				|

		52013DC0379

			Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING om gennemførelsen af de overordnede retningslinjer i den økonomiske politik i de lande, der har euroen som valuta /* COM/2013/0379 final */

Henstilling med henblik på
RÅDETS HENSTILLING
om gennemførelsen af de overordnede
retningslinjer i den økonomiske politik i de lande, der har euroen som valuta
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
som henviser til traktaten om Den Europæiske
Unions funktionsmåde, særlig artikel 136 sammenholdt med artikel 12, stk. 2,
som henviser til Rådets forordning (EF) nr.
1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt
overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 5, stk. 2,
som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets
forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og
korrektion af makroøkonomiske ubalancer[2],
særlig artikel 6, stk. 1,
som henviser til henstilling fra
Europa-Kommissionen[3],
som henviser til beslutninger fra
Europa-Parlamentet[4],
som henviser til konklusionerne fra Det
Europæiske Råd,
som har hørt Det Økonomiske og Finansielle
Udvalg, og
som tager følgende i betragtning:
(1)       Eurogruppen har et særligt
ansvar i forbindelse med den økonomiske styring i euroområdet. Den økonomiske
krise blotlagde de nære indbyrdes forbindelser i euroområdet og understregede
behovet for en sammenhængende fælles politik, som afspejler de afsmittende
virkninger mellem de lande, der har euroen som valuta, og for effektive
foranstaltninger til politisk koordination til hurtigt at kunne reagere på
ændringerne i det økonomiske miljø.
(2)       Ved at undertegne traktaten
om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union den 2.
marts 2012 har de medlemsstater, der har euroen som valuta, givet tilsagn om en
række yderligere vidtrækkende politikreformer og politisk samordning.
Ikrafttrædelsen af den såkaldte "twopack"[5] i 2013 vil yderligere uddybe
samordningen af den budgetmæssige og økonomiske politik i euroområdet.
(3)       Arbejdet med yderligere at
udbygge Den Økonomiske og Monetære Union er i gang. Den 28. november 2012
fremlagde Kommissionen en meddelelse om en plan for en udbygget og egentlig
økonomisk og monetær union[6].
Planen skildrede rationalet bag og målene for en egentlig ØMU samt de
instrumenter og foranstaltninger, der skal bidrage til at nå disse mål. Hensigten
med planen var at indlede en europæisk debat. Den 12. september 2012
fremlagde Kommissionen en køreplan for oprettelse af en bankunion[7]. Forslaget blev ledsaget
af et forslag til to forordninger med henblik på oprettelse af den fælles
tilsynsmekanisme[8].
Den 5. december 2012 udsendte formanden for Det Europæiske Råd en rapport,
som blev udarbejdet i tæt samarbejde med formændene for Kommissionen,
Eurogruppen og ECB, og som indeholdt en specifik og tidsbunden køreplan for
gennemførelsen af en egentlig Økonomisk og Monetær Union. Rapporten var bygget
op omkring integrerede finansielle, budgetmæssige og økonomiske politiske
rammer og styrket demokratisk legitimitet og ansvarlighed. Den 14. december
2012 besluttede stats- og regeringscheferne at arbejde videre med køreplanen
for gennemførelse af ØMU'en under anerkendelse af den indbyrdes afhængighed,
der findes mellem økonomierne i medlemsstaterne i euroområdet, og de fordele,
som stabilitet i euroområdet kan bringe dets medlemmer og hele Den Europæiske
Union.
(4)       Europa-Parlamentet har været
behørigt inddraget i det europæiske semester og gav udtryk for sin holdning til
uddybningen af den økonomiske og monetære union i sin beslutning af 20.
november 2012 "Hen imod en egentlig Økonomisk og Monetær Union"[9].
(5)       Krisestyringen i euroområdet
har været karakteriseret af stor beslutsomhed. Der hersker ingen tvivl om alle
medlemsstaternes og EU-institutionernes indsats for at værne om euroområdets
integritet. Med henblik på fuldt ud at sikre en effektiv samordning i
euroområdet skal styringen af euroområdet gøres mere effektiv, og Eurogruppens
krisestyring skal forbedres yderligere. Det er ligeledes nødvendigt at styrke
koordineringen for at opnå en sammenhængende, fælles politik i euroområdet og
sikre, at de nødvendige politiske tiltag gennemføres. Gennemførelsen af disse
mål vil øge borgernes og markedernes tillid og dermed bidrage til økonomisk genopretning
og finansiel stabilitet i euroområdet.
(6)       Implementeringen af twopacken
styrker yderligere budgetkontrollen i euroområdet. Med twopack-lovgivningen får
Eurogruppen tildelt en rolle i drøftelsen af de individuelle medlemsstaters
budgetudkast samt budgetudsigterne i euroområdet med henblik på at sikre en
hensigtsmæssig samlet finanspolitik. Disse drøftelser finder sted på baggrund
af Kommissionens udtalelser om eurolandenes budgetudkast og Kommissionens
samlede vurdering af, hvordan budgetudkastene og deres indbyrdes samspil
påvirker euroområdet. Udfordringen for den finanspolitiske konsolidering i
euroområdet er med tiden at bringe gældskvoten på en fast nedadgående kurs.
Dette kan opnås ved at føre differentierede vækstfremmende politikker for finanspolitisk
konsolidering samtidig med, at vækstpotentialet i euroområdet stimuleres. Den
korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten sigter mod strukturel
budgettilpasning under hensyntagen til de forskellige risici for
bæredygtigheden, der findes på tværs af grænserne, både på kort og mellemlang
sigt, og tillader de automatiske stabilisatorer at operere sammen med
tilpasningen. Den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten sigter mod en
gradvis tilpasning i retning af den mellemfristede målsætning med en årlig
strukturel forbedring på 0,5 % af BNP som benchmark. Den kan ændres på
landespecifik basis under hensyntagen til konjunkturudviklingen og risikoen for
gældsbetjeningen. Hvis sammensætningen af de offentlige udgifter og indtægter
bedre afspejler, hvordan de forskellige udgiftsposter og indtægtskilder
påvirker væksten, vil det styrke troværdigheden af finanspolitikken på
mellemlang sigt. Desuden kan økonomiens vækstpotentiale stimuleres ved at
iværksætte yderligere strukturreformer og anvende de budgetmæssige råderum til
at fremme offentlige investeringer i euroområdet inden for rammerne af
stabilitets- og vækstpagten.
(8)       I forhold til 2012 er både de
fleste risikoindikatorer i forbindelse med EU's finansmarkeder og stemningen på
markedet forbedret, eftersom de selvopfyldende og destruktive tillidsspiraler
er aftaget i styrke. Der sker dog stadig en vis fragmentering af markedet. De
forbedrede finansieringsbetingelser i banksektoren mangler stadig at give
resultater i form af genoptaget långivning til realøkonomien, og der er stadig
store forskelle blandt medlemsstaterne for så vidt angår bankernes
låneaktiviteter og omkostningerne i forbindelse med at yde finansiering til den
private sektor. De største udfordringer i den aktuelle konjunktur er en
forsvarlig nedgearing både i banksektoren og i den ikke-finansielle private
sektor og samtidig at sikre tilstrømningen af ny kredit til produktive formål
til realøkonomien og navnlig til SMV'erne.
(9)       En yderligere oprydning af bankernes balance og fortsat styrkelse af
egenkapitalbuffere, hvor der er behov for det, kan bidrage til genoprettelsen
af kreditstrømmene. I den forbindelse vil
vurderingen af bankernes aktiver og de stresstests, som den fælles
tilsynsmekanisme og Den Europæiske Banktilsynsmyndighed foretager, medføre
større gennemsigtighed af bankernes balance, bidrage til at identificere de
sidste sårbare punkter og dermed øge tilliden til hele sektoren. Risikoen for yderligere fragmentering af
finansmarkederne og finansielle uroligheder illustrerer, hvor vigtigt det er,
at euroområdet hurtigt gør fremskridt med etableringen af bankunionen og
samtidig undgår at skride til ad hoc‑løsninger for afvikling af
banker.
(10)     For at forbedre produkt- og
arbejdsmarkedernes funktion er der behov for strukturreformer i hele
euroområdet med henblik på at fremme konkurrencen, styrke den igangværende
tilpasningsproces og sikre en bæredygtig omfordeling af ressourcerne. Desuden spiller strukturreformer en afgørende rolle
i forbindelse med nedgearingen. I underskudslandene medfører en genoptaget
konkurrenceevne en stigning i nettoeksporten, hvilket bidrager til at skabe
balance i vækstmønsteret i retning af mere produktive og mindre
arbejdskraftintensive sektorer for handelsbare varer, samtidig med at det stimulerer
den økonomiske genopretning og nedbringer gælden. Samtidig kan reformer i
overskudslandene med henblik på at forbedre konkurrencen bidrage til en
omfordeling af ressourcerne og stimulere investeringerne i sektorerne for
ikkehandelsbare varer. Det vil forstærke den indenlandske efterspørgsels bidrag
til vækstsammensætningen og skabe en mere symmetrisk tilpasning i euroområdet.
På samme tid har krisen haft meget asymmetriske virkninger på beskæftigelsen i
eurolandene, idet de lande, der blev hårdest ramt, også er dem, der oplever den
største afmatning i den indenlandske efterspørgsel som følge af udviklingen på
de løbende poster. Hvis konjunkturarbejdsløsheden ikke begrænses effektivt og
hurtigt, kan der opstå en såkaldt hysteresis-effekt, hvorved arbejdsløsheden
bider sig fast og bliver mindre følsom over for løndynamikken. Det er derfor
særlig vigtigt at iværksætte strukturreformer af arbejdsmarkedet for at
nedbringe truslen mod den sociale samhørighed og det kommende vækstpotentiale i
euroområdet. Ved at undertegne traktaten om stabilitet, samordning og styring i
den Økonomiske og Monetære Union den 2. marts 2012 forpligtede medlemsstaterne
i euroområdet sig til forudgående samordning af deres nationale planer for
omfattende økonomiske reformer. Virkningerne af de foranstaltninger, der
allerede er vedtaget, bør overvåges af Eurogruppen med henblik på at tilskynde
til yderligere handling, hvor det er nødvendigt, og øge ambitionerne i
forbindelse med reformerne, i overensstemmelse med de landespecifikke henstillinger,
HENSTILLER, at medlemsstaterne i
euroområdet i perioden 2013-2014 træffer foranstaltninger på egen hånd og i
fællesskab, uden at det dog berører Rådets beføjelser hvad angår samordningen
af medlemsstaternes økonomiske politik, men især i forbindelse med samordningen
af den økonomiske politik inden for rammerne af Eurogruppen, med henblik på at:
1.           tage fælles skridt i
Eurogruppen for at sikre en sammenhængende politik på tværs af euroområdet og
vedtage de nødvendige politiske beslutninger for at sikre euroområdets gode
funktion. Give Eurogruppen beføjelse til at spille en central rolle under de
skærpede tilsynsrammer, der gælder for eurolandene, i forbindelse med
samordningen og overvågningen af reformer på nationalt plan og i euroområdet,
som er nødvendige for et stabilt og robust euroområde og for at sikre politisk
sammenhæng
2.           sikre, at Eurogruppen
overvåger og samordner eurolandenes finanspolitik og den underliggende samlede
finanspolitik i euroområdet med henblik på at sikre en vækstfremmende og
differentieret finanspolitik. Med henblik herpå bør Eurogruppen drøfte
Kommissionens udtalelser vedrørende budgetudkastene for hvert enkelt euroland
samt budgetsituationen og -udsigterne i euroområdet på baggrund af
Kommissionens overordnede vurdering af budgetudkastene og deres indbyrdes
samspil. Samordningen skal bidrage til at sikre, at den finanspolitiske
konsolidering foregår i et differentieret tempo i henhold til de
finanspolitiske og økonomiske forhold i eurolandene, idet budgettilpasningen er
defineret i strukturelle termer, så de autonomiske stabilisatorer kan fungere
sammen med tilpasningen, og at den finanspolitiske konsolidering med henblik på
at øge troværdigheden af finanspolitikken på mellemlang sigt støttes af en
overordnet effektiv og vækstfremmende sammensætning af udgifter og indtægter
samt af hensigtsmæssige strukturreformer, der stimulerer det økonomiske
vækstpotentiale
3.           vurdere, inden for rammene af
Eurogruppen, årsagerne til forskelle i långivningen på tværs af eurolandene, navnlig
til SMV'erne. Undersøge konsekvenserne ved fragmenteringen af finansmarkederne
i euroområdet og finde løsninger herpå
4.           bygge videre på de seneste
års rekapitalisering og omstrukturering, fremme yderligere oprydning af
bankernes balancer med henblik på at vende fragmenteringen af det indre marked
og forbedre kreditstrømmen til realøkonomien, navnlig til SMV'erne. Med henblik
herpå: a) sikre, at den vurdering af bankernes aktiver og de stresstests, som
den fælles tilsynsmekanisme foretager i samarbejde med Den Europæiske
Banktilsynsmyndighed, gennemføres i overensstemmelse med den vedtagne tidsplan,
b) sikre lige vilkår ångående krav til byrdefordeling i forbindelse med
rekapitaliseringen af banker, c) indføre troværdige finanspolitiske
bremseklodser til eventuel rekapitalisering af banker, inden der foretages en
vurdering af aktiver og stresstests, d) fjerne bankernes incitamenter som følge
af overvågningen til aktiv/passiv-styring inden for de nationale grænser, og e)
fremskynde oprettelsen af en bankunion, der omfatter en fælles
tilsynsmekanisme, en fælles afviklingsmekanisme, en redningsmekanisme, en
fælles afviklingsfond og et fælles finanspolitisk sikkerhedsnet, herunder
muligheden for direkte rekapitalisering af finansielle institutter
5.           samordne større planer om
økonomiske reformer i de medlemsstater, der har euroen som valuta, ex ante.
Overvåge gennemførelsen af strukturreformer, navnlig på arbejds- og
produktmarkederne, og vurdere deres virkninger på euroområdet under hensyntagen
til Rådets henstillinger til de enkelte eurolande. Fremme yderligere tilpasning
i euroområdet og sikre, at det foregår på afbalanceret og velstruktureret vis
ved nøje at følge de reformer, der afhjælper fordrejningerne i opsparings- og
investeringsadfærden i både de medlemsstater, der har overskud, og dem, der har
underskud på de løbende poster. Træffe de nødvendige foranstaltninger til at
gennemføre proceduren i forbindelse med makroøkonomiske underskud, navnlig ved
at vurdere fremskridtene i de reformtilsagn, som de medlemsstater, der oplever
uforholdsmæssigt store ubalancer, har givet, og gennemførelsen af reformer i de
medlemsstater, der oplever ubalancer, som kræver øjeblikkelig handling for at
begrænse negative spill-overs til resten af euroområdet.
Udfærdiget i Bruxelles, den […].
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.
[2]               EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2013) 379 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 og P7_TA(2013)0053.
[5]               KOM(2011)821 endelig og
KOM(2011)819 endelig.
[6]               COM (2012) 777 final.
[7]               COM (2012) 510 final.
[8]               KOM(2012)511 endelig og
KOM(2012)512 endelig.
[9]               Beslutning af 20. november 2012, "Hen imod en
egentlig Økonomisk og Monetær Union" (P7_TA(2012)0430).


title: 2005/207/EF: Rådets henstilling af 8. marts 2005 om udnævnelse af et medlem af direktionen for Den Europæiske Centralbank

text:
               15.3.2005

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 68/40

         RÅDETS HENSTILLING
   af 8. marts 2005
   om udnævnelse af et medlem af direktionen for Den Europæiske Centralbank
   (2005/207/EF)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 112, stk. 2, litra b), og artikel 122, stk. 4, samt artikel 11.2 og artikel 43.3 i protokollen om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, og
   som tager følgende i betragtning:
   Tommaso PADOA-SCHIOPPAs mandatperiode udløber den 31. maj 2005. Der skal udnævnes et medlem af direktionen for Den Europæiske Centralbank,
   HENSTILLER:
   at Lorenzo BINI SMAGHI udnævnes til medlem af direktionen for Den Europæiske Centralbank for en periode på otte år med virkning fra den 1. juni 2005.
   Denne henstilling forelægges med henblik på afgørelse for stats- og regeringscheferne for de medlemsstater, der har euroen som valuta, efter høring af Europa-Parlamentet og Styrelsesrådet for Den Europæiske Centralbank.
   Denne henstilling offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 8. marts 2005.

            På Rådets vegne

         J.-C. JUNCKER

            Formand


title: Den Europæiske Centralbanks henstilling af 8. september 2017 til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Národná banka Slovenska (ECB/2017/27)

text:
               19.9.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 310/1

         DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS HENSTILLING
   af 8. september 2017
   til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Národná banka Slovenska
   (ECB/2017/27)
   (2017/C 310/01)
   STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 27.1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta, revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB's Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union.

               (2)

               Mandatet for de eksterne revisorer for Národná banka Slovenska, Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o., udløb efter revision for regnskabsåret 2016. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2017.

               (3)

               Národná banka Slovenska har valgt Deloitte Audit s.r.o. som sine eksterne revisorer for regnskabsårene 2017 til 2020, med muligheden for at forlænge mandatet til regnskabsårene 2021 til 2023 —

         VEDTAGET FØLGENDE HENSTILLING:
   Det henstilles, at Deloitte Audit s.r.o. udnævnes til eksterne revisorer for Národná banka Slovenska for regnskabsårene 2017 til 2020, med muligheden for at forlænge mandatet til regnskabsårene 2021 til 2023.

      Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 8. september 2017.

         Mario DRAGHI

            Formand for ECB


title: Den Europæiske Centralbanks henstilling af 1. juli 2010 til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Národná banka Slovenska (ECB/2010/6)

text:
               8.7.2010

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 184/1

         DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS HENSTILLING
   af 1. juli 2010
   til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Národná banka Slovenska
   (ECB/2010/6)
   2010/C 184/01
   STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —
   under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 27.1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og de nationale centralbanker revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB’s Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union.

               (2)

               Mandatet for de nuværende eksterne revisorer i Národná banka Slovenska udløb efter revisionen for regnskabsåret 2009. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2010.

               (3)

               Národná banka Slovenska har valgt Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o. som sine eksterne revisorer for regnskabsårene 2010 til 2014, —

         VEDTAGET FØLGENDE HENSTILLING:
   Det henstilles, at Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o. udnævnes til eksterne revisorer for Národná banka Slovenska for regnskabsårene 2010 til 2014.

      Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 1. juli 2010.

         Jean-Claude TRICHET

            Formand for ECB


				|

		52014PC0435

			Henstilling med henblik på RÅDETS AFGØRELSE om ophævelse af afgørelse 2010/282/EU om et uforholdsmæssigt stort underskud i Østrig /* COM/2014/0435 final */

			   	Henstilling med henblik på
RÅDETS AFGØRELSE
om ophævelse af afgørelse 2010/282/EU om et
uforholdsmæssigt stort underskud i Østrig
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om Den
Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 126, stk. 12,
under henvisning til henstilling fra
Kommissionen og
ud fra følgende betragtninger:
(1)       Ved Rådets afgørelse
2010/282/EU af 2. december 2009 blev det efter henstilling fra Kommissionen
fastslået, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Østrig. Rådet
konstaterede, at det forventede offentlige underskud i 2009 udgjorde 3,9 %
af BNP, dvs. over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP, mens den
offentlige bruttogæld forventedes at udgøre 68,2 % af BNP, dvs. at ligge
over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP[1].
(2)       I henhold til
artikel 126, stk. 7, i TEUF og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF)
nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af
gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud[2] rettede Rådet på
grundlag af en henstilling fra Kommissionen den 2. december 2009 en henstilling
til Østrig om at bringe situationen med det uforholdsmæssigt store underskud
til ophør senest i 2013. Henstillingen blev offentliggjort.
(3)       I henhold til artikel 4 i
protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud,
der er knyttet som bilag til traktaten, er det Kommissionens ansvar at
tilvejebringe de data, der skal benyttes til gennemførelse af proceduren. Som
led i gennemførelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette
oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld og andre
relaterede variabler to gange årligt, nemlig inden den 1. april og inden den 1.
oktober, jf. artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 af
25. maj 2009 om gennemførelse af den protokol om proceduren i
forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til
traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab[3].
(4)       Når det overvejes, om en afgørelse
om et uforholdsmæssigt stort underskud bør ophæves, vedtager Rådet en afgørelse
på grundlag af indberettede data. Desuden bør en afgørelse om tilstedeværelsen
af et uforholdsmæssigt stort underskud alene ophæves, hvis Kommissionens
prognoser viser, at underskuddet ikke vil overstige referenceværdien på
3 % af BNP i løbet af prognoseperioden[4].
(5)       På grundlag af de data, som
Kommissionen (Eurostat) har fremlagt i overensstemmelse med artikel 14 i
forordning (EF) nr. 479/2009 efter indberetning fra Østrig i april 2014, og på
grundlag af stabilitetsprogrammet for 2014 og Kommissionens forårsprognose fra
2014 kan der drages følgende konklusioner:
–
Efter at Østrigs offentlige underskud toppede med
4,5 % af BNP i 2010, blev det allerede i 2011 bragt ned under traktatens
referenceværdi på 3 % af BNP. Denne forbedring i forhold til det
oprindeligt forventede finanspolitiske resultat skyldes, at regeringens foranstaltninger
på udgiftssiden til rekapitalisering af KA Finanz, (ca. 0,4 % af BNP) blev
registreret i de offentlige regnskaber i 2012, hvor virkningerne af
foranstaltningen blev bekræftet i bankens årsregnskaber. Det faldende underskud
skyldtes også i mindre grad, at udgifterne var lavere end forventet på alle
regeringsniveauer og de mere gunstige økonomiske forhold, som medførte højere
indtægter end forventet. I modsætning til både de nationale fremskrivninger og
Kommissionens prognose lå det offentlige underskud i 2012 fortsat under
referenceværdien på 3 % af BNP. På grund af risikoen for, at det muligvis
ville blive nødvendigt med yderligere genopretningsforanstaltninger i den
finansielle sektor, som kunne føre til et underskud på over 3 % af BNP i
de efterfølgende år, anbefalede Kommissionen ikke en tidlig ophævelse af
proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Disse risici har
dog ikke materialiseret sig, og Østrig har anmeldt et underskud på 1,5 %
af BNP i 2013. Den yderligere indsnævring af underskuddet skyldes i høj grad,
at indtægterne ved engangsforanstaltningen vedrørende salg af mobilfrekvenser
var noget større end ventet og tegnede sig for knap 0,6 % af BNP.
–
Ifølge stabilitetsprogrammet for 2014-18, der blev
vedtaget af den østrigske regering den 29. april 2014, forventes det offentlige
underskud at stige til 2,7 % af BNP i 2014 og derefter falde til
1,4 % af BNP i 2015. Ifølge Kommissionens forårsprognose fra 2014 vil
underskuddet være på 2,8 % af BNP i 2014 og 1,5 % af BNP i 2015.
Underskuddet forventes altså fortsat at ligge under referenceværdien på
3 % af BNP i løbet af prognoseperioden. Regeringen har desuden inden for
rammerne af forordning (EU) nr. 473/2013 annonceret et sæt yderligere
foranstaltninger på udgifts- og indtægtssiden med henblik på at undgå en
forventet markant afvigelse fra den påkrævede tilpasning i retning af den
mellemfristede budgetmålsætning, som blev bekræftet i et brev til Kommissionen,
og som Kommissionen anslår, vil udgøre 0,2 % af BNP.
–
Stigningen i det offentlige underskud i 2014
skyldes oprettelsen af et afviklingsselskab (Abbaueinheit) til afvikling
af Hypo Alpe Adrias værdiforringede aktiver. Regeringen har nedsat en ekstern
ekspertgruppe, som har vurderet, at virkningerne af oprettelsen af
afviklingsselskabet i forbindelse med Hypo Alpe Adria vil beløbe sig til op til
4 mia. EUR (1,2 % af BNP), inklusive en kapitalindsprøjtning på
750 mio. EUR, som er foretaget i 2014. Den endelige bogføring af de
underskudsforøgende virkninger vil afhænge af en uafhængig vurdering af
kvaliteten af Hypo Alpe Adrias aktiver, som vil blive foretaget senere på året,
så Eurostat kan vurdere den statistiske virkning af transaktionen.
Ekspertgruppens aktuelle vurdering lader til at være tilstrækkeligt forsigtig
og kan derfor anses for at være realistisk, men det kan dog ikke afvises, at
transaktionen vil få en større virkning for underskuddet. Dette udgør den
største risiko for fremskrivningerne af underskuddet i 2014. I betragtning af
de yderligere diskretionære foranstaltninger, som regeringen meddelte efter
offentliggørelsen af Kommissionens prognose, og som bør medføre en yderligere
indsnævring af det offentlige underskud, lader risiciene for underskuddet i
2014 generelt til at være afbalancerede.
–
Mellem 2011 og 2013 er der er generelt sket en
forbedring af den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo
minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på knap
0,7 % af BNP om året, hvilket stort set er i overensstemmelse med
Kommissionens henstillinger. Ifølge Kommissionens forårsprognose, dens
vurdering af det reviderede udkast til budgetplan, som blev indgivet den 29. april 2014,
og de yderligere foranstaltninger, som regeringen annoncerede den 12. maj
2014, forventes den strukturelle saldo at forbedres en anelse i 2014. I den
forbindelse lader der i øjeblikket til at opstå et gab på 0,5 % af BNP i
forhold til den påkrævede forbedring af den strukturelle saldo i retning af den
mellemfristede budgetmålsætning i 2014, hvilket er et tegn på, at der er behov
for at opstramme budgetforanstaltningerne for at sikre fuld overholdelse af den
præventive del af stabilitets- og vækstpagten i betragtning af den snigende
risiko for en markant afvigelse fra den påkrævede tilpasningssti.
–
Gældskvoten steg fra 69,2 % til 74,5 %
mellem 2009 og 2013. Den offentlige gæld forventes at stige til omkring
80 % af BNP i 2014, hovedsageligt som følge af, at de gældsforpligtelser,
der følger af overførslen af Hypo Alpe Adrias værdiforringede aktiver til
afviklingsselskabet, medregnes i den offentlige gæld.
(6)       Rådet erindrer om, at Østrig
fra 2014, som er året efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store
underskud, er underlagt den præventive del af stabilitets- og vækstpagten og
bør nærme sig sin mellemsigtede budgetmålsætning i et rimeligt tempo, herunder
overholde udgiftsmålet og gøre tilstrækkelige fremskridt i retning af
overholdelse af gældskriteriet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1a,
i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse
og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt
store underskud.
(7)       I henhold til traktatens
artikel 126, stk. 12, skal en rådsafgørelse om et uforholdsmæssigt stort
underskud ophæves, når det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende
medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret.
(8)       Efter Rådets opfattelse er
det uforholdsmæssigt store underskud i Østrig blevet korrigeret, og afgørelse
2010/282/EU bør derfor ophæves —
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Ud fra en samlet vurdering kan det
konkluderes, at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Østrig er
blevet korrigeret.
Artikel 2
Afgørelse 2010/282/EU ophæves hermed.
Artikel 3
Denne afgørelse er rettet til Republikken
Østrig.
Udfærdiget i Bruxelles, den […].
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               Det offentlige underskud og den offentlige bruttogæld i
2009 blev efterfølgende opjusteret til henholdsvis 5,5 % af BNP og
116,4 % af BNP.
[2]               EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6.
[3]               EUT L 145 af 10.6.2009, s. 1.
[4]               I overensstemmelse med "Specifikationer om
gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for
stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form" af
3. september 2012. Se: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.


title: Rådets henstilling af 8. juli 2014 om Portugals nationale reformprogram for 2014 og med Rådets udtalelse om Portugals stabilitetsprogram for 2014

text:
               29.7.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 247/102

         RÅDETS HENSTILLING
   af 8. juli 2014
   om Portugals nationale reformprogram for 2014 og med Rådets udtalelse om Portugals stabilitetsprogram for 2014
   2014/C 247/20
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION —
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 29. juni 2012 vedtog medlemsstaternes stats- og regeringschefer en vækst- og beskæftigelsespagt, som udgør en sammenhængende ramme for indsatsen på nationalt plan og på EU-plan samt i euroområdet under anvendelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter og politikker. De traf beslutning om tiltag, der skal iværksættes af medlemsstaterne, og forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa 2020-strategien og gennemføre de landespecifikke henstillinger.

               (4)

               Portugal var underlagt et makroøkonomisk tilpasningsprogram indtil den 17. maj 2014 i overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i Rådets gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU (3), som fastsatte, at den finansielle støtte ville blive stillet til rådighed i tre år. Den 23. april 2014 besluttede (4) Rådet at stille støtten til rådighed i yderligere seks uger for at kunne foretage en omfattende og grundig vurdering af programvilkårenes overholdelse og give mulighed for en velordnet betaling af den sidste lånetranche. I henhold til artikel 12 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 472/2013 (5) var Portugal således fritaget for overvågningen og vurderingen under det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker i programmets løbetid. Da Portugal ikke længere er underlagt programmet, bør landet atter i fuld udstrækning integreres i det europæiske semester.

               (5)

               Den 13. november 2013 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester for 2014 om samordning af de økonomiske politikker. Den 13. november 2013 vedtog Kommissionen på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen (6).

               (6)

               Den 20. december 2013 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for at sikre finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale låneforhold i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

               (7)

               I henhold til forordning (EU) nr. 472/2013 var Portugal fritaget for at fremlægge sit nationale reformprogram og stabilitetsprogram, så længe det var omfattet af det makroøkonomiske tilpasningsprogram. Den 30. april 2014 fremlagde landet ikke desto mindre et ajourført finanspolitisk strategidokument (Documento de Estratégia Orçamental) og en skrivelse fra regeringen med en gennemgang af den seneste udvikling med hensyn til Europa 2020-målene. Den 17. maj 2014 fremlagde regeringen sit igangværende reformprogram samt nye initiativer, der skal skabe bæredygtig vækst, i dokumentet »The Road to Growth, a medium-term reform strategy for Portugal«.

               (8)

               Målet med den budgetstrategi, der er beskrevet i det finanspolitiske strategidokument for 2014, er at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2015 på en holdbar måde og opfylde den mellemfristede målsætning senest i 2017. Ifølge strategien er det planen at reducere det offentlige underskud til 4 % af BNP i 2014 og reducere det yderligere til 2,5 % af BNP i 2015 i overensstemmelse med målene i den henstilling, der blev fremsat den 21. juni 2013 som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud og genbekræftet i den tolvte gennemgang af det makroøkonomiske tilpasningsprogram. Den 30. maj 2014 har forfatningsdomstolen imidlertid ophævet konsolideringsforanstaltninger, der forventedes at påvirke budgetresultatet for 2014 med ca. 0,4 % af BNP, med mulige følgevirkninger også i 2015. For at nå de aftalte mål vil regeringen være nødt til at gennemføre andre foranstaltninger af en tilsvarende størrelsesorden. Forfatningsdomstolen mangler dog stadig at træffe to afgørelser, hvilket gør det svært at foretage en fuldstændig kvantificering af de foranstaltninger, der skal iværksættes. I betragtning af den begrænsede tid, der er til rådighed, kan regeringen blive nødt til at vælge foranstaltninger, som er mindre vækstfremmende, navnlig på indtægtssiden. Med hensyn til perioden efter 2015 bekræftes i strategien målet om at opfylde den mellemfristede målsætning senest i 2017 ved hjælp af en strukturel indsats på 0,5 % af BNP i 2016 og et strukturelt underskud på 0,5 % i 2017. Ifølge strategien vil den offentlige bruttogæld nå sit højeste (ca. 130,2 % af BNP) i 2014 og gradvist begynde af falde fra 2015. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for strategiens budgetmæssige fremskrivninger, er i tråd med Kommissionens forårsprognose og er blevet analyseret af rådet vedrørende de offentlige finanser. Efter forfatningsdomstolens dom vil den finanspolitiske strategi i 2014 skulle revideres for at opfylde underskudsmålet på 4 % af BNP. Der er dog fortsat visse risici for, at målet ikke nås, navnlig på grund af juridisk usikkerhed og usikkerhed om, hvordan de tiltag, der skal sikre en mere effektiv styring af visse statsejede virksomheders gældsbyrde, vil påvirke statistikkerne.
               Budgettilpasningen i 2015 bygger på finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger i størrelsesorden 0,8 % af BNP, hvilket vurderes at være tilstrækkeligt til at opfylde målet om et offentligt underskud på 2,5 % af BNP. På grundlag af vurderingen af regeringens finanspolitiske strategi og Kommissionens prognose og i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 finder Rådet, at strategiens mål er i overensstemmelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten.

               (9)

               Det er nødvendigt at understøtte den finanspolitiske konsolidering med yderligere reformer af systemet for forvaltning af de offentlige finanser. Trods de fremskridt, der er gjort i kraft af det makroøkonomiske tilpasningsprogram, skal især den gennemgribende reform af budgetrammeloven fuldføres, og der er behov for en yderligere indsats for nøje at sikre udgiftskontrollen ved at håndhæve loven om kontrol af forpligtelser og for at forhindre en yderligere opbygning af restancer i den offentlige sektor. Den fortsatte omstrukturering af statsejede virksomheder, som skal sikre deres finansielle bæredygtighed, og en stram kontrol med pensions- og sundhedsudgifterne vil være afgørende. På indtægtssiden er det muligt at gøre afgiftssystemet mere vækstorienteret og sikre en bedre overholdelse af skattereglerne.

               (10)

               Portugal har problemer med arbejdsløsheden, der trods det seneste fald fortsat er meget høj, især blandt unge. Landet havde en arbejdsløshed på 16,4 % i 2013 og en ungdomsarbejdsløshed på 38,1 %, hvilket er væsentlig højere end EU-gennemsnittet, og også procentdelen af unge, der ikke er under uddannelse, i arbejde eller i praktik, er væsentlig højere. Portugals beskæftigelsesfrekvens, som traditionelt har været høj blandt 20-64-årige, er faldet markant siden den økonomiske krises start, fra 73,1 % i 2008 til 65,6 % i 2013. Med hensyn til ungdomsarbejdsløsheden og i overensstemmelse med målsætningen for en ungdomsgaranti er de største problemer stadig, at der ikke gøres nok for at nå ud til unge, der ikke er registreret, og at uddannelsessystemet i højere grad skal tilpasses efter behovene på arbejdsmarkedet. Portugal har i henhold til det makroøkonomiske tilpasningsprogram gennemført en bred vifte af arbejdsmarkedsreformer, som har til formål at lempe den alt for restriktive lovgivning om sikkerhed i ansættelsen, gøre lønfastsættelsesmekanismerne mere fleksible og sikre en mere velfungerende offentlig arbejdsformidling og mere velfungerende aktiveringspolitikker. Der er dog fortsat problemer med at dæmme op for segmenteringen af arbejdsmarkedet og forbedre justeringen af lønnen i forhold til de økonomiske forhold. Det ville være nyttigt at foretage en uafhængig evaluering af virkningen af de seneste reformer af systemet med sikkerhed i ansættelsen for navnlig at vurdere reformernes betydning for jobskabelsen, usikkerheden i ansættelsen, de samlede lønomkostninger samt antallet af afskedigelsessager, der er blevet indbragt for retten, og sagernes udfald. Trods indsatsen for at begrænse de negative sociale konsekvenser har den nødvendige økonomiske tilpasning efter krisen haft negative følger i form af fattigdom.

               (11)

               Portugal har gjort markante fremskridt med gennemførelsen af reformen af sit uddannelsessystem gennem adskillige tiltag til at bekæmpe skolefrafald, sikre, at flere unge gennemfører en videregående uddannelse, og dække behovene på arbejdsmarkedet. Den fulde gennemførelse og effektive udnyttelse af midlerne er dog fortsat afgørende. Der skal navnlig gøres en større indsats for at mindske den manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte kompetencer, bl.a. ved at højne kvaliteten af erhvervsuddannelserne, herunder vekseluddannelserne, og gøre dem mere attraktive, fremme arbejdsgivernes inddragelse i udformningen af uddannelsesprogrammer og sikringen af passende jobtræningsmuligheder og praktikpladser. Det er også nødvendigt at sikre en effektiv indførelse af erhvervsvejledning og ‐rådgivning for studerende på ungdomsuddannelserne og de videregående uddannelser i lyset af behovene på arbejdsmarkedet og de efterspurgte kompetencer og styrke samarbejdet med erhvervslivet.

               (12)

               Portugal har på grundlag af det makroøkonomiske tilpasningsprogram taget vigtige skridt til at forbedre banksektorens kapitalgrundlag og skærpe banktilsynet og reglerne for afvikling af banker. Der er dog fortsat alvorlige problemer, som skal overvåges nøje og løses, bl.a. de portugisiske bankers rentabilitet. Tallene for første kvartal 2014 viser, at nogle af de støttemodtagende banker har haft overskud. Aktivernes kvalitet er fortsat et stort problem, eftersom nedskrivningsniveauet stadig er højt og ligger på ca. 6 % for de samlede udlåns vedkommende og er særlig højt for misligholdte udlån (10,6 %), især i virksomhedssegmentet (over 16 %) ifølge de tal, der forelå ultimo 2013. Portugal har vedtaget en række foranstaltninger, der skal gøre det lettere at yde lån til rentable virksomheder, men finansieringsbetingelserne er svære at opfylde, især for små og mellemstore virksomheder, og udbuddet af andre finansieringsmuligheder for erhvervslivet end bankbaseret finansiering er begrænset. Antallet af nyudstedte lån til små og mellemstore virksomheder faldt med 4,8 % i 2013 sammenlignet med 2012. Den gennemsnitlige rente på nye lån til portugisiske virksomheder er faldet en anelse siden starten af 2013, men er fortsat væsentlig højere end gennemsnittet for euroområdet. I lyset af virksomhedernes høje gældsbyrde og behovet for en yderligere nedgearing i banksektoren er bankernes mulighed for at yde lån til rentable virksomheder på rimelig vilkår fortsat begrænsede.

               (13)

               Med henblik på at sikre en effektiv og bæredygtig energisektor og reducere energiomkostningerne for økonomien har Portugal indført to sæt foranstaltninger i henhold til det makroøkonomiske tilpasningsprogram. Lejepriserne i energisektoren skal dog sænkes yderligere, og der skal gøres noget ved den høje og stigende tarifgæld. I den forbindelse offentliggjorde Portugal for nylig et tredje sæt foranstaltninger, bl.a. en forlængelse af den særlige afgiftsordning for energiselskaber for 2014 frem til 2015. Derudover skal den grænseoverskridende integration af energinettene forbedres og gennemførelsen af sammenkoblingsprojekter for el og gas fremskyndes og nøje følges op med henblik på at bryde Den Iberiske Halvøs isolation fra EU's energimarked. I transportsektoren er der i henhold til programmet især gjort fremskridt med hensyn til at forbedre de portugisiske havnes konkurrencestilling, fastlægge en samlet, langsigtet transportplan efter at have rettet op på svagheder og mangler og forbedre lovgivningen og reglerne på området. Der er dog behov for yderligere foranstaltninger for at sikre den faktiske gennemførelse af den samlede, langsigtede transportplan og handlingsplanen for reformen af havnene. Der er desuden taget skridt til at sikre transportmyndighedens uafhængighed og kapacitet og sektorens statsejede virksomheders finansielle bæredygtighed og styrke effektiviteten og konkurrencen inden for jernbanetransport.

               (14)

               Der er gennemført en skelsættende reform af udlejningsmarkedet i byområder, som skal gøre boligmarkedet mere dynamisk, bl.a. ved at sikre en bedre balance mellem udlejers og lejers rettigheder og forpligtelser, sikre større fleksibilitet med hensyn til valg af kontrakternes løbetid og give incitamenter til at udføre renoveringsarbejder. Det er endnu for tidligt at foretage en samlet vurdering af reformens virkning på grundlag af dataene om de vigtigste markedskræfter og om den sorte økonomi på det portugisiske lejemarked. Portugal har gjort markante fremskridt med hensyn til at forbedre erhvervsforholdene, navnlig ved at skabe bedre rammevilkår, fremme iværksætterkulturen og forbedre insolvensbehandlingen for kriseramte virksomheder. Der bør nu lægges vægt på gennemførelsen. Det går fremad med at forenkle de administrative procedurer og licensprocedurerne, men en række tiltag er endnu ikke gennemført i deres helhed. Der skal gøres en ekstra indsats for at fjerne konkurrencehæmmende faktorer i servicesektoren, især ved at indføre sektorbaserede ændringer og inden for liberale tjenesteydelser ved at vedtage lovgivning om de resterende erhvervsorganisationer. Med hensyn til regulering og konkurrence er der behov for opfølgende foranstaltninger for at sikre de nationale sektortilsynsmyndigheders og konkurrencemyndighedens uafhængighed og autonomi. Betalinger fra det offentlige er stadig meget forsinkede.

               (15)

               Der er inden for rammerne af det makroøkonomiske tilpasningsprogram gjort gode fremskridt med hensyn til at rationalisere og modernisere den offentlige forvaltning, hvad angår ansættelse, lønpolitik, arbejdsvilkår, organisatorisk effektivitet og servicens kvalitet. Nogle af de planlagte reformtiltag er dog endnu ikke blevet gennemført, og gennemsigtigheden skal forbedres. Selv om der er gjort markante fremskridt for at gøre retssystemet mere effektivt, er der behov for yderligere forbedringer, især hvad angår sagsbehandlingstiden, antallet af afsluttede sager, antallet af verserende sager samt overvågnings- og evalueringsprocessen.

               (16)

               Kommissionen konkluderede på grundlag af sin analyse, at den vellykkede gennemførelse af det makroøkonomiske tilpasningsprogram var afgørende for håndteringen af de økonomiske og finansielle risici og for reduceringen af ubalancer. Portugal har i henhold til programmet vedtaget en bred vifte af vanskelige strukturreformer, som nu begynder at bære frugt i form af øget konkurrenceevne og begyndende økonomisk vækst, men det er endnu for tidligt at vurdere reformernes indvirkning på økonomien. Det er derfor afgørende fortsat at overvåge alle gennemførte reformer for at vurdere, om de bidrager til at styrke konkurrenceevnen, resultaterne og beskæftigelsen.

               (17)

               Eftersom Portugal efter udløbet af det makroøkonomiske program, som juridisk set udløber den 28. juni 2014, på ny vil være fuldt ud integreret i det europæiske semester, har Kommissionen på grundlag heraf vurderet de dokumenter, som Portugal har forelagt. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Portugal, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og ‐retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Dens henstillinger til Portugal under det europæiske semester er afspejlet i henstilling 1-8 nedenfor.

               (18)

               På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået regeringens finanspolitiske strategi, og Rådets udtalelse (7) afspejles særlig i henstilling 1 nedenfor. Disse henstillinger blev udformet i kølvandet på gennemførelsen af det makroøkonomiske tilpasningsprogram og bygger således på dette programs resultater for at sikre, at de fastholdes fremadrettet.

               (19)

               Inden for rammerne af det europæiske semester har Kommissionen også foretaget en analyse af den økonomiske politik i euroområdet som helhed. På dette grundlag har Rådet udstedt specifikke henstillinger rettet til de medlemsstater, der har euroen som valuta (8). Portugal bør som et land, der har euroen som valuta, også sikre fuld og rettidig gennemførelse af disse henstillinger —

         HENSTILLER, at Portugal i perioden 2014-2015 træffer foranstaltninger med henblik på følgende:

               1.

               Gennemføre de nødvendige finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger for 2014 i sin helhed med henblik på at opfylde de finanspolitiske mål og forhindre opbygningen af nye restancer. For så vidt angår 2015 gennemføre en revideret budgetstrategi for at reducere underskuddet til 2,5 % af BNP i overensstemmelse med det fastsatte mål i den henstilling, der blev fremsat som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, og samtidig sikre den nødvendige strukturelle tilpasning. Hurtigst muligt erstatte de konsolideringsforanstaltninger, som forfatningsdomstolen har afvist som forfatningsstridige, med foranstaltninger i samme størrelsesorden og kvalitet. Korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud bør ske på en holdbar og vækstorienteret måde med begrænset brug af midlertidige foranstaltninger og/eller engangsforanstaltninger. Efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud følge den planlagte årlige strukturelle tilpasning med henblik på at opfylde den mellemfristede målsætning i tråd med kravet om en årlig strukturel tilpasning på minimum 0,5 % af BNP – og mere i opgangstider – og sikre, at gældsbestemmelserne overholdes for at bringe den høje, generelle gældskvote på en holdbar kurs. Prioritere den udgiftsbaserede finanspolitiske konsolidering og yderligere øge effektiviteten og kvaliteten af de offentlige udgifter. Fastholde den stramme udgiftskontrol i den centrale, regionale og lokale forvaltning. Fortsætte omstruktureringen af de statsejede virksomheder. Inden udgangen af 2014 udvikle nye omfattende foranstaltninger som led i den igangværende pensionsreform for at forbedre pensionssystemets mellemlange bæredygtighed. Kontrollere stigningen i sundhedsudgifterne og videreføre hospitalsreformen. Gennemgå skatte- og afgiftssystemet og gøre det mere vækstorienteret. Fortsat forbedre overholdelsen af skattereglerne og bekæmpe skatteunddragelse gennem en effektivisering af skatteforvaltningen. Styrke systemet for forvaltning af de offentlige finanser ved hjælp af en hurtig færdiggørelse og gennemførelse af den gennemgribende reform af budgetrammeloven inden udgangen af 2014. Sikre en streng overholdelse af loven om kontrol af forpligtelser. Sikre en effektiv gennemførelse af en fælles løn- og løntillægsskala i den offentlige sektor fra 2015 og frem.

               2.

               Sikre, at udviklingen i mindstelønnen fortsat er i tråd med målet om at fremme beskæftigelsen og konkurrenceevnen. Indføre et lønfastsættelsessystem, der fremmer tilpasningen af lønninger efter produktiviteten på sektor- og/eller virksomhedsniveau. I samråd med arbejdsmarkedets parter og i henhold til national praksis undersøge muligheden for midlertidig suspension, efter gensidig aftale, af kollektive overenskomster på virksomhedsniveau. Senest i september 2014 fremsætte forslag til midlertidig suspension, efter gensidig aftale, af kollektive overenskomster på virksomhedsniveau og forslag til ændring af de tilbageværende kollektive overenskomster.

               3.

               Senest i marts 2015 fremlægge en uafhængig evaluering af de seneste reformer af systemet med sikkerhed i ansættelsen samt en handlingsplan for eventuelle nye reformer, der kan løse problemet med det segmenterede arbejdsmarked. Videreføre den igangværende reform af den aktive arbejdsmarkedspolitik og den offentlige arbejdsformidling, som har til formål at øge beskæftigelses- og erhvervsfrekvensen, især ved at forbedre jobrådgivningen/jobsøgningsbistanden samt aktiverings/sanktionssystemerne med henblik på at reducere langtidsledigheden og få integreret de personer, som er længst væk fra arbejdsmarkedet. Bekæmpe den høje ungdomsarbejdsløshed, især ved at foregribe, hvilke kompetencer der vil blive efterspurgt, og ved at nå ud til unge, der ikke er registreret, i overensstemmelse med målene for en ungdomsgaranti. Sørge for, at socialhjælpens, herunder minimumsindkomstordningens, dækning er passende og samtidig sikre en effektiv aktivering af personer på overførselsindkomst.

               4.

               Forbedre uddannelsessystemets kvalitet og arbejdsmarkedsrelevans for at mindske skolefrafaldet og rette op på den lave gennemførelsesprocent på uddannelserne. Sikre et effektivt offentligt forbrug i uddannelsessektoren og mindske uoverensstemmelsen mellem udbudte og efterspurgte kompetencer, bl.a. ved at højne kvaliteten af erhvervsuddannelserne og gøre dem mere attraktive og foranstalte et samarbejde med erhvervslivet. Øge samarbejdet mellem offentlige forskningsaktiviteter og erhvervslivet og fremme videnoverførsel.

               5.

               Føre tilsyn med bankernes likviditetsstilling og potentielle kapitalunderskud, bl.a. ved hjælp af tematiske inspektioner på stedet samt stresstests. Vurdere bankernes genopretningsplaner og forbedre evalueringsprocessen, hvor det er nødvendigt. Gennemføre en samlet strategi for at nedbringe virksomhedernes gældsbyrde og styrke indsatsen for at øge udbuddet af finansieringsmuligheder, herunder til udvikling af nye forretningsidéer, ved at gøre gældsomlægningsværktøjerne (især PER og SIREVE) mere effektive for rentable virksomheder, indføre incitamenter for banker og debitorer til at deltage i omstruktureringsprocesser på et tidligt tidspunkt og forbedre adgangen til finansiering via kapitalmarkedet. Sørge for, at de fastlagte foranstaltninger bidrager til omfordelingen af midler til økonomiens produktive sektorer, herunder rentable små og mellemstore virksomheder, og samtidig undgå risici for de offentlige finanser og den finansielle stabilitet. Inden udgangen af september 2014 gennemføre et system for tidlig varsling, primært til tilsynsformål, for at identificere virksomheder, herunder små og mellemstore virksomheder, med en høj sandsynlighed for misligholdelse, fordi de har en særlig stor gæld, dvs. et system, som indirekte kan fremme en tidlig omstrukturering af virksomhedernes gæld.

               6.

               Gennemføre det andet og tredje sæt foranstaltninger i energisektoren, som skal nedbringe økonomiens energiomkostninger og samtidig udligne eltarifgælden inden 2020 og nøje følge gennemførelsen. Forbedre den grænseoverskridende integration af energinettene og fremskynde gennemførelsen af sammenkoblingsprojekter for el og gas. Gennemføre den overordnede, langsigtede transportplan og det »kronogram«, der fastlægger reformerne i havnesektoren. Færdiggøre transportkoncessionerne for storbyområderne Lissabon og Porto. Sørge for, at genforhandlingerne af de nuværende havnekoncessioner og de nye godkendelsesordninger er resultatorienterede og i tråd med det indre markeds principper, især indkøbsreglerne. Sørge for, at den nationale tilsynsmyndighed på transportområdet er fuldstændig uafhængig og operationel inden udgangen af september 2014. Sikre statsejede virksomheders finansielle bæredygtighed i transportsektoren. Øge effektiviteten og konkurrencen i jernbanesektoren ved at gennemføre planen for CP Cargas konkurrenceevne efter overdragelsen af godsterminalerne og samtidig sikre den statsejede infrastrukturforvalters og jernbaneselskabernes forvaltningsmæssige uafhængighed.

               7.

               Yderligere forbedre evalueringen af boligmarkedet, bl.a. ved inden udgangen af 2014 at indføre en mere systematisk ramme for overvågning og rapportering og offentliggøre en samlet rapport om den sorte økonomi på dette marked. Fortsætte indsatsen for at foretage yderligere kortlægninger af de reguleringsmæssige byrder med henblik på senest i marts 2015 at have kortlagt alle sektorer. Inden udgangen af september 2014 vedtage og gennemføre de tilbageværende dekreter om licensudstedelse og sektorbaserede ændringer. Inden udgangen af september 2014 afskaffe de tilbageværende restriktioner i sektoren for liberale tjenesteydelser og vedtage de ændrede vedtægter for erhvervsorganisationer, som endnu ikke er blevet vedtaget under det makroøkonomiske tilpasningsprogram. Rette op den offentlige sektors forsinkede betalinger. Sørge for, at de nationale tilsynsmyndigheder og konkurrencemyndigheden har tilstrækkelige ressourcer.

               8.

               Fortsat rationalisere og modernisere den centrale, regionale og lokale offentlige forvaltning. Gennemføre de reformer, der skal gøre retssystemet mere effektivt og øge gennemsigtigheden. Optrappe indsatsen for at evaluere gennemførelsen af de reformer, som blev indført under det makroøkonomiske tilpasningsprogram, samt planlagte og kommende reformer. Navnlig indføre obligatoriske, systematiske forudgående og efterfølgende evalueringer i lovgivningsprocessen. Indføre en funktionelt uafhængig central evalueringsenhed på regeringsniveau, som hver sjette måned skal vurdere og aflægge rapport om gennemførelsen af disse reformer, herunder overensstemmelsen med den forudgående konsekvensvurdering, og om nødvendigt træffe afhjælpende foranstaltninger.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 8. juli 2014.

            På Rådets vegne

         P.C. PADOAN

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Opretholdt for 2014 ved Rådets afgørelse 2014/322/EU af 6 maj 2014 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker for 2014 (EUT L 165 af 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Rådets gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU af 30. maj 2011 om tildeling af finansiel støtte fra Unionen til Portugal (EUT L 159 af 17.6.2011, s. 88).

      (4)  Rådets gennemførelsesafgørelse 2014/234/EU af 23. april 2014 om ændring af gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU af 30. maj 2011 om tildeling af finansiel støtte fra Unionen til Portugal (EUT L 125 af 26.4.2014, s. 75).

      (5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 472/2013 af 21. maj 2013 om skærpelse af den økonomiske og budgetmæssige overvågning af medlemsstater i euroområdet, der har eller er truet af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet (EUT L 140 af 27.5.2013, s. 1).

      (6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25).

      (7)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.

      (8)  Se side 141 i denne EUT.


title: Rådets henstilling af 12. juli 2011 om Estlands nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Estlands stabilitetsprogram for 2011-2015

text:
               20.7.2011

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 213/5

         RÅDETS HENSTILLING
   af 12. juli 2011
   om Estlands nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Estlands stabilitetsprogram for 2011-2015
   2011/C 213/02
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog det en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien.

               (4)

               Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af ledigheden ved hjælp af arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

               (5)

               Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

               (6)

               Den 29. april 2011 afleverede Estland sit stabilitetsprogram for perioden 2011-2015 og sit nationale reformprogram for 2011. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (7)

               Estland blev særlig hårdt ramt af den globale finansielle krise, der forstærkede svækkelsen af det hjemlige boom i ejendomsmarkedet og forbruget. Samlet faldt BNP med 19 % i 2008-2009, mens ledigheden næsten firedobledes og nåede op på 16,8 % i 2010. Der er dog hurtigt kommet gang i økonomien igen, og væksten i det reale BNP forventes at tage yderligere fart de kommende år. Opsvinget har hovedsagelig været drevet af eksporten, men den hjemlige efterspørgsel er ved at vinde terræn, især på grund af store investeringer. De forbedrede vækstudsigter har virket positivt på arbejdsmarkedet. Beskæftigelsen er steget markant på det seneste, om end der fortsat er høj langtidsledighed. Inflationen er steget hurtigere end sidste år, men forventes at blive mere moderat i takt med udviklingen i de globale råvarepriser.

               (8)

               Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger, er plausibelt. Stabilitetsprogrammets mellemsigtede budgetstrategi er at nå det mellemfristede mål, nemlig strukturel balance, i 2013, og at fastholde det i resten af stabilitetsprogramperioden, idet der sigtes mod et strukturelt overskud i 2013 og fremover. Den samlede offentlige budgetstilling vil ifølge fremskrivningerne vise et overskud i 2013, mens det samlede underskud på kort sigt forventes at vokse på grund af engangsinvesteringer i CO2-kreditter. Den budgetmæssige justering af stabilitetsprogrammet er baseret på en opbremsning af væksten i de offentlige forbrugsudgifter. Stabilitetsprogrammet indeholder oplysninger om planlagte foranstaltninger for at nå budgetmålet, og de hidtidige erfaringer med at nå finanspolitiske mål mindsker risikoen for, at målene ikke nås i de kommende år. De planlagte reformer går ud på at opnå effektivitetsforbedringer på en række områder som uddannelse og aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger. Risiciene i forbindelse med budgetmålene synes således i det store hele at være i balance. Ikke desto mindre er det vigtigt, at de kommende budgetter indeholder centrale oplysninger om de foranstaltninger, der skal til for yderligere at øge effektiviteten i de offentlige udgifter og dermed støtte gennemførelsen af stabilitetsprogrammet.

               (9)

               Langtidsledigheden er fortsat høj, og arbejdsløsheden har vedvarende været temmelig forskellig fra region til region. Selv om finansieringen af aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger er steget væsentligt siden 2009, er den stadig den laveste i EU, hvilket betyder, at kun en ringe andel af de arbejdsløse får aktiv støtte. Det estiske arbejdsmarked er relativt fleksibelt, og dette forhold er blevet styrket af afgørelsen om at udsætte stigninger i arbejdsløshedsunderstøttelsen i arbejdsmarkedspakken til 2013. Trods denne fleksibilitet har Estland en forholdsvis høj skattekile på arbejdskraft, hvilket kan få negative følger for udbuddet af og efterspørgslen efter arbejdskraft. Problemet er særlig akut i betragtning af den høje ledighed blandt unge og lavtkvalificerede, der risikerer at havne i fattigdom. De planlagte reformer, der skal nedsætte socialsikringsbidragene, har fat i den rigtige ende, men skal gennemføres samtidig med, at budgetstillingen styrkes. Der vil kunne opnås effektivitetsgevinster ved at indføre strengere behovskriterier og dermed målrette ydelserne bedre.

               (10)

               Estlands ressourceintensitet er blandt de højeste i EU. Dette skyldes til dels en produktionsstruktur, der er koncentreret om energiintensive sektorer og industrier. Endnu en faktor er den lave energieffektivitet på sektorplan. I det nationale reformprogram har Estland opstillet et nationalt energibesparelsesmål på 9 % i 2016 (og 16 % i 2020) i forhold til det forventede forbrug. Desuden indeholder programmet kun begrænsede oplysninger om, hvordan og hvornår foranstaltningerne vil blive iværksat, og hvilke resultater de vil give. Der er således mulighed for at forbedre energieffektiviteten yderligere. Øget energieffektivitet vil sandsynligvis have en positiv indvirkning på miljøet og energiforsyningssikkerheden, men vil også reducere inflationspresset og forbedre omkostningskonkurrenceevnen.

               (11)

               Andelen af personer med en videregående uddannelse er generelt høj, men en yderligere reform af uddannelsessystemet på alle niveauer vil kunne medvirke til at rette op på en række problemer, blandt andet mangelen på kvalifikationer, det store antal skoler og videregående uddannelsesinstitutioner og den manglende målrettethed i erhvervsuddannelserne, der har ført til, at en stor andel af befolkningen er uden erhvervskvalifikationer. I betragtning af den demografiske udvikling er det vigtigt at forbedre kvaliteten af den menneskelige kapital for at øge vækstpotentialet på mellemlang sigt. Hvis man navnlig sikrer, at videregående uddannelse rettes mod områder af central betydning for økonomien (f.eks. ingeniørvidenskab), vil det kunne støtte den igangværende omstrukturering af økonomien hen i mod større vægt på konkurrenceudsatte sektorer. Uddannelsesreformen vil også medvirke til at forbedre effektiviteten i den offentlige sektor, da det nuværende uddannelsesforvaltningssystem er for opsplittet på lokalt niveau, hvilket fører til både ineffektive subsidier og ydelser af lav kvalitet.

               (12)

               Estland har givet en række tilsagn under europluspagten. Tilsagnene omfatter foranstaltninger vedrørende finanspolitisk holdbarhed, beskæftigelse og konkurrenceevne. På den finanspolitiske side forpligter Estland sig til at opnå balance i budgettet i 2013 og et overskud i 2014, indføre krav i den grundlæggende statsbudgetlovgivning om balance i det offentlige budget og indlede en reform af de særlige pensionsordninger. For at øge beskæftigelsen er der planlagt visse skattemæssige incitamenter. Hvad angår konkurrenceevnen er foranstaltningerne især rettet mod innovation, videregående uddannelser og reform af den offentlige sektor. Tilsagnene i pagten afspejler indholdet af det nationale reformprogram. De mål, der er opstillet i pagten, vil kunne fremmes af yderligere foranstaltninger for at styrke arbejdsmarkedspolitikken samt tiltag vedrørende ressourceeffektivitet og energimarkedet. Tilsagnene i europluspagten er blevet vurderet og taget i betragtning i henstillingerne.

               (13)

               Kommissionen har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt tilsagnene under europluspagten. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Estland, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Selv om det er nødvendigt, at der i de kommende budgetter fastsættes nærmere foranstaltninger for at nå budgetmålet, mener Kommissionen, at de estiske myndigheders hidtidige resultater mindsker risikoen for, at de finanspolitiske mål ikke nås. Der bør tages yderligere skridt til at styrke arbejdsmarkedspolitikken og gøre det mere attraktivt at arbejde, øge den menneskelige kapital gennem en omfattende reform af uddannelsessystemet og forbedre ressourceeffektiviteten og energimarkedet.

               (14)

               På baggrund af denne vurdering har Rådet undersøgt Estlands 2011-stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse (3) afspejles især i henstilling 1) nedenfor. Under hensyntagen til Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2011 har Rådet gennemgået Estlands nationale reformprogram,

         HENSTILLER, at Estland træffer foranstaltninger i perioden 2011-2012 med henblik på at:

               1.

               Opnå senest i 2013 et strukturelt overskud, mens underskuddet i 2012 bør begrænses til højst 2,1 % af BNP, idet udgifterne holdes under stram kontrol, og effektiviteten i de offentlige udgifter øges.

               2.

               Tage skridt til at imødekomme efterspørgslen efter arbejdskraft og mindske fattigdomsrisikoen ved på en budgetneutral måde at reducere skatte- og socialsikringsbyrden samt ved at gøre de aktive arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger mere effektive, herunder ved at foranstaltningerne målrettes mod unge og langtidsledige, især i områder med høj arbejdsløshed.

               3.

               Iværksætte de planlagte incitamenter til at reducere energiintensiteten og forbedre energieffektiviteten i økonomien, især inden for bygnings- og transportsektoren, blandt andet ved hjælp af tiltag for at få markederne til at fungere bedre.

               4.

               I forbindelse med gennemførelsen af reformen af uddannelsessystemet lægge vægt på foranstaltninger, der forbedrer udbuddet af førskoleundervisning og fremmer kvaliteten af erhvervsuddannelser. Sørge for, at uddannelsesresultaterne i højere grad tilgodeser arbejdsmarkedets behov, og tilbyde lavtkvalificerede arbejdstagere mulighed for livslang læring.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2011.

            På Rådets vegne

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 138 af 26.5.2011, s. 56).

      (3)  Jf. artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97.


title: Rådets henstilling af 12. juli 2011 om Ungarns nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2011-2015

text:
               15.7.2011

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 209/10

         RÅDETS HENSTILLING
   af 12. juli 2011
   om Ungarns nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2011-2015
   2011/C 209/03
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien.

               (4)

               Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af arbejdsløsheden ved hjælp af arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

               (5)

               Den 15. april 2011 forelagde Ungarn sin 2011-opdatering af konvergensprogram for perioden 2011-2015 og sit nationale reformprogram for 2011. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (6)

               Ungarn blev alvorligt ramt af krisen i efteråret 2008, idet landet mistede adgangen til markedsbaseret finansiering. For at overvinde disse vanskeligheder gennemførte Ungarn et tilpasningsprogram, som fokuserede på finanspolitisk konsolidering og tilsyn med den finansielle sektor og blev understøttet af finansiel støtte fra EU og IMF. På den baggrund opnåede landet igen markedsadgang i foråret 2009, og økonomien kom ud af recessionen: efter en nedgang på 6,7 % i 2009 steg BNP med 1,2 % i 2010, støttet af den voksende eksport. Samtidig voksede arbejdsløsheden yderligere til over 11 % fra niveauet på under 8 % før krisen. I andet halvår af 2010 bebudede regeringen, at der i 2010-2013 ville blive gennemført betydelige skattenedsættelser. For at begrænse den finanspolitiske forringelse indførte den sideløbende hermed ekstraordinære afgifter og foretog yderligere permanente udgiftsnedskæringer. Endvidere har beslutningen om at afskaffe den obligatoriske private pensionssøjle resulteret i både permanente indtægter og engangsindtægter. Selv om disse foranstaltninger gjorde det muligt at begrænse afvigelsen i 2010 til 0,4 % af BNP over underskudsmålet på 3,8 % af BNP og vil resultere i et overskud i 2011, blev den underliggende stilling forringet betydeligt. På den baggrund og for at styrke det økonomiske vækstpotentiale bebudede regeringen et strukturreformprogram i marts 2011 og vedtog yderligere konsolideringsforanstaltninger.

               (7)

               Baseret på vurderingen af det opdaterede konvergensprogram i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at med udgangspunkt i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2011 er det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for budgetfremskrivningerne, en anelse optimistisk, især i betragtning af udviklingen i den indenlandske efterspørgsel. Opdateringen tager sigte på at korrigere det uforholdsmæssigt store overskud inden den frist i 2011, der blev sat af Rådet, hvilket skal opnås med et overskud på 2 % af BNP som følge af de betydelige engangsindtægter fra pensionsaktiverne. Budgettet vil udvise et underskud på 2,5 % af BNP i 2012 for derefter at falde gradvis til 1,5 % af BNP i 2015, primært på grundlag af udgiftsbegrænsning. Opdateringen bekræfter landets mellemfristede målsætning for budgetstillingen i strukturelle termer, dvs. et underskud på 1,5 % af BNP. Konsolideringsstrategien forventes at mindske budgetunderskuddet strukturelt og få gælden til at falde til 64 % af BNP i tiden frem til 2015. Den synes dog at være temmelig koncentreret om den sidste del af perioden, idet de strukturelle forbedringer først starter fra og med 2012, hvorimod den kumulative strukturelle forringelse på mere end 3 % af BNP i løbet af 2010 og 2011 ikke er i overensstemmelse med Rådets henstilling fra juli 2009, hvori Ungarn blev opfordret til at opnå en strukturel tilpasning på mindst 0,5 % af BNP. Forårsprognosen viser et underskud på 3,3 % af BNP i 2012, som bygger på antagelsen om visse gennemførelsesrisici på 0,5 % af BNP; på dette grundlag kan det ikke udelukkes, at tærsklen igen overskrides i det pågældende år, medmindre der træffes yderligere foranstaltninger. Desuden vil den forventede udvikling i det strukturelle underskud, som det er blevet genberegnet af Kommissionen, ikke muliggøre de nødvendige tilpasninger, som ville sikre, at den mellemfristede målsætning kan nås ved udgangen af perioden for konvergensprogrammet; især er der ingen yderligere strukturel tilpasning efter 2013, til trods for at margenen til den mellemfristede målsætning er lille.
               Endelig vil afskaffelsen af den obligatoriske private pensionssøjle medføre yderligere engangsindtægter og permanente indtægter på kort og mellemlang sigt, men vil samtidig øge den langfristede gæld. Den deraf følgende sandsynlige forringelse af den finanspolitiske holdbarhed på lang sigt, idet der tages hensyn til at en del af pensionsfondens midler bruges til at finansiere løbende udgifter, modsvares delvist af adskillige bebudede skridt vedrørende pensionssystemet inden for rammerne af det strukturelle reformprogram (f.eks. de allerede delvist gennemførte ændringer af parametre i den offentlige søjle). Ifølge Kommissionens seneste vurdering, synes risiciene for så vidt angår de offentlige finansers langfristede holdbarhed at være middelstore.

               (8)

               Den finanspolitiske konsolidering er fortsat en væsentlig udfordring. Uden en stram gennemførelse af de bebudede foranstaltninger og yderligere foranstaltninger af strukturel art, alt efter behov, kan det ikke sikres, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres på et holdbart grundlag, og at der gøres passende fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning. Desuden vil den finanspolitiske konsolidering også bidrage til at bringe gældsnedbringelsen ind på en passende faldende kurs og forbedre den langsigtede holdbarhed, som synes at stå over for en mellemstor risiko. Hvis de uventede indtægter anvendes fuldt ud, vil det kunne bidrage til at fremskynde den finanspolitiske konsolidering. På den baggrund vil myndighedernes halvårlige rapporter om fremskridtene i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud være et nyttigt redskab til nøje at overvåge fremskridtene med den finanspolitiske konsolidering.

               (9)

               I den nyligt vedtagne forfatning er der fastlagt en forfatningsmæssig gældsbremse ved 50 % af BNP, og det fastsættes også, at det finanspolitiske råd har vetoret i forbindelse med det årlige budget, hvilket kan være et første skridt i retning af at forbedre de budgetmæssige rammer. Der er dog en række vigtige detaljer, som først vil blive specificeret i de efterfølgende overordnede love (f.eks. hvilke midlertidige numeriske regler der gælder, indtil gældskvoten falder til 50 %, den nøjagtige fortolkning af undtagelsesklausulen). Indførelsen af et nominelt gældsloft vil, hvis det anvendes til alle formål, alt andet lige kunne føre til en procyklisk finanspolitisk situation. Dertil kommer, at det reformerede finanspolitiske organs kompetencer er relativt snævre (begrænset til udarbejdelse af en udtalelse om budgetudkastet, dog med en stærk vetoret) og ikke omfatter hele budgetcyklussen (f.eks. gennem realtidsvurderinger af nye politikker med større budgetmæssige indvirkninger). Endelig er der andre aspekter af den finanspolitiske styring som f.eks. den finanspolitiske fokusering på mellemlang sigt og spørgsmålet om gennemsigtighed, der fortsat mangler at blive præciseret.

               (10)

               Beskæftigelsesfrekvensen er en af de laveste i EU (60,4 %). Beskæftigelsesfrekvensen for kvinder er også lav (55 %), og forskellen mellem beskæftigelsesfrekvenserne for kvinder med og uden børn i alderen 6 år og derunder er den næststørste i EU (33,6 % sammenlignet med et EU-gennemsnit på 12,1 % procentpoint). Dagplejetjenesterne i Ungarn er mangelfulde hvad angår kapacitet, med særligt ringe tilbud uden for de større byer og i regioner med meget høj arbejdsløshed. En forbedring af dagplejetjenesterne kan være en vigtig foranstaltning til at fremme begge forældres erhvervsfrekvens.

               (11)

               Ungarn har haft et relativt højt skattetryk på arbejde. I det nye skattesystem for personindkomst rettes der delvis op på de negative virkninger for beskæftigelsen, særligt for de der har en indkomst, de er højere end gennemsnittet (Medium) og de der har børn, således, at man forsøger at takle de mest presserende demografiske problemer og problemer vedrørende konkurrenceevnen. Selv om skattesatsen er sat ned er skattetrykket på lavindkomstgrupper uden børn faktisk blevet større, når den gradvise afskaffelse af beskæftigelsesrelaterede skattefradrag tages i betragtning.

               (12)

               De offentlige arbejdsformidlinger lider under utilstrækkelig administrativ kapacitet, og tidligere tilførsler af midler har ikke mærkbart forbedret tjenesternes effektivitet med hensyn til få arbejdsløse ind på arbejdsmarkedet. Finansieringen af beskæftigelsesprogrammer er ikke i tilstrækkelig grad kædet sammen med resultater, særligt for så vidt angår nationalt finansierede programmer. Det er for nyligt blevet bebudet, at arbejdsløshedsunderstøttelsens varighed skal sættes ned til et af de laveste niveauer i EU. Det vil være nødvendigt at vurdere denne foranstaltnings indvirkning på arbejdsmarkedet, især for at afgøre, om den effektivt øger beskæftigelsesfrekvensen.

               (13)

               Fattigdom og dertil knyttede faktorer som f.eks. arbejdsløshed eller lave uddannelsesniveauer berører fortsat visse vanskeligt stillede grupper, især romaerne, i uforholdsmæssig høj grad. De lavtkvalificerede har en særlig lav beskæftigelsesfrekvens (36,8 % sammenlignet med det europæiske gennemsnit på 53,4 %), specielt blandt mænd. Ifølge en række skøn lever 70 % af romaerne under fattigdomstærsklen. Langt størsteparten lever i ugunstigt stillede regioner med ringe adgang til arbejdsmarkedsmuligheder og offentlige tjenester.

               (14)

               Smv'erne er blevet hæmmet af de komplekse lovgivningsmæssige rammer, en tung administrativ byrde og begrænset ansvarlighed og gennemsigtighed i den offentlige administration. Smv'erne har haft sværere ved at få adgang til tidlig finansiering end tilfældet er for gennemsnittet af smv'ere i EU som helhed. Det nationale reformprogram omfatter et antal foranstaltninger til at mindske de administrative byrder og forbedre erhvervsmiljøet generelt. Finansieringsmekanismerne uden for banksektoren spiller en mindre rolle end den, de spiller i andre europæiske lande. Effektiviteten af tidligere programmer til støtte for sektoren er ikke systematisk blevet evalueret.

               (15)

               Kommissionen har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram for Ungarn og har også taget hensyn til regeringens hensigt om at følge europluspagten. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Ungarn, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Den finder, at den finanspolitiske tilpasningsstrategi især er baseret på udgiftssiden og at den frist i 2011, som Rådet fastsatte for nedbringelsen af underskuddet under tærsklen på 3 % af BNP, kun overholdes takket være de betydelige engangsindtægter, især fra pensionsaktiverne, og de strukturelle forbedringer vil først blive sat i gang i 2012. I betragtning af gennemførelsesricisiene kan det ikke udelukkes, at tærsklen igen overskrides i det pågældende år, medmindre der træffes yderligere foranstaltninger. Desuden sikrer konvergensprogrammet, som genberegnet af Kommissionen, på længere sigt ikke yderligere fremskridt i retning af opfyldelsen af den mellemfristede målsætning, selv om margenen er lille. Yderligere foranstaltninger for at øge arbejdsmarkedsdeltagelse og modernisere arbejdsformidlingerne vil kunne bidrage til at øge jobmulighederne. Yderligere reduktioner af de administrative byrder vil kunne bidrage til at forbedre erhvervsmiljøet og styrke smv'ernes vækst.

               (16)

               På baggrund af denne vurdering og under hensyntagen til Rådets henstilling af 7. juli 2009 i medfør af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdateringen af Ungarns konvergensprogram, og Rådets udtalelse (3) afspejles især i henstilling 1) og 2) nedenfor. Rådet har under hensyntagen til Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2011 undersøgt Ungarns nationale reformprogram,

         HENSTILLER, at Ungarn for perioden 2011-2012 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.

               Styrke den finanspolitiske indsats for at efterkommes (Rådets) henstilling om at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud på holdbar vis, bl.a. ved at undgå den strukturelle forringelse i 2011, som det planlagte budgetoverskud på 2 % af BNP indebærer, og sikre, at budgetunderskuddet holdes sikkert under tærsklen på 3 % af BNP i 2012 og fremover, hvilket vil bidrage til at reducere den høje offentlige gældskvote. Implementere fuldt ud de bebudede finanspolitiske foranstaltninger og vedtage yderligere finanspolitiske foranstaltninger af permanent art, om nødvendigt, senest i 2012-budgettet for at sikre budgetmålene for det år. 2012 budgettet bør også identificere yderligere foranstaltninger med henblik på at nå 2013-målet i konvergensprogrammet. Sikre, at der gøres fremskridt for at opfylde den mellemfristede målsætning på mindst 0,5 % af BNP om året indtil den mellemfristede målsætning er nået, og eventuelle uventede indtægter bør bruges til at fremskynde den finanspolitiske konsolidering.

               2.

               Vedtage og gennemføre forskrifter, der specificerer de operationelle aspekter af de nye forfatningsmæssige rammer for den finanspolitiske styring, herunder bl.a. de numeriske regler, som vil blive gennemført på centralt og lokalt niveau, indtil gældskvoten er faldet til under 50 % af BNP. For så vidt angår de finanspolitiske rammer, gennemføre og styrke flerårig finanspolitisk planlægning, forbedre de offentlige finansers gennemsigtighed og udvide det finanspolitiske råds kompetencer.

               3.

               Øge arbejdsmarkedsdeltagelsen gennem en budgetneutral lettelse af skattereformens virkninger for lavindkomstgrupperne. Styrke foranstaltningerne med henblik på at anspore kvindernes arbejdsmarkedsdeltagelse gennem en udbygning af børnepasnings- og førskolefaciliteter.

               4.

               Træffe tiltag for at styrke arbejdsformidlingernes og andre serviceorganers kapacitet med henblik på at øge kvaliteten og effektiviteten af uddannelse, jobsøgningsbistand og individualiserede serviceydelser. Styrke aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der giver positive og velunderbyggede resultater. I samråd med interesseparterne indføre skræddersyede programmer for lavtkvalificerede og andre særligt vanskeligt stillede grupper.

               5.

               Forbedre erhvervsmiljøet i kraft af gennemførelsen af alle de foranstaltninger, der er planlagt i forbindelse med lovgivningsreformen, og en mindskelse af de administrative byrder i det nationale reformprogram; vurdere effektiviteten af de nuværende politikker til støtte for smv'erne, og tilpasse de offentlige programmer, således at adgangen til finansiering uden for banksektoren forbedres.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2011.

            På Rådets vegne

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 138 af 26.5.2011, s. 56).

      (3)  Jf. artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.