøst system for tidlig pensionering inden for visse erhverv og en række særlige pensionsordninger. De forholdsmæssigt lave eller ikkeeksisterende pensionsnedsættelser for bestemte arbejdstagere i tilfælde af tidlig pensionering gør det let tidligt at forlade arbejdsmarkedet. Forskellen mellem den laveste tidlige pensionsalder og den lovbestemte pensionsalder er også stor sammenlignet med gennemsnittet i EU, der er på under tre år. Derudover er systemet meget fragmenteret, hvilket medfører udgifter til standardpensioner. Som følge heraf er cost-benefit-forholdet i pensionssystemet lavere end i de fleste medlemsstater, selv om udgifterne til det er sammenlignelige. Hvad angår sundhedssektoren, skaber de tilbagevendende restancer fortsat finanspolitiske risici. Der er iværksat foranstaltninger for at rationalisere hospitalsudgifterne, men gennemførelsen heraf er forbundet med risici. Budgetforøgelsen på 10 % dækker kun delvis behovene for finansiering; det vil være nødvendigt med yderligere effektivitetsbesparelser for at sikre, at der i 2017 slet ingen restancer er.

               (12)

               Den begrænsede løntilpasning i perioden efter krisen har haft negative virkninger for beskæftigelsen. Den omfattende analyse af praksis med hensyn til løndannelse og lønfastsættelse, der blev afsluttet i 2014, viste, at systemet ikke var fleksibelt nok til at sikre tilpasningen til forandringerne i de makroøkonomiske forhold. En række særlige svagheder vedrører de store forskelle mellem den private og den offentlige sektor, bl.a. statsejede virksomheder, udvidelsen af kollektive overenskomster til parter, der ikke har undertegnet dem, og problemer i forbindelse med forældede overenskomsters ophør. Det er nødvendigt, at analysen følges op af konkrete politiske foranstaltninger. Det er også vigtigt at overvåge virkningerne af arbejdsmarkedsreformen fra 2013-2014.

               (13)

               Arbejdsstyrken påvirkes negativt af den hurtigt aldrende befolkning kombineret med den lave erhvervsfrekvens, navnlig blandt unge og arbejdstagere over 50 år. Trods de øgede udgifter til aktive arbejdsmarkedspolitikker, og selv om disse dækker bredere, når de stadig ikke tilstrækkeligt langt ud, hvad angår langtidsledige, ældre arbejdstagere og unge, der ikke er under uddannelse eller i beskæftigelse. Den andel af befolkningen, der får en videregående uddannelse, er blandt de laveste i Unionen. Mismatchet mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer og svaghederne i uddannelsessystemet virker afskrækkende og får færre til at vælge en videregående uddannelse. Den uformelle økonomis størrelse er fortsat en af de vedvarende udfordringer og medfører en høj forekomst af sort arbejde. Det er nu nødvendigt at gennemføre de foranstaltninger, som kommissionen til bekæmpelse af sort arbejde indkredsede i slutningen af 2014. Der findes på nuværende tidspunkt 80 forskellige sociale ydelser og programmer. Konsolideringen af ydelserne er startet, men der er behov for yderligere reformer i 2015 for at forbedre ydelsernes dækning og tilstrækkelighed.

               (14)

               Fordelingen af kompetencerne mellem nationalt og lokalt plan er komplekst og fragmenteret, hvilket skader forvaltningen af de offentlige finanser og forhindrer en effektiv anvendelse af de offentlige udgifter. Den nuværende fordeling af de politiske opgaver og de administrative svagheder hos de lokale myndigheder har direkte indflydelse på en række områder såsom skatteopkrævningen, tildelingen af sociale ydelser, forvaltningen af de europæiske struktur- og investeringsfonde, offentlige udbud og leveringen af offentlige tjenesteydelser. Som en kortsigtet foranstaltning har myndighederne planlagt at indføre mekanismer, der skal give incitament til frivillige sammenlægninger eller koordinering af selvstyrende enheder. På grundlag af analysen fra 2014 er der sket fremskridt på centralt plan med reformen og rationaliseringen af systemet af statslige myndigheder.

               (15)

               Kroatiens erhvervsliv lider under de store institutionelle mangler, herunder ustabil regulering, svag kontrol med lovgivningens kvalitet, store udgifter til at overholde lovgivningen, diskriminatorisk praksis og for store hindringer for tjenesteydere, store administrative byrder, et utal af skattelignende afgifter, begrænset gennemsigtighed og forudsigelighed i den måde, hvorpå forvaltningen arbejder, navnlig på lokalt plan, uensartet udviklede elektroniske kommunikationskanaler og langvarige retssager, navnlig ved civil- og handelsretterne, hvor der behov for at forbedre forvaltningen af sager. Den nye strategi til bekæmpelse af korruption mangler fokus og en tilstrækkelig detaljeringsgrad; der bør tages fat herpå ved hjælp af en handlingsplan til gennemførelse af strategien.

               (16)

               Tilsynet med offentlige virksomheder er ufuldstændigt, hvad angår virksomheder, der er oprettet på lokalt plan, og subsidier til større offentlige virksomheder. Myndighederne har planlagt at mindske antallet af »strategiske« virksomheder og optrappe privatiseringen. Der er behov for at gøre yderligere fremskridt, hvad angår kvaliteten af forvaltningspraksis, herunder en styrkelse og harmonisering af tilsynet på tværs af forskellige statsejede virksomheder. Udnævnelsen af bestyrelsesmedlemmer er ikke gennemsigtig, og kravene til kompetencer er relativt beskedne, hvilket forhindrer en sund forvaltning af offentlig ejendom.

               (17)

               En vigtig forudsætning for at lette de betydelige følger af den gældsnedbringelse, som det kroatiske erhvervsliv står over for at skulle foretage, og fremme en kultur med tidlig omstrukturering og »en ny chance« er, at der indføres effektive og gennemsigtige retsregler for redning og rekonstruktion af virksomheder på et tidligt tidspunkt. Vurderingen af lovgivningen vedrørende rekonstruktion viser, at den forudgående effektivitet af den nuværende lovgivningsramme er blandt de laveste i Unionen. Der er blevet iværksat en reform af lovgivningen vedrørende rekonstruktion, som forventes vedtaget i parlamentet i første halvdel af 2015. Den kroatiske bank for genopbygning og udvikling spiller en vigtig rolle for Kroatiens genopretning. Den er direkte udsat for kreditrisici, som kan påvirke de offentlige finanser. Det er vigtigt, at den sættes under prudentielt tilsyn og effektiv virksomhedsledelse. Der er også plads til at forbedre strukturen og gennemsigtigheden i forbindelse med ordningerne for ledelsens ansvarlighed. Efter at der er opstået kreditrisici som følge af valutasvingninger, er det nødvendigt at finde en langsigtet løsning, der er forholdsmæssig og rimelig og baseret på et solidt retsgrundlag, og som fokuserer på at hjælpe de mest nødlidende låntagere.

               (18)

               Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Kroatiens økonomiske politik og offentliggjort den i landerapporten for 2015. Den har også vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, som Kroatien har truffet som opfølgning på de henstillinger, der blev rettet til landet de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til, hvor relevante de er for at sikre en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Kroatien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til fremtidige beslutninger på nationalt plan. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1 til 6 nedenfor.

               (19)

               På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået konvergensprogrammet, og Rådets udtalelse (5) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (20)

               På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og konvergensprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 1 til 6 nedenfor,

         HENSTILLER, at Kroatien i perioden 2015-2016 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.

               Sikre en varig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden 2016 ved at træffe de nødvendige foranstaltninger i 2015 og styrke budgetstrategien for 2016. Offentliggøre og efterkomme resultaterne af udgiftsanalysen. Forbedre kontrollen med udgifterne på centralt og lokalt plan, navnlig ved at indføre sanktionsmekanismer for enheder, der overtræder budgetgrænserne. Vedtage loven om finanspolitisk ansvarlighed og styrke statsrevisionens rolle. Indføre løbende ejendomsskatter og forbedre overholdelsen af momsreglerne. Styrke forvaltningen af den offentlige gæld, navnlig ved hvert år at offentliggøre en strategi for gældsstyring og sikre tilstrækkelige finanser.

               2.

               Forebygge tidlig pensionering ved at øge pensionsnedsættelserne, når arbejdstagere forlader arbejdsmarkedet tidligt. Sikre, at udgifterne til pensioner rækker og anvendes effektivt ved at stramme op på definitionen af, hvad der skal forstås ved hårde og farlige erhverv. Tackle de finanspolitiske risici i sundhedssektoren.

               3.

               Tage fat på svaghederne i rammen for lønfastsættelse i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis for at fremme tilpasningen af lønningerne til produktiviteten og de makroøkonomiske forhold. Styrke incitamenterne for arbejdsløse og inaktive til at påtage sig lønnet beskæftigelse. På grundlag af gennemgangen i 2014 gennemføre reformen af det sociale beskyttelsessystem og yderligere konsolidere de sociale ydelser ved at sikre større målretning og fjerne overlapninger.

               4.

               Mindske omfanget af fragmentering og overlapning mellem de centrale og de lokale myndigheder ved at indføre en ny model for funktionel fordeling af kompetencer og rationalisere systemet af statslige myndigheder. Øge gennemsigtigheden og ansvarligheden i de offentlige virksomheder, navnlig hvad angår udnævnelsen af ledelsen og kravene til kompetencer. Fremskynde børsnoteringen af pakker af minoritetsaktieposter i offentlige virksomheder og privatiseringer.

               5.

               I væsentlig grad mindske de skattelignende afgifter og fjerne alt for store hindringer for tjenesteydere. Indkredse og gennemføre foranstaltninger for at forbedre retssystemets effektivitet og kvalitet, navnlig civil- og handelsretterne.

               6.

               Styrke rammerne for rekonstruktion og insolvens for virksomheder for at gøre det lettere at omlægge gælden og indføre en personlig insolvensprocedure. Styrke den finansielle sektors kapacitet til at støtte genopretningen med henblik på de udfordringer, der følger af misligholdte virksomhedslån og realkreditlån i fremmed valuta, og svag forvaltningspraksis i visse institutioner.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juli 2015.

            På Rådets vegne

         P. GRAMEGNA

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1

      (2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Opretholdt ved Rådets afgørelse 2014/322/EU af 6. maj 2014 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker for 2014 (EUT L 165 af 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Rådets henstilling af 8. juli 2014 om Kroatiens nationale reformprogram for 2014 og med Rådets udtalelse om Kroatiens konvergensprogram for 2014 (EUT C 247 af 29.7.2014, s. 50).

      (5)  I henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.


Avis juridique important

|

32004H0296

Rådets henstilling af 30. marts 2004 om udnævnelse af et medlem af direktionen for Den Europæiske Centralbank

EU-Tidende nr. L 097 af 01/04/2004 s. 0065 - 0065

Rådets henstillingaf 30. marts 2004om udnævnelse af et medlem af direktionen for Den Europæiske Centralbank(2004/296/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION -som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 112, stk. 2, litra b), og artikel 122, stk. 4, samt artikel 11.2 og artikel 43.3 i protokollen om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank -INDSTILLER:José Manuel GONZÁLEZ-PÁRAMO som medlem af direktionen for Den Europæiske Centralbank for en periode på otte år med virkning fra den 1. juni 2004.Denne henstilling forelægges med henblik på afgørelse for stats- og regeringscheferne for de af Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater, der har euroen som valuta, efter høring af Europa-Parlamentet og Styrelsesrådet for Den Europæiske Centralbank.Denne henstilling offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 30. marts 2004.På Rådets vegneM. McDowellFormand


title: Den Europæiske Centralbanks henstilling af 14. juli 2016 til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Eesti Pank (ECB/2016/20)

text:
               22.7.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 266/1

         DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS HENSTILLING
   af 14. juli 2016
   til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Eesti Pank
   (ECB/2016/20)
   (2016/C 266/01)
   STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —
   under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 27.1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta, revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB's Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union.

               (2)

               Mandatet for Eesti Panks nuværende eksterne revisorer, AS Deloitte Audit Eesti, udløb efter revisionen for regnskabsåret 2015. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2016.

               (3)

               Eesti Pank har valgt KPMG Baltics OÜ som sine eksterne revisorer for regnskabsårene 2016-2020 —

         VEDTAGET DENNE HENSTILLING:
   Det henstilles, at KPMG Baltics OÜ udnævnes til eksterne revisorer for Eesti Pank for regnskabsårene 2016-2020.

      Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 14. juli 2016.

         Mario DRAGHI

            Formand for ECB


Avis juridique important

|

31983K0376

Kommissionens henstilling nr. 376/83/EKSF af 14. februar 1983 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse plader af jern og stål med oprindelse i Brasilien

EF-Tidende nr. L 045 af 17/02/1983 s. 0014 - 0016

*****  KOMMISSIONENS  HENSTILLING Nr. 376/83/EKSF  af 14. februar 1983  om indfoerelse af en midlertidig antidumpingtold paa importen af visse plader af jern og staal med oprindelse i Brasilien  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab,  under henvisning til Kommissionens henstilling nr. 3018/79/EKSF af 21. december 1979 om beskyttelse mod dumpet eller subsidieret import fra lande, der ikke tilhoerer Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab (1), senest aendret ved henstilling nr. 3025/82/EKSF (2), saerlig artikel 11,  efter hoering i det raadgivende udvalg, der er nedsat i henhold til naevnte henstilling, og  ud fra foelgende betragtninger:  Kommissionen modtog i maj 1982 en klage indgivet af Walzstahl-Vereinigung, Duesseldorf, paa vegne af naesten alle faellesskabsproducenter af plader af jern og staal, kan varmtvalsede, af tykkelse 3 mm eller derover;  klagen indeholdt tilstraekkelige beviser for, at der fandt dumping sted med hensyn til den tilsvarende vare med oprindelse i Brasilien, og at der som foelge heraf forvoldtes vaesentlig skade, og Kommissionen offentliggjorde derfor en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende (3) om indledning af en procedure vedroerende importen af visse plader af jern og staal med oprindelse i Brasilien, og ivaerksatte en undersoegelse af sagen paa faellesskabsplan;  Kommissionen underrettede officielt de eksportoerer og importoerer, den vidste var beroert af sagen, samt repraesentanter for eksportlandet og klagerne;  Kommissionen gav alle direkte beroerte parter lejlighed til at give deres mening til kende skriftligt og til at blive hoert mundtligt; eksportoererne og flere af importoererne benyttede sig af lejligheden til at give deres mening til kende skriftligt;  med henblik paa foreloebigt at fastslaa dumpingimportens og skadens omfang indhentede og efterproevede Kommissionen alle de oplysninger, den fandt noedvendige; Kommissionen aflagde kontrolbesoeg hos Stahlwerke Peine-Salzgitter AG, Salzgitter, Thyssen AG, Duisburg, og Arbed Saarstahl GmbH , Voelklingen; Kommissionen foretog ligeledes en undersoegelse paa stedet hos Itoh O & Co GmbH, Duesseldorf, som var den eneste importoer, der havde besvaret Kommissionens spoergeskema, samt hos Thyssen Stahl Union, Duesseldorf; de brasilianske myndigheder modsatte sig kontrolbesoeg hos de tre brasilianske eksportoerer, COSIPA, São Paulo, CSN, Rio de Janeiro, og USIMINAS, Belo Monizonte;  Kommissionen valgte perioden fra den 1. august 1981 til den 31. juli 1982 som grundlag for dumpingundersoegelsen;  for foreloebigt at fastslaa, om der fandt dumping sted, sammenlignede Kommissionen fra sag til sag de brasilianske eksportpriser med den normale vaerdi for varer af foerste kvalitet solgt i undersoegelsesperioden;  Kommissionen fastsatte den normale vaerdi for de varer, der var omhandlet af undersoegelsen, paa grundlag af de offentliggjorte basispriser (basis + tillaeg) for import af varer af samme kvalitet og dimensioner i undersoegelsesperioden;  eksportpriserne blev fastsat paa grundlag af de priser, der skriftligt blev forelagt Kommissionen af de brasilianske eksportoerer, og som var betalt eller skulle betales for varer solgt til eksport til Faellesskabet; ved sammenligningen med den normale vaerdi blev disse priser ved hjaelp af de oplysninger, Kommissionen havde til raadighed vedroerende soetransport og forsikring, justeret til cif Faellesskabets graense, fortoldet;  af denne sammenligning fremgik det, at der var tale om en vejet gennemsnitlig dumpingmargen paa 25,4 % for COSIPA og paa 23,7 % for USIMINAS; CSN havde ogsaa eksporteret tilsvarende varer til Faellesskabet, men der forelaa ingen oplysninger om maengder og priser; det var rimeligt at beregne en samlet margen for disse tre eksportselskaber, eftersom de alle er medlemmer af den statsejede Siderbras-gruppe; denne vejede gennemsnitlige margen baseret paa COSIPA's og USIMINAS' eksport beregnedes til 24,3 %, svarende til 72,20 ECU/t;  hvad angaar de skadelige virkninger, fastslog Kommissionen, at indfoerslen i Faellesskabet af de paagaeldende varer med oprindelse i Brasilien steg fra 18 074 tons i 1981 til 89 808 tons i de foerste syv maaneder af 1982;  indfoerslen i Forbundsrepulikken Tyskland af disse varer udviste en speciel kraftig stigning fra 6 044 tons i 1980 til 14 744 tons i 1981 og til 81 094 tons i perioden fra januar til juli 1982; da stoerstedelen af denne import fra Brasilien blev udbudt til salg i Forbundsrepublikken Tyskland, som tegner sig for en vaesentlig del af den samlede faellesskabsproduktion af de paagaeldende varer, koncentrerede Kommissionen sin undersoegelse om virkningerne af den brasilianske import paa markedet i denne medlemsstat; det fremgik af de foreliggende oplysninger, at denne imports andel af det tyske marked var steget fra 0,3 % i 1980 til 0,7 % i 1981 og til 5,5 % i perioden fra januar til juli 1982;  priserne paa denne import var saerligt lave; Kommissionen konstaterede, at flere importoerer havde videresolgt de importerede varer inden for faellesskabet til priser, som laa betydeligt under faellesskabsproducenternes listepriser paa leveringstidspunktet og under et prisniveau, der kunne give faellesskabsproducenterne daekning for deres omkostninger;  Kommissionen foretog ogsaa en undersoegelse af virkningerne af importen fra Brasilien for den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet; det fremgik af de for Kommissionen foreliggende oplysninger, at produktionen af tilsvarende varer i Forbundsrepublikken Tyskland i de foerste syv maaneder af 1982 laa paa 4,2 % under produktionsniveauet i 1980 og endog 7,4 % under produktionsniveauet i 1981; i foerste halvaar af 1982 laa de tyske producenters salg af tilsvarende varer i Tyskland paa 5,2 % under niveauet i 1980 og 12,9 % under 1981-niveauet, medens forbruget i de foerste syv maaneder af 1982 var mere end 8 % stoerre end i 1981 og 1980; fra januar til juli 1982 var den maanedlige gennemsnitlige indfoersel i Tyskland af tilsvarende varer fra andre medlemsstater 14 513 tons lavere end i 1980 og 10 548 tons lavere end i 1981;  Kommissionen tog ogsaa hensyn til, at Faellesskabets staalindustri befinder sig i en krisesituation; den samlede staalproduktion er skaaret betydeligt ned, og antallet af beskaeftigede faldt med 244 700 eller 30,8 % mellem 1974 og 1981; faellesskabsproducenterne er fortsat i en situation med meget lav kapacitetsudnyttelse og staerkt nedsat fortjeneste eller med tab;  for at afhjaelpe denne situation tilstraebes det gennem Faellesskabets staalpolitik ved hjaelp af interne og eksterne foranstaltninger at sikre et tilstraekkelig hoejt prisniveau for de paagaeldende varer ved salg inden for Faellesskabet; de interne foranstaltninger omfatter produktionskvoter for EKSF-selskaber og en forpligtelse til at overholde visse priser; for at holde importen inden for rimelige graenser har Faellesskabet indgaaet staalarrangementer med en lang raekke leverandoerlande; disse arrangementer indeholder bestemmelser om kvantitative lofter for eksporten til Faellesskabet og overholdelse af de i arrangementet fastsatte priser, som er naert knyttet til prisudviklingen i Faellesskabet;  de for faellesskabsproducenterne gaeldende produktionskvoter justeres periodisk paa grundlag af en prognose over udviklingen i udbud og efterspoergsel for de paagaeldende, idet der tages hensyn til udviklingen i importen fra tredjelande, herunder ogsaa lande, hvis eksport ikke er omfattet af et bilateralt arrangement med Faellesskabet; enhver kraftig foroegelse af importen fra saadanne lande, som f.eks. Brasilien, noedvendiggoer en saenkning af faellesskabsproducenternes kvoter, hvorved deres indirekte omkostninger foroeges, og deres fortjeneste formindskes yderligere;  indfoerslen i Faellesskabet af betydelige maengder dumpingvarer indebaerer endvidere, at formaalet med de eksterne foranstaltninger, der er vedtaget inden for rammerne af Faellesskabets staalpolitik, kan drages i tvivl; tredjelande, der har indgaaet staalarrangementer med Faellesskabet, vil kun overholde og forny disse arrangementer, hvis de ser en rimelig chance for at saelge de fastsatte maengder til de aftalte priser; en betydelig import af dumpingvarer fra lande, der ikke er omfattet af et arrangement, oedelaegger ligevaegten ikke alene i det i Faellesskabet gaeldende system for fastsaettelse af maengder og priser, men ogsaa for saa vidt angaar de maengder og priser, der er aftalt med de fleste af leverandoerlandene;  Kommissionen har undersoegt, om der er forvoldt skade som foelge af andre faktorer, som hver for sig eller samlet kan have negative virkninger for den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet, saasom maengden af og priserne paa importen fra andre tredjelande; medens forbruget i Tyskland steg med mere end 14 000 tons pr. maaned mellem 1981 og 1982, var stigningstakten for indfoerslen i Forbundrepublikken Tyskland fra lande, der ikke er medlemmer af Faellesskabet langt mindre, idet den steg fra et maanedligt gennemsnit paa 44 654 tons i 1981 til et gennemsnit paa 53 495 tons i de foerste syv maaneder af 1982; i perioden fra januar til juni 1982 havde naesten tre fjerdedele af denne import oprindelse i lande, som har indgaaet et arrangement med Faellesskabet, og som maa overholde de fastsatte mindstepriser; de virkninger, der skyldes dumpingimporten fra Brasilien, som tegnede sig for over 62 % af importen fra lande, der ikke har indgaaet et arrangement med Faellesskabet, er blevet udskilt fra disse andre faktorer; i betragtning af den i forvejen yderst alvorlige situation, som den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet befinder sig i, samt de strukturomlaegningsbestraebelser der i oejeblikket udfoldes, har Kommissionen foreloebigt konkluderet, at dumpingimporten fra Brasilien forvolder eller truer med at forvolde vaesentlig skade for en erhvervsgren i Faellesskabet;  under disse omstaendigheder og for at forhindre, at der forvoldes yderligere skade i undersoegelsesperioden, er det af hensyn til Faellesskabets interesser noedvendigt omgaaende at gribe ind og indfoere en midlertidig antidumpingtold; under hensyntagen til omfanget af den forvoldte skade boer denne told vaere lig med den foreloebigt fastlagte dumpingmargen, idet der tages behoerigt hensyn til eventuelle prisnedslag, som kraeves af importoererne, og for hvilke der fremlaegges tilfredsstillende dokumentation for de kompetente nationale myndigheder; der boer fastsaettes en tidsfrist, inden for hvilken de beroerte parter efter indfoerelsen af den midlertidige told kan give deres mening til kende og anmode om at blive hoert mundtligt af Kommissionen -  RETTET FOELGENDE HENSTILLING:  Artikel 1  1. Der indfoeres en midlertidig antidumpingtold paa plader af jern og staal, kun varmtvalsede, at tykkelse 3 mm eller derover, henhoerende under pos. 73.13 B I ex a) i den faelles toldtarif, svarende til NIMEXE-nummer 73.13-17, 19, 21 og 23 og med oprindelse i Brasilien.  2. Tolden fastsaettes til 72,20 ECU/1 000 kg netto.  3. Tolden nedsaettes imidlertid, for saa vidt importoeren over for de kompetente nationale myndigheder paa tilfredsstillende maade godtgoer, at kvaliteten af de paagaeldende varer er ringere end den ringeste kvalitet, der er anfoert i den seneste af Kommissionen offentliggjorte meddelelse om basispriser.  4. Gaeldende bestemmelser for toldafgifter finder anvendelse paa told.  5. De i stk. 1 omhandlede varers overgang til fri omsaetning i Faellesskabet er betinget af sikkerhedsstillelse svarende til det midlertidige toldbeloeb.  Artikel 2  1. De beroerte parter kan inden en maaned fra tidspunktet for naervaerende henstillings ikrafttraeden give deres mening til kende og anmode om at blive hoert mundtligt af Kommissionen, jf. dog artikel 7, stk. 4, litra b) og c), i henstilling nr. 3018/79/EKSF.  2. Denne henstilling anvendes i fire maaneder, medmindre Raadet forinden traeffer endelige foranstaltninger, jf. dog artikel 11, 12 og 14 i henstilling nr. 3018/79/EKSF.  Artikel 3  Denne henstilling traeder i kraft dagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 14. februar 1983.  Paa Kommissionens vegne  Étienne DAVIGNON  Naestformand  (1) EFT nr. L 339 af 31. 12. 1979, s. 15.  (2) EFT nr. L 317 af 13. 11. 1982, s. 17.  (3) EFT nr. C 197 af 31. 7. 1982, s. 3.


Avis juridique important

|

31977H0714

77/714/EØF: Rådets Henstilling af 25. oktober 1977 om oprettelse af rådgivende organer eller udvalg i medlemsstaterne med henblik på at fremme kombineret produktion af varme og kraft og udnyttelsen af spildvarme

EF-Tidende nr. L 295 af 18/11/1977 s. 0005 - 0006 den græske specialudgave: Kapitel 12 bind 1 s. 0231  den spanske specialudgave: Kapitel 12 bind 3 s. 0038  den portugisiske specialudgave: Kapitel 12 bind 3 s. 0038

++++  RAADETS HENSTILLING  af 25 . oktober 1977  om oprettelse af raadgivende organer eller udvalg i medlemsstaterne med henblik paa at fremme kombineret produktion af varme og kraft og udnyttelsen af spildvarme   ( 77/714/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HENSTILLER -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ,  under henvisning til udkast fra Kommissionen , og  ud fra foelgende betragtninger :  I sin resolution af 17 . september 1974 om ny strategi for Faellesskabets energipolitik ( 1 ) godkendte Raadet som maalsaetning en " nedsaettelse af vaekstraten for forbruget i de enkelte stater ved foranstaltninger , der tilsigter rationel anvendelse af og besparelser for energi , uden at maalsaetningerne for den oekonomiske og samfundsmaessige udvikling herved saettes paa spil " ;  enhver forbedring i retning af mere rationel energiudnyttelse gavner miljoeet i almindelighed ;  i sin resolution af 17 . december 1974 om handlingsprogram for Faellesskabet vedroerende den rationelle udnyttelse af energi ( 2 ) tog Raadet til efterretning , at Kommissionen i sin meddelelse til Raadet om rationel udnyttelse af energi har opstillet et handlingsprogram for Faellesskabet herom ;  en mere rationel udnyttelse af energi kan opnaas ved i hoejere grad at anvende kombineret produktion af varme og kraft og ved at udnytte spildvarmen i industrisektoren , ved el-produktion og ved fjernvarme ;  indfoerelsen af denne teknik kraever , at en raekke komplicerede oekonomiske , tekniske , administrative og lovgivningsmaessige problemer loeses ;  loesningen af disse problemer afhaenger i overvejende grad af lokale , regionale og nationale faktorer ;  udveksling af oplysninger og samarbejde paa nationalt plan og paa faellesskabsplan vil bidrage til at loese problemerne paa lokalt og regionalt plan -  TIL MEDLEMSSTATERNE :  1 . at oprette et eller flere radgivende organer eller udvalg , for saa vidt de ikke allerede findes , som skal afgive udtalelse om samtlige foranstaltninger , der kan taenkes at oege varmeindustriens nyttevirkning samt fremme udbygningen af fjernvarme bla.a . ved :   - koncentrering af varmeproduktion og foroeget anvendelse af kombineret produktion af varme og kraft ,   - forbedring af kraftvaerkernes varmeudnyttelse ved udnyttelse af disses spildvarme ,   - forbedring af nyttevirkningen af varmeledninger og fordelingsanlaeg i forbindelse hermed i industrivirksomheder og byernes varmesystem , idet der tages hensyn til ledningernes holdbarhed ;  2 . med henblik herpaa at opfordre de raadgivende organer eller udvalg til at tage foelgende foranstaltninger i betragtning :   - udvidelse af samarbejdet mellem elektricitetsproducenter og -distributoerer og de industrier , der forbruger varme ,   - konstatering og fjernelse af de lovgivningsmaessige , administrative eller takstmaessige hindringer for udviklingen af kombineret produktion af varme og kraft til forsyning af industrien ,   - reservering af arealer , der goer det muligt at opfoere industrikomplekser og kombinerede varme - og kraftvaerker side om side ,   - tilskyndelse til kombineret produktion af varme og kraft og til transport af varme i henhold til artikel 92 ff . i traktaten ,   - forbedret information til sma og mellemstore industrivirksomheder ,   - opstilling af oversigter over behovet for varme ;  3 . at tilskynde de raadgivende organer eller udvalg til regelmaessigt at udveksle erfaringer og til at samarbejde paa faellesskabsplan under Kommissionens ledelse ;  4 . at anspore til at fremme tekniske og oekonomiske undersoegelser med det formaal at paavise nye oekonomisk levedygtige fjernvarmeprojekter ; og , hvor det er forsvarligt , at fremme udbygningen af de nuvaerende byopvarmningssystemer og anlaeg til industriens varmeforsyning ;  5 . regelmaessigt at underrette Kommissionen om de foranstaltninger , der er truffet paa det af denne henstilling omfattede omraade , og som de opnaaede eller forventede virkninger af disse foranstaltninger .  Udfaerdiget i Luxembourg , den 25 . oktober 1977 .  Paa Raadets vegne  W . CLAES  Formand  ( 1 ) EFT nr . C 153 af 9 . 7 . 1975 , s . 1 .  ( 2 ) EFT nr . C 153 af 9 . 7 . 1975 , s . 5 .


Avis juridique important

|

52004SC0008

Henstilling med henblik på Rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Danmarks opdaterede konvergensprogram, 2003-2010  /* SEK/2004/0008 endelig udg. */

Henstilling med henblik på RÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Danmarks opdaterede konvergensprogram, 2003-2010(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSERådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker [1] fastsatte, at lande, der ikke deltager i den fælles valuta, skulle forelægge konvergensprogrammer for Rådet og Kommissionen senest den 1. marts 1999. I overensstemmelse med artikel 9 i forordningen skulle Rådet undersøge hvert enkelt konvergensprogram på grundlag af vurderinger foretaget af Kommissionen og det ved traktatens artikel 114 nedsatte udvalg, Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. Kommissionen vedtog en henstilling om hvert enkelt program. På grundlag af denne henstilling og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg afgav Rådet udtalelse efter at have undersøgt programmet. Ifølge forordningen kan de opdaterede konvergensprogrammer, der skal forelægges årligt, undersøges af Rådet efter samme procedurer.[1]   EFT L 209 af 2.8.1997. Alle de dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.Danmarks konvergensprogram for perioden 1998-2005 blev forelagt den 30. oktober 1998 og vurderet af Rådet den 1. december 1998 [2], og Danmark har forelagt opdateringer hvert efterfølgende år.[2]   EFT C 3 af 6.1.1999.Danmark forelagde sit femte og seneste opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2003-2010, den 28. november 2003. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en teknisk gennemgang af dette opdaterede program, hvor der er taget hensyn til de oplysninger, der er blevet fremlagt i overensstemmelse med adfærdskodeksen [3], efterårsprognoserne samt de efterfølgende evalueringer, den i fællesskab fastlagte metode til beregning af konjunkturkorrigerede budgetstillinger, henstillingerne i de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer og de principper, der er fastlagt i Kommissionens meddelelse af 27. november 2002 til Rådet og Europa-Parlamentet om en bedre samordning af finanspolitikken [4]. Denne gennemgang giver grundlag for følgende vurdering:[3]   Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs reviderede udtalelse om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, der blev godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.[4]   KOM(2002) 668 endelig af 27.11.2002.Programmet er rigt på oplysninger og indeholder store mængder data til brug for analysen af de mellem- og langsigtede udfordringer for de offentlige finanser i Danmark. Det er i det store og hele i overensstemmelse med adfærdskodeksen [5]. Den strategi for de offentlige finanser, der skildres i opdateringen, er stort set uforandret, og den fokuserer fortsat på at sikre, at de offentlige finanser forbliver holdbare på mellemlang og lang sigt. Strategien bygger fortsat på både fastholdelsen af et offentligt overskud på i gennemsnit 1½-2½ % af BNP om året frem til 2010 og skattestoppet, som også skal bidrage til at sikre en strammere styring af de offentlige udgifter. Beskatningen af arbejdsindkomster vil blive sænket i 2004 med det formål at øge udbuddet af arbejdskraft. Der er desuden blevet truffet en række arbejdsmarkedspolitiske initiativer.[5]   Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs reviderede udtalelse om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, der blev godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.Den danske økonomi er generelt set i god form, men ligesom i de øvrige medlemsstater har økonomien imidlertid udviklet sig mindre gunstigt i 2003 end forudset i det opdaterede program. Efter en robust BNP-vækst i 2002 aftog væksten markant i 2003. I 2004 og 2005 forventes der en BNP-vækst på lidt over 2 %. Programmets forventninger til den økonomiske vækst i de kommende år ligger tæt på Kommissionens forventninger. For 2003's vedkommende har Kommissionens tjenestegrene (og på det seneste også de danske myndigheder) dog forventninger om en markant lavere vækst [6].[6]    Den 11. december udsendte Finansministeriet en revideret prognose, der fremviste en BNP-vækst i 2003 på 0,4 %, hvilket ligger tættere på Kommissionens prognose.Inflationen er faldet i Danmark i 2003, til omkring 2 %. Denne udvikling kan navnlig tilskrives lavere stigninger i energipriserne. Prisstigningerne inden for servicesektoren er en af grundene til, at inflationen har ligget en anelse over gennemsnittet i euroområdet. Lønstigningerne i Danmark har været større end i euroområdet, men takket være en højere produktivitetsvækst har lønstigningstakten ikke påvirket inflationen mærkbart. Ifølge 2003-opdateringen forventes inflationen at falde yderligere i de kommende år som følge af afmatningen på arbejdsmarkedet samt de faldende importpriser og lavere punktafgifter. Prognoserne for inflationsudviklingen svarer i det store og hele til Kommissionens egne prognoser.De offentlige finanser i Danmark er fortsat sunde med en offentlig saldo, der har udvist et overskud siden 1997. Staten og de sociale kasser har overskud på deres budgetter. I de kommende år forventes der ifølge det opdaterede program overskud på de offentlige finanser på mellem 1¼ % og 1¾ % frem til 2005. Dette svarer stort set til Kommissionens beregninger. I resten af programperioden forventes der overskud på omkring 2 % af BNP. Både Kommissionens og programmets beregninger af den konjunkturkorrigerede saldo viser, at der vil være overskud hvert år i hele programperioden, og at de offentlige finanser skulle forblive sunde. Den offentlige gæld forventes at falde fra 45,5 % af BNP i 2002 til 27,5 % af BNP i 2010.De lokale myndigheder er forpligtet til at sikre balance mellem indtægter og udgifter. Skattestoppet udgør et centralt redskab til håndhævelse af udgiftskontrollen, eftersom der er sat snævre grænser for amternes og kommunernes muligheder for at rejse kapital via lånoptagelse. Trods skattestoppet lykkedes det øjensynligt ikke i 2002 helt at holde amternes og kommunernes udgifter nede, idet der forekom visse udgiftsoverskridelser. Da det er de lokale myndigheder, der er ansvarlige for hovedparten af det offentlige forbrug, er det særdeles vigtigt, at de overholder de aftaler, der er indgået med regeringen, herunder aftalen og et skattestop, hvis Danmark skal have held med at opfylde det samlede mål for det offentlige forbrug. Målet for realvæksten i det offentlige forbrug er blevet strammet i det opdaterede program. Fra og med 2005 er det sat til ½ %, hvilket må betegnes som et ambitiøst mål, i lyset af tendensen hidtil. Overholdelsen af skattestoppet og budgetaftalerne indgået mellem regeringen og amter og kommuner er samlet set blevet forbedret siden 2002, men det er ikke godtgjort, at de aktuelle instrumenter vil kunne sikre, at målene for væksten i det offentlige forbrug vil blive opfyldt i 2003 og derefter. Historisk set har Danmark haft blandet held med at holde de offentlige udgifter nede. Opfyldelsen af disse mål er en af henstillingerne til Danmark i de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for 2003.Opfyldelsen af de mellemsigtede mål for de offentlige finanser vil i vid udstrækning afhænge af, om det lykkes at realisere en række ambitiøse arbejdsmarkedspolitiske målsætninger, herunder en forøgelse af de i forvejen høje erhvervsfrekvenser [7]. De allerede gennemførte foranstaltninger, herunder skattereformen, forventes at forøge beskæftigelsen. Det anerkendes i programmet, at der foruden de foranstaltninger, der allerede er blevet truffet for at forøge erhvervsdeltagelsen, vil være behov for yderligere tiltag. Programmet redegør imidlertid ikke nærmere for indholdet af disse tiltag. Desuden har den seneste afmatning været ledsaget af en forværring af arbejdsmarkedssituationen. Denne udvikling udgør ikke nødvendigvis en trussel for opfyldelsen af de mellemfristede mål for arbejdsmarkedsudviklingen, men der er behov for en stigning i den faktiske beskæftigelse for også at fjerne den konjunkturbetingede del af den aktuelle ledighed.[7]    Den samlede beskæftigelsesgrad i Danmark udgjorde 76 % i 2002. Beskæftigelsesgraden for ældre arbejdstagere (de 55-64-årige) udgjorde 58 % samme år.De danske myndigheder agter at sænke skattetrykket i programperioden, dog uden at sætte holdbarheden i de offentlige finanser over styr. Men som nævnt i Rådets udtalelse om 2002-opdateringen af Danmarks konvergensprogram vil skattetrykket ikke desto mindre forblive højt i Danmark sammenlignet med andre industrialiserede lande.Programmet indeholder en række beregninger af den langsigtede holdbarhed i de offentlige finanser ledsaget af følsomhedsanalyser. Der er blevet sat tal på de potentielle konsekvenser for de offentlige finanser, hvis der ikke gennemføres yderligere reformer, og de er illustrative. Det ville derfor have været nyttigt, hvis programmet var blevet forsynet med flere oplysninger om indholdet af sådanne reformer. Den budgetstrategi, der skildres i programmet, er forenelig med hensynet til en forbedring af holdbarheden i de offentlige finanser. Strategien er omfattende og inkluderer foranstaltninger til nedbringelse af gælden gennem fastholdelse af et overskud i hele programperioden og anvendelse af ekstraprovenuet fra Nordsø-aftalen til en hurtigere gældsnedbringelse. Hvis programmets mellemfristede fremskrivninger holder stik, vil de store nettoformuer, som staten og pensionsfondene forventes at akkumulere, sikre, at de offentlige finanser i Danmark vil være godt rustet til at tackle konsekvenserne af befolkningens aldring.Den økonomiske politik, der redegøres for i det opdaterede program, lever i det store og hele op til de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for 2003, hvori det blev henstillet til Danmark at fortsætte bestræbelserne på at sikre, at det kan betale sig at arbejde, og forbedre incitamenterne til at deltage i arbejdsstyrken, at holde udgifterne under kontrol på alle myndighedsniveauer, at skærpe konkurrencen inden for bestemte sektorer og at øge effektiviteten inden for den offentlige sektor.På grundlag af denne vurdering har Kommissionen vedtaget vedlagte henstilling til Rådets udtalelse om Danmarks opdaterede konvergensprogram og fremsender den til Rådet.Henstilling med henblik på RÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Danmarks opdaterede konvergensprogram, 2003-2010RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker [8], særlig artikel 9, stk. 3,[8]  EFT L 209 af 2.8.1997.under henvisning til Kommissionens henstilling,efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:Den [20. januar 2004] gennemgik Rådet Danmarks opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2003-2010. Programmet er rigt på oplysninger og indeholder store mængder data til brug for analysen af de mellem- og langsigtede udfordringer for de offentlige finanser i Danmark, og det er i det store og hele i overensstemmelse med adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form.Den strategi for de offentlige finanser, der skildres i opdateringen, er stort set uforandret, og den fokuserer fortsat på at sikre, at de offentlige finanser forbliver holdbare på mellemlang og lang sigt. Strategien bygger fortsat på både fastholdelsen af et offentligt overskud på i gennemsnit 1½-2½ % af BNP om året frem til 2010 og skattestoppet, som også skal bidrage til at sikre en strammere styring af de offentlige udgifter. Beskatningen af arbejdsindkomster vil blive sænket i 2004 med det formål at øge udbuddet af arbejdskraft. Der er desuden blevet taget en række arbejdsmarkedspolitiske initiativer. Det anerkendes imidlertid i programmet, at der vil være behov for yderligere tiltag for at øge arbejdsstyrken.Ifølge opdateringen forventes BNP-væksten at accelerere fra skønsmæssigt 1,4 % til over 2 % i 2004 og 2005. Programmets vækstscenario for 2004 og 2005 er realistisk og ligger tæt op af Kommissionens. For 2003's vedkommende har Kommissionens tjenestegrene (og på det seneste også de danske myndigheder) dog forventninger om en markant lavere vækst.De offentlige finanser i Danmark er fortsat sunde. For perioden 2003-2005 forventes der ifølge opdateringen budgetoverskud på mellem 1¼ % og 1¾ % af BNP, hvilket stort set svarer til Kommissionens beregninger. I resten af programperioden forventes der overskud på lidt under 2 % af BNP. Også i underliggende termer skulle de offentlige finanser forblive sunde over fremskrivningsperioden. Den offentlige gæld forventes at falde fra 45,5 % af BNP i 2002 til 27,5 % af BNP i 2010. Danmark vil derfor fortsat til fulde opfylde stabilitets- og vækstpagtens krav.Budgetstillingen skulle efterlade en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold. Med udgangspunkt i plausible makroøkonomiske antagelser og budgetantagelser skulle det være muligt at fastholde målsætningen om en budgetstilling tæt på balance eller i overskud over programperioden.Opfyldelsen af de mellemsigtede mål for de offentlige finanser vil i høj grad afhænge af, om det lykkes at realisere en række ambitiøse arbejdsmarkedspolitiske målsætninger, herunder en forøgelse af de i forvejen høje erhvervsfrekvenser. Det anerkendes i programmet, at der vil være behov for yderligere arbejdsmarkedsreformer for at nå disse mål. Hvis målsætningerne for arbejdsmarkedsudviklingen ikke opfyldes, kan det få betydelige konsekvenser for den planlagte udvikling i de offentlige finanser. Det ville derfor have været nyttigt, hvis programmet havde indeholdt flere oplysninger om indholdet af de fremtidige reformer.De danske myndigheder agter at sænke skattetrykket i programperioden, dog uden at sætte holdbarheden i de offentlige finanser over styr. Men som nævnt i Rådets udtalelse om 2002-opdateringen af Danmarks konvergensprogram vil "skattetrykket i Danmark imidlertid forblive højt sammenlignet med andre industrialiserede lande, og det bør overvejes at gennemføre yderligere skattelettelser inden for rammerne af sunde offentlige finanser".Vurderet med udgangspunkt i de aktuelle politikker og det opdaterede programs mellemfristede fremskrivninger vil de store nettoformuer, som staten og pensionsfondene forventes at akkumulere, betyde at de offentlige finanser i Danmark være godt rustet til at tackle konsekvenserne af befolkningens aldring.De overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for 2003 indeholdt henstillinger til de danske myndigheder om at fortsætte bestræbelserne på dels at sikre, at det kan betale sig at arbejde ved at forbedre incitamenterne til at deltage i arbejdsstyrken, dels at holde udgifterne under kontrol på alle myndighedsniveauer. De økonomiske politikker er, således som de er beskrevet i det opdaterede konvergensprogram, i det store og hele i overensstemmelse med de økonomisk-politiske retningslinjer for 2003.