title: Rådets henstilling af 21. juni 2013 med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud i Spanien til ophør

text:
               26.6.2013

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 180/4

         RÅDETS HENSTILLING
   af 21. juni 2013
   med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud i Spanien til ophør
   2013/C 180/02
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 7,
   under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I henhold til artikel 126 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.

               (2)

               Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og for en holdbar og stærk vækst, som fører til øget beskæftigelse.

               (3)

               Den 27. april 2009 besluttede Rådet i overensstemmelse med artikel 104, stk. 6, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (TEF), at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Spanien, og rettede en henstilling med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012 (1) (»Rådets henstilling af 27. april 2009«) i overensstemmelse med artikel 104, stk. 7, i TEF og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (2).

               (4)

               Den 2. december 2009 besluttede Rådet i overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1467/97, at Spanien havde truffet virkningsfulde foranstaltninger, og at uventede negative økonomiske forhold havde gjort sig gældende med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser efter vedtagelsen af Rådets henstilling af 27. april 2009. Særligt den voldsomme forværring i vækstperspektiverne som følge af den globale økonomiske og finansielle krise havde haft store negative budgetmæssige konsekvenser. Derfor besluttede Rådet at vedtage en revideret henstilling efter artikel 126, stk. 7, i TEUF (»Rådets henstilling af 2. december 2009«) med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013 på en troværdig og holdbar måde ved at træffe foranstaltninger på mellemlang sigt.

               (5)

               Den 15. juni 2010 konkluderede Kommissionen, at Spanien havde truffet virkningsfulde foranstaltninger i overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. december 2009 for at bringe sit offentlige underskud ned under referenceværdien på 3 % af BNP, og anså det derfor ikke for nødvendigt med yderligere skridt i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.

               (6)

               Den 10. juli 2012 besluttede Rådet i overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 (»Rådets henstilling af 10. juli 2012«), at der var truffet virkningsfulde foranstaltninger, men at uventede negative økonomiske forhold havde gjort sig gældende med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser efter vedtagelsen af den reviderede henstilling i 2009. Særligt forværringen af vækstperspektiverne og skiftet til en mindre skatteindbringende vækstsammensætning havde haft store negative budgetmæssige konsekvenser. Derfor vedtog Rådet en revideret henstilling efter artikel 126, stk. 7, i TEUF (»den reviderede henstilling«), hvori det henstillede til Spanien at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2014. For at få det samlede offentlige underskud ned under referenceværdien på 3 % af BNP inden 2014, blev der henstillet til Spanien at sørge for en forbedring af den strukturelle saldo på 2,7 % af BNP i 2012, 2,5 % af BNP i 2013 og 1,9 % af BNP i 2014 på grundlag af Kommissionens opdatering af prognosen fra foråret 2012. Målene for det samlede underskud blev sat til 6,3 % af BNP i 2012, 4,5 % af BNP i 2013 og 2,8 % af BNP i 2014. Det blev også henstillet til Spanien at gennemføre de foranstaltninger, der blev vedtaget i budgettet for 2012 og i de selvstyrende regioners planer for et afbalanceret budget, og vedtage den anmeldte flerårige budgetplan for 2013-14 inden udgangen af juli 2012, herunder en mellemsigtet budgetstrategi, som til fulde præciserede, hvilke strukturelle foranstaltninger der var nødvendige for at nå frem til en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2014.

               (7)

               Den 14. november 2012 konkluderede Kommissionen på grundlag af Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2012, at Spanien havde truffet virkningsfulde foranstaltninger i overensstemmelse med Rådets reviderede henstilling af 10. juli 2012, og at yderligere skridt i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud ikke var påkrævet.

               (8)

               I henhold til artikel 3, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1467/97 kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage en revideret henstilling efter artikel 126, stk. 7, i TEUF, hvis der er truffet virkningsfulde foranstaltninger, og uventede negative økonomiske forhold gør sig gældende med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser efter vedtagelsen af den oprindelige henstilling. Hvorvidt der er tale om, at uventede negative økonomiske forhold gør sig gældende med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser vurderes i forhold til den økonomiske prognose, som ligger til grund for Rådets henstilling, jf. artikel 3, stk. 5 i nævnte forordning.

               (9)

               I henhold til artikel 126, stk. 7, i TEUF og artikel 3 i forordning (EF) nr. 1467/97 skal Rådet rette henstillinger til den pågældende medlemsstat med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør inden for en given frist. I henstillingen skal der fastsættes en frist på højst seks måneder for den pågældende medlemsstats iværksættelse af virkningsfulde foranstaltninger til korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. I en henstilling om korrektion af et uforholdsmæssigt stort underskud anmoder Rådet ligeledes om, at der nås årlige budgetmål, som på basis af den prognose, der ligger til grund for henstillingen, svarer til en årlig minimumsforbedring af den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på mindst 0,5 % af BNP som benchmark. I overensstemmelse med artikel 9, stk. 1 og 17, stk. 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (3) bør Spanien forelægge et økonomisk partnerskabsprogram.

               (10)

               Efter et kortvarigt opsving i 2011 er økonomien igen præget af recession, idet der er registreret negativ kvartalsvis vækst i BNP i faste priser siden det tredje kvartal af 2011. På årsbasis faldt BNP med 1,4 % i 2012. Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2013 ser recessionen ud til at ville fortsætte i 2013, idet den positive nettoeksport endnu ikke kan udligne det aktuelle fald i den indenlandske efterspørgsel. Output forventes først at stabilisere sig hen imod udgangen af 2013. BNP i faste priser forventes således at falde med 1,5 % i 2013, inden det stiger med 0,9 % i 2014 (under forudsætning af, at den samme politik fortsat følges). Ved Rådets sidste henstilling forventedes BNP i faste priser at falde med 1,9 % og 0,3 % i henholdsvis 2012 og 2013 og at stige med 1,1 % i 2014. De mindre negative vækstresultater i 2012 skyldtes hovedsageligt en lidt mere robust indenlandsk efterspørgsel, muligvis også på grund af den likviditetsindsprøjtning, der kom gennem tilbagebetalingsordningen for den erhvervsmæssige gæld, som regionerne og de lokale myndigheder havde akkumuleret inden 1. januar 2012 (27,4 mia. EUR eller 2,6 % af BNP). For så vidt går 2013 og 2014 forventes der i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 en mere drastisk afmatning i BNP i faste priser i 2013 og et mere dæmpet opsving i 2014. Dette indebærer et mere drastisk fald i den indenlandske efterspørgsel i begge årene og et længerevarende fald i beskæftigelsen. Forværrelsen i den makroøkonomiske prognose skyldes delvis, at der er taget hensyn til de yderligere konsolideringsforanstaltninger i budgetplanen for 2013-2014 og budgettet for 2013.

               (11)

               Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 nåede det samlede offentlige underskud op på 10,6 % af BNP i 2012, hvilket skal sammenholdes med regeringens mål og målet for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud på 6,3 % af BNP og 9,4 % af BNP-resultatet i 2011. Hvis der justeres for kapitaloverførsler til banker (der anses for at være engangsforanstaltninger), bliver de tilsvarende underskud på 7,0 % og 9,0 % af BNP i henholdsvis 2012 og 2011. Faldet i den samlede saldo svarer til en forbedring af den primære saldo på 2,4 procentpoint (minus kapitaloverførsler til banker) set på baggrund af en økonomi i tilbagegang og en mindre skatteindbringende vækstsammensætning. Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 peger i retningen af en forbedring i det strukturelle underskud på 1,8 procentpoint i 2012, sammenlignet med henstillingens forbedring på 2,7 procentpoint. Hvis der korrigeres for nedjusteringen af de potentielle output siden Rådets sidste henstilling, forbliver den anslåede finanspolitiske indsats uændret. Den anslåede ændring i den strukturelle saldo blev dog også i høj grad påvirket af det uventede indtægtstab, der beløb sig til ca. 1,0 procentpoint. Samlet set ville den justerede finanspolitiske indsats, hvis disse virkninger tages i betragtning, stige til 2,9 procentpoint over den indsats, der blev anbefalet i Rådets henstilling af 10. juli 2012. Bortset fra rekapitaliseringsforanstaltningerne står budgetafvigelsen i 2012 i forbindelse med en kombination af, at indtægterne blev mindre end forventet (under hensyn til konsekvenserne af de diskretionære foranstaltninger og basiseffekten), og at der var et højere forbrug i produktionen og højere sociale overførsler. Den mindre skatteindbringende vækstsammensætning og en mere alvorlig forværring på arbejdsmarkedet indebar væsentlige fald i indtægterne, særligt i direkte og indirekte skatter, og højere sociale udgifter. Spanien vedtog betydelige konsolideringsforanstaltninger i 2012, der beløb sig til ca. 4 % af BNP, herunder ca. 1 1/2 % af BNP på indtægtssiden og 2 1/2 % af BNP på udgiftssiden. Disse foranstaltninger kompenserede også delvis for en underliggende forværring i den strukturelle balance på grund af stigende rentebetalinger og højere sociale overførsler.

               (12)

               For 2013 forventes det offentlige underskud ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 at falde til 6,5 % af BNP sammenlignet med målet om 4,5 % af BNP for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Den primære saldo forventes at forbedres med 4,5 procentpoint (0,9 procentpoint uden medregning af kapitaloverførsler til banker). Efter Rådets sidste henstilling fremlagde den spanske regering i august 2012 en flerårig budgetplan for 2013-2014, hvori den skitserede visse aspekter af konsolideringsstrategien på mellemlang sigt. I alt anslås de budgetmæssige konsekvenser af de diskretionære foranstaltninger i 2013 til ca. 1 % af BNP på udgiftssiden og ca. 1 1/2 % af BNP på indtægtssiden. Den forventede budgetafvigelse på ca. 2 % af BNP sammenlignet med målet for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud skyldes delvis, at udgangspunktet var værre. Den væsentligste faktor i afvigelsen er dog den ugunstige vækstsammensætning, hvor det private forbrug falder mere, og arbejdsmarkedet klarer sig værre, end forventet i Rådets henstilling af 10. juli 2012. I Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 forventes det, at det strukturelle underskud vil nedbringes yderligere med 1,1 procentpoint i 2013, sammenlignet med henstillingens indsats på 2,5 procentpoint. Hvis der korrigeres for ændringen i den anslåede potentielle vækst og for de fald i indtægterne, der er blevet større end forventet, forbedres den anslåede finanspolitiske indsats med 1,4 procentpoint, så den justerede finanspolitiske indsats lander på 2,5 % af BNP på linje med den anbefalede indsats i Rådets henstilling af 10. juli 2012. I sit stabilitetsprogram for 2013 erklærede den spanske regering, at det var dens mål at opnå et samlet offentligt underskud på 6,3 % af BNP for 2013, idet dette skulle understøttes af yderligere konsolideringsforanstaltninger på ca. 3 mia. EUR (0,3 % af BNP), der stadig skal vedtages og gennemføres i år.

               (13)

               For 2014 forventes det samlede underskud ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 at komme op på 7,0 % af BNP set i forhold til et mål for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud på 2,8 % af BNP. Det primære underskud ville øges med 0,4 % af BNP. Bortset fra basiseffekten afspejler den forventede afvigelse hovedsageligt, at de midlertidige foranstaltninger, der er truffet i de foregående år, er udløbet, og at de planlagte konsolideringsforanstaltninger for 2014 ikke var tilstrækkeligt præciseret i den flerårige budgetplan fra august 2012 til, at de kunne medtages i Kommissionens prognose. Derudover vil sammensætningen i den økonomiske vækst fortsat være meget lidt skatteindbringende, idet de sociale bidrag og indirekte skatter ikke stiger proportionalt med det nominelle BNP. Rentebetalingerne vil også fortsat stige på grund af en større gæld. Det strukturelle underskud forventes ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 at forværres med 1,1 procentpoint sammenlignet med henstillingens forbedring på 1,9 % af BNP. Hvis der korrigeres for ændringen i den anslåede potentielle vækst og uventede indtægtstab, øges forskellen yderligere med 0,2 procentpoint.

               (14)

               For så vidt angår den finanspolitiske styring er der gjort store fremskridt med indberetning om gennemførelsen af budgettet under regeringsniveau. Bestemmelserne i loven om budgetstabilitet vedrørende de tidlige varslings- og korrektionsmekanismer, der skal begrænse afvigelser fra budgettet, har dog ikke været helt effektive, og gennemsigtigheden med hensyn til deres gennemførelse kunne forbedres. Trods fremskridt med hensyn til budgetindberetning på regionalt plan, ville det kræve mere omfattende, ensartet og rettidig indberetning af data, også af budgetplaner, som er samlet på statsbasis i overensstemmelse med det europæiske nationalregnskabssystem, hvis der skal opnås et højere niveau af finanspolitisk gennemsigtighed. Der er endnu ikke oprettet et finanspolitisk råd med fuld institutionelle og finansiel uafhængighed.

               (15)

               Den samlede offentlige bruttogæld steg til ca. 84 % af BNP i 2012 sammenlignet med de 80,9 % af BNP, som forventedes i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012. Stigningen i gældskvoten skyldtes et underskud, der var højere end forventet, lavere vækst i det nominelle BNP, omkostningerne ved rekapitalisering af bankerne og betaling af den offentlige administrations udestående gæld. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 forventes den offentlige bruttogældskvote at stige yderligere og komme op over 95 % i 2014, forudsat at der ikke sker nogen ændring i politikken, og den vil dermed overstige referenceværdien i traktaten i alle årene.

               (16)

               Den 10. april 2013 konkluderede Kommissionen på grundlag af sin dybdegående undersøgelse af Spanien for 2013 under proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer (4), at Spanien har uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer. Korrektionen af disse ubalancer, som er akkumuleret i opgangsårene, og særligt absorberingen af et særdeles højt niveau for privat gæld og udenlandsgæld, har betydelige negative konsekvenser for den økonomiske vækst, den finansielle stabilitet og de offentlige finanser. En holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store budgetunderskud på mellemlang sigt kræver, at der samtidig gøres fremskridt med korrektionen af makroøkonomiske ubalancer ved hjælp af strukturreformer, der kan sætte skub i vækst og beskæftigelse og mindske de strukturelle stivheder, der hæmmer tilpasningen af økonomien.

               (17)

               Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 vil Spanien ikke nå de nominelle budgetmål, der er opstillet i Rådets henstilling af 10. juli 2012. Spanien har imidlertid foretaget en strukturel indsats i 2012 og 2013, som, når der henses til de uventede negative økonomiske forhold sammenlignet med, da Rådets henstilling blev udstedt, ligger på linje med Rådets henstilling af 10. juli 2012. Disse uventede negative økonomiske forhold har haft betydelige ugunstige virkninger på de offentlige finanser. Særligt har de væsentligt lavere skatteindtægter i forbindelse med, at der bliver genskabt balance i økonomien, idet der opnås en mindre skatteindbringende vækststruktur, og de dermed forbundne negative virkninger på indtægtselasticiteten ført til en betydelig forringelse i budgetsituationen. Derudover har den økonomiske recession påvirket beskæftigelsen yderst negativt, og arbejdsløsheden har udvist en skarp stigning. Under hensyn til alle disse faktorer i overensstemmelse med reglerne i stabilitets- og vækstpagten og ud fra hensynet til at korrigere de uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer med betydelige negative følger for de offentlige finanser må det konstateres, at det er berettiget at forlænge fristen for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i Spanien med to år til 2016, i stedet for en etårig forlængelse, der forudset som reglen i stabilitets- og vækstpagten.

               (18)

               På baggrund af den store uvished om den økonomiske og budgetmæssige udvikling bør budgetmålet for det sidste år i korrektionsperioden fastsættes på et niveau, der ligger klart under referenceværdien, så det sikres, at der opnås en effektiv og varig korrektion inden fristen.

               (19)

               De mellemliggende mål for det samlede underskud med henblik på at opnå korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2016 fastsættes til 6,5 % af BNP for 2013, 5,8 % af BNP for 2014, 4,2 % af BNP for 2015 og 2,8 % af BNP for 2016. Hvis disse mål skal nås, skal der ske en årlig forbedring af den primære saldo (minus engangsforanstaltninger) på 1,3 % af BNP i gennemsnit i løbet af perioden 2013-16 og, når der tages udgangspunkt i Kommissionens prognose fra foråret 2013 forlænget til 2016, en forbedring af den strukturelle saldo på 1,1 % af BNP i 2013, 0,8 % af BNP i 2014, 0,8 % af BNP i 2015 og 1,2 % af BNP i 2016. Denne mere gradvise tilpasning tager hensyn til den nuværende vanskelige økonomiske situation og den aktuelle gennemgribende strukturelle omlægning af den spanske økonomi og vil skulle understøttes af ambitiøse strukturreformer. I så fald forventes den at støtte nedbringelsen af eksterne og interne makroøkonomiske ubalancer, afbøde de negative virkninger, som den finanspolitiske konsolidering på kort sigt har på den økonomiske vækst, samtidig med at den stadig stabiliserer og vender den opadgående tendens i den samlede offentlige gæld.

               (20)

               Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 forlænget til 2016, der bygger på en forudsætning om, at den samme politik fortsat følges, vil der ikke på nuværende tidspunkt være behov for yderligere foranstaltninger for at opnå henstillingens forbedring i den strukturelle saldo for 2013 (og det nye mål for underskuddet på 6,5 % af BNP), men budgetplanerne vil nøje skulle følges på alle niveauer af den offentlige forvaltning. Hvis underskuddet skal bringes ned under traktatens referenceværdi på en holdbar måde for perioden 2014-2016, vil det kræve omfattende strukturelle finanspolitiske foranstaltninger ud over dem, der allerede indgår i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013. Disse foranstaltninger, svarende til ca. 2 % af BNP i 2014, 1 % af BNP i 2015 og 1,5 % af BNP i 2016, bør tage hensyn til, at det er nødvendigt at kompensere for de negative anden runde-effekter, den negative vækst i potentielt output og stigende rentebetalinger samt højere sociale overførsler.

               (21)

               Stabilitetsprogrammet for 2013 lægger en kurs for tilpasningen, der stort set svarer til korrektionerne af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2016, med et mål for det samlede underskud på 6,3 % af BNP i 2013, 5,5 % i 2014, 4,1 % i 2015 og 2,7 % i 2016. For 2013 baseres målet på yderligere konsolideringsforanstaltninger på ca. 3 mia. EUR, der er indeholdt i programmet, men endnu ikke er præciseret fuldt ud.

               (22)

               Der bør træffes budgetkonsolideringsforanstaltninger med henblik på at sikre en varig forbedring af den offentlige saldo, samtidig med at den bør udformes med henblik på at højne kvaliteten i de offentlige finanser og styrke økonomiens vækstpotentiel.

               (23)

               Spanien står over for store risici for bæredygtigheden på mellemlang sigt og middelstore risici på lang sigt. Det ville medvirke til at begrænse disse risici, hvis der igen blev opnået en højere strukturel primær saldo på omkring de – 0.5% af BNP, som den i gennemsnit var i perioden 1998-2012. Reformen af førtidspensionsordningerne i 2013 forventes at bidrage til bæredygtigheden af den sociale sikringsordning på lang sigt. Det synes dog at være nødvendigt at træffe yderligere foranstaltninger til at holde væksten i alderdomsrelaterede udgifter nede, f.eks. gennem en passende regulering af den faktor for bæredygtighed, der er fastsat ved reformen af pensionsordningen fra 2011, herunder ved at bestemme, at pensionsalderen skal stige i takt med stigninger i den forventede levealder.

               (24)

               Under hensyn til Spaniens decentraliserede offentlige finanser bør dets finanspolitiske tilpasning understøttes af en realistisk konsolideringsstrategi på middellang sigt, der omfatter i) en detaljeret flerårig budgetplan med nøjagtig præcisering af foranstaltningerne for 2014-2016, ii) yderligere styrkelse af effektiviteten i den institutionelle ramme (ved yderligere at øge gennemsigtigheden i forbindelse med gennemførelsen af loven om budgetstabilitet samt ved at oprette et uafhængigt skattepolitisk råd), iii) konkrete skridt til at styre det stigende strukturelle underskud i den sociale sikringsordning og iv) større vægt på, at konsolideringen skal være vækstvenlig (herunder ved, at der systematisk foretages en revidering af udgifter såvel som af skattesystemet).

               (25)

               Parallelt med de regelmæssige revisioner af den finansielle støtte fra den europæiske stabilitetsmekanisme til rekapitalisering af Spaniens finansielle institutioner (5) og som aftalt i aftalememorandummet, der blev undertegnet den 23. juli 2012, vil der kvartalsvis blive ført kontrol med, hvilke fremskridt der gøres med gennemførelsen af de tilsagn, Spanien har givet under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.

               (26)

               Spanien opfylder betingelserne for forlængelse af fristen for korrektionen af det uforholdsmæssigt store offentlige underskud som omhandlet i artikel 3, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1467/97 —

         VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

               1)

               Spanien bør senest i 2016 bringe den nuværende situation med et uforholdsmæssigt stort budgetunderskud til ophør.

               2)

               Spanien bør nå et mål for det samlede underskud på 6,5 % af BNP i 2013, 5,8 % af BNP i 2014, 4,2 % af BNP i 2015 og 2,8 % af BNP i 2016, hvilket svarer til en forbedring af den strukturelle saldo på 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % og 1,2 % af BNP i hvert af årene 2013-2016 ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 forlænget til 2016.

               3)

               Spanien bør gennemføre alle de foranstaltninger, der er vedtaget i budgetplanerne for 2013 på alle niveauer af den offentlige forvaltning og være klar til at træffe korrigerende foranstaltninger i tilfælde af afvigelser fra budgetplanerne. Myndighederne bør styrke budgetstrategien på middellang sigt med veldefinerede strukturelle foranstaltninger for årene 2014-2016, som er nødvendige for at opnå korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2016.

               4)

               Rådet fastsætter den 1. oktober 2013 som frist for den spanske regering til at træffe virkningsfulde foranstaltninger og til i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4a, i forordning (EF) nr. 1467/97 at aflægge detaljeret rapport om den konsolideringsstrategi, som påtænkes anvendt til at nå målene.

         Endvidere bør Spanien

               a)

               styrke effektiviteten i den institutionelle ramme ved yderligere at øge gennemsigtigheden i forbindelse med gennemførelsen af loven om budgetstabilitet samt ved at oprette et uafhængigt skattepolitisk råd, der kan foretage analyser og rådgive samt overvåge, at finanspolitikken følger de nationale finanspolitiske regler og Unionens finanspolitiske regler,

               b)

               tage konkrete skridt til at styre det stigende strukturelle underskud i den sociale sikringsordning og

               c)

               lægge større vægt på, at konsolideringen skal være vækstvenlig, herunder ved, at der systematisk foretages en revidering af udgifter såvel som af skattesystemet.

         Herudover vil det for at sikre, at den finanspolitiske konsolideringsstrategi lykkes, være vigtigt at understøtte den finanspolitiske konsolidering med omfattende strukturreformer i overensstemmelse med Rådets henstillinger til Spanien inden for rammerne af det europæiske semester og proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer.
   Denne henstilling er rettet til Kongeriget Spanien.

      Udfærdiget i Luxembourg, den 21. juni 2013.

            På Rådets vegne

         M. NOONAN

            Formand

      (1)  Alle dokumenter vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud angående Spanien kan findes her: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

      (2)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6.

      (3)  EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11.

      (4)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2013/op134_en.htm

      (5)  http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/spain/index_en.htm


Vigtig juridisk meddelelse

|

52005SC1032

Henstilling fra Kommissionen til Rådet om at bemyndige Kommissionen til at indlede forhandlinger med Amerikas Forenede Stater om en aftale til fornyelse af samarbejdsprogrammet for videregående uddannelse og erhvervsuddannelse  /* SEK/2005/1032 endelig udg. */

	[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |Bruxelles, 29.07.2005SEK(2005) 1032 endeligHENSTILLING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDETom at bemyndige Kommissionen til at indlede forhandlinger med Amerikas Forenede Stater om en aftale til fornyelse af samarbejdsprogrammet for videregående uddannelse og erhvervsuddannelse1. BEGRUNDELSEBAGGRUNDDette forslag skal ses på baggrund af på den ene side EU’s målsætninger for de videregående uddannelser, der er tiltænkt en rolle som normgivende på verdensplan, for så vidt angår relevans og kvalitet, og på den anden side relationerne mellem EU og USA, hvor et udvidet samarbejde om uddannelse er et udtrykt ønske.Uddannelse har en central placering i Lissabon-strategien, ifølge hvilken en uddannelse fra et EU-land skal være en kvalitetsreference på verdensplan i 2010. Et sådant mål kan kun nås ved hele tiden at sørge for, at uddannelserne i EU er ajour med udviklingen i verden, og især ved at samarbejde og foranstalte analyser til sammenligning af metoder og standarder i EU med de mest udviklede lande i verden, f.eks. Amerikas Forenede Stater (i det følgende benævnt USA).Relationerne til USA er af strategisk betydning for EU og er løbende blevet udbygget. Deltagerne i Dromoland-topmødet mellem EU og USA i 2004 aftalte at udforske midler til samarbejde og bedste praksis for at fremme økonomisk vækst, jobskabelse og innovation. Den 18. maj 2005 vedtog Kommissionen en meddelelse om et stærkere partnerskab mellem EU og USA[1], der på linje med Lissabon-strategien fastslog, at samarbejde på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet er et vigtigt middel til at stimulere viden og innovation, og opfordrede til fornyelse og udbygning af den eksisterende aftale om videregående uddannelse og erhvervsuddannelse. Den 20. juni 2005 enedes deltagerne i Washington-topmødet mellem EU og USA om et initiativ med henblik på at fremme transatlantisk økonomisk integration og vækst, hvori uddannelsessamarbejde indgår som et af redskaberne til at øge synenergieffekten på tværs af Atlanten i takt med, at vi bliver mere vidensbaserede økonomier, og forpligtede sig til at forny og udbygge aftalen mellem EU og USA om videregående uddannelse og erhvervsuddannelse, der omfatter Fulbright/EU-programmet, for at puste nyt liv i uddannelsessamarbejde og udveksling af borgere på tværs af Atlanten.Den nuværende aftale blev indgået i 2000 og fornyede EU/USA-programmet for yderligere fem år frem til 2005. Der blev foretaget en ekstern evaluering fra oktober 2004 til marts 2005. Den uvildige evaluering konkluderede, at programmet er et effektivt redskab til at etablere varige partnerskaber og opnå synergieffekter på tværs af Atlanten inden for videregående uddannelse og erhvervsuddannelse, og at det har bidraget til at styrke den fælles forståelse og forbedre udviklingen af menneskelige ressourcer. Den 27. juni 2005 vedtog Kommissionen en meddelelse om resultaterne af denne evaluering[2].Denne henstilling vedrører bemyndigelse til at indgå en ny aftale om fornyelse af samarbejdsprogrammet mellem EU og USA for perioden 2006-2013.MÅLOverordnede målEU/USA-programmet har følgende overordnede mål:-  at styrke den fælles forståelse mellem befolkningerne i EU og USA-  at forberede borgerne bedre til livet i videnssamfundet.EU/USA-programmet tilstræber derfor en gensidig højnelse af kvaliteten inden for videregående uddannelse og erhvervsuddannelse.Specifikke målEU/USA-programmet har følgende specifikke mål:1) at styrke samarbejdet mellem EU og USA om videregående uddannelse og erhvervsuddannelse2) at bidrage til udviklingen af videregående og erhvervsfaglige uddannelsesinstitutioner3) at bidrage til de enkelte deltageres personlige udvikling, dels for deres egen skyld, dels for at nå programmets overordnede mål4) at bidrage til udveksling af borgere over Atlanten.Operationelle målEU/USA-programmet har følgende operationelle mål:1) at støtte samarbejde mellem videregående og erhvervsfaglige uddannelsesinstitutioner for at fremme fælles studieprogrammer og mobilitet2) at støtte samarbejde mellem offentlige og private organisationer, der er aktive inden for videregående uddannelse og erhvervsuddannelse, for at tilskynde til debat og udveksling af erfaringer om uddannelsespolitiske emner3) at støtte mobiliteten blandt fagfolk for at forbedre den gensidige forståelse af emner af relevans for relationerne mellem EU og USA.Sammenhæng med andre politikkerEU/USA-programmet for videregående uddannelse og erhvervsuddannelse vil være i fuld overensstemmelse med andre EU-initiativer på disse områder og vil kunne supplere disse, idet det frembyder muligheder for at forfølge mål, der skal højne kvalitetsniveauet på uddannelsesområdet gennem samarbejde mellem EU og USA. Desuden vil programmet inddrage borgere på begge sider af Atlanten i samarbejdet, hvilket ikke er tilfældet i andre EU-uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer.Programmet tilbyder yderligere udvekslingsmuligheder og bidrager til at fremme strukturelt samarbejde mellem institutioner og organisationer på begge sider af Atlanten og vil dermed også kunne supplere EU-centrenes aktiviteter.Høring af interesserede parter-  Undersøgelse om forskellige former for samarbejde om erhvervsuddannelse, 2001Undersøgelsen, som var bestilt af Kommissionen, bekræftede værdien af samarbejdet på erhvervsuddannelsesområdet mellem EU og USA. Erhvervsuddannelsesinstitutionerne er muligvis ikke helt klar til tværatlantisk samarbejde, men på begge sider vil der være store fordele ved denne type samarbejde, der giver studerende, praktikanter og personale nye muligheder for tværatlantisk mobilitet, som de ellers ikke ville have haft. En ting, som undersøgelsen viste, er, at hvis programmet skal indeholde en erhvervsuddannelseslinje side om side med en linje for videregående uddannelse, kræves der væsentligt flere bevillinger.-  Ekstern midtvejsevalueringResultaterne af en ekstern evaluering forelå tidligt i 2005. Evalueringen bekræftede, at programmet er relevant og har en effekt, og at de deltagende institutioner, fakulteter og studerende har udbytte af det. Programmet anses dog for at være for begrænset til at påvirke den indbyrdes forståelse mellem befolkningerne i EU og USA. Projekterne er i vidt omfang bæredygtige, men det er ikke alle aktiviteter, der fortsættes på samme måde. Evaluatorerne foreslår især, at der indføres en ordning for tildeling af supplerende mobilitetsstøtte til succesfulde projekter.- Washington-seminaret om det fremtidige EU/USA-samarbejde, 2004Der blev arrangeret en rundbordssamtale med prominente eksperter og regeringsrepræsentanter fra USA og EU i samarbejde med US Department of Education (FISPE) i Washington den 27. november 2004. Eksperterne konkluderede, at EU/USA-programmet er meget udbytterigt for de deltagende institutioner, fakulteter og studerende, og at det er af strategisk betydning for relationerne mellem borgere i EU og USA. De understregede, at programmet giver mulighed for etablering af multilaterale transatlantiske partnerskaber med en positiv indvirkning på fakultetet og de deltagende udvekslingsstuderende. Det medvirker navnlig til at forøge deres tværkulturelle viden væsentligt, forbedre deres tilpasningsevne og akademiske præstationer og forøge deres chancer for at finde kvalitetsjob på det internationale arbejdsmarked. Det blev også fremhævet, at der bør gøres mere for at sikre, at programmet får en bredere og langsigtet virkning. Derfor opfordres der til at udbygge programmet og fremtidssikre individuelle projekter. Endelig blev det foreslået at sammenkoble programmet med aktioner og politisk dialog vedrørende systemspørgsmål.Gennemgang af mulige modellerStrategier og midler: politisk dialog og koordineringPolitisk dialog mellem EU og USA kan bestemt bidrage til at skabe en bedre forståelse af de eksisterende strategier vedrørende almen uddannelse og erhvervsuddannelse, fremme udvekslinger af god praksis og endelig føre til foranstaltninger, der påvirker borgerne direkte.Det er dog ikke sikkert, at dialog alene vil kunne skabe et nyskabende bottom-up-samarbejde borgerne imellem eller føre til kvalitativt bedre mobilitetsprojekter for unge og bedre adgang for de unge og deres organisationer til tværatlantiske udvekslinger. Der er behov for særlige foranstaltninger for at fremme og støtte sådanne aktiviteter.Alternative modeller til udgiftsprogramInkorporering i eksisterende eller foreslåede programmerEksisterende programmer for almen og erhvervsfaglig uddannelse som Socrates og Leonardo da Vinci er udarbejdet alene med henblik på offentligheden i medlemsstaterne og tager udelukkende sigte på deltagere herfra. Beslutningsprocessen, foranstaltningernes art og gennemførelsesmekanismerne er ikke velegnede i det bilaterale samarbejde mellem EU og USA om videregående uddannelse og erhvervsuddannelse. Det samme gælder det kommende program for livslang læring.Erasmus Mundus-programmet har til formål at højne kvaliteten i de videregående uddannelser i EU og promovere disse på verdensplan ved at tildele stipendier til studerende og akademikere fra tredjelande. Erasmus Mundus er et program, der først og fremmest har til formål at tiltrække studerende fra tredjelande til videregående uddannelser (Masters). Derfor er Erasmus Mundus ikke skabt til bilaterale udvekslinger, udvikling af internationale studieprogrammer og samarbejde mellem institutioner. Det vedrører ikke erhvervsuddannelse og fokuserer på unge med en afsluttet universitetsuddannelse, hvorimod det foreslåede samarbejdsprogram med USA primært fokuserer på aktiviteter for unge under universitetsuddannelse.De andre eksterne programmer er ligeledes uegnede i forhold til målene i det bilaterale samarbejde mellem EU og USA.Fornyelse af aftalen og fortsættelse af programmet i dets nuværende formDen foreslåede aftale og det program, der opstilles i henhold til aftalen, er ikke væsensforskellige fra det nuværende samarbejde og er på linje med Kommissionens meddelelse af 18. maj 2005[3], der opfordrer til udbygning af det nuværende samarbejde, og med den fælles forpligtelse, der blev indgået på topmødet mellem EU og USA i juni 2005, til at gøre en indsats for at forny og udbygge aftalen for at puste nyt liv i uddannelsessamarbejde og udveksling af borgere i EU og USA på tværs af Atlanten.Der tages ved udformningen af programmet hensyn til de indhøstede erfaringer og den uvildige midtvejsevaluering, og der vil blive skelnet mellem videregående uddannelse og erhvervsuddannelse og lagt vægt på projektkvalitet, og mulighederne for udveksling af studerende, praktikanter og personale, vil blive forbedret.Ifølge evalueringen er det nuværende programs beskedne budget årsag til, at man ikke har kunnet udnytte dets potentiale fuldt ud inden for videregående uddannelse, ligesom det har været til hinder for, at samarbejdet på erhvervsuddannelsesområdet har kunnet udvikles i fuldt omfang. Det program, der skal udarbejdes ifølge den foreslåede aftale, medfører en budgetforhøjelse (fra 2 mio. EUR til gennemsnitligt 8 mio. EUR om året) for at tage hensyn til størrelsen af de videregående og erhvervsfaglige uddannelsessystemer og samarbejdsmulighederne.Vurdering af positive og negative aspekter ved de gennemgåede modellerForudsat at målene nås, vil programmet på såvel kort som langt sigt have en positiv indflydelse på unge mennesker og på institutioner og organisationer, der beskæftiger sig med videregående uddannelse og erhvervsuddannelse. Ophold på den modsatte side af Atlanten vil give deltagerne værdifulde erfaringer, der vil gøre det lettere for dem at integrere sig i det moderne samfund med dets vidensbaserede økonomi.Institutionerne kan bruge samarbejdet til at lære god praksis af hinanden og i fællesskab udvikle nye strategier, hvormed de vil kunne forbedre deres studieprogrammer og undervisningsmetoder.På langt sigt vil samarbejdet bidrage til at opretholde den gode forståelse, der eksisterer i forholdet mellem borgerne i EU og USA.Der er ingen konklifter mellem virkningerne på socialt, økonomisk og miljømæssigt plan.Hvorfor vælge den foreliggende modelDer er udbredt enighed om, at videregående uddannelse fortsat skal være et centralt element i programmet. Samtidig skal programmet give adgang til transatlantisk samarbejde for erhvervsuddannelsesinstitutioner, der ellers ikke ville give sig i kast med projekter af den karakter.For at knytte tættere bånd mellem borgerne i relationerne mellem EU og USA skal programmet også være åbent for unge fagfolk, som for størstedelens vedkommende ikke er beskæftiget i universitetsverdenen eller den offentlige administration, og som har et ønske om som led i livslang læring at følge studier eller kurser inden for områder af særlig relevans for relationerne mellem EU og USA. Hvilke områder, der nærmere kan blive tale om, afgøres i samråd med myndighederne i USA.Virkningen af programmet styrkes med indførelsen af politikorienterede projekter på områder af fælles interesse for EU og USA. Det vil sige projekter med en indvirkning, der ligger ud over indvirkningen på de institutioner/organisationer/enkeltpersoner, som er direkte inddraget i gennemførelsen af dem. Disse projekter tager sigte på at udbrede viden om og udveksle god praksis på områder som uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemers kvalitet og kompatibilitet, adgang til livslang læring for alle og åbning af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer udadtil.forslagets retlige aspekterRetsgrundlagForslaget er baseret på traktatens artikel 149, 150 og 300.Subsidiaritet og proportionalitetProgrammet frembyder muligheder for at fortsætte multilateralt samarbejde og vil således kunne supplere det bilaterale samarbejde mellem medlemsstaterne og USA. Medlemsstaternes kompetence respekteres fuldt ud, og initiativet overlades til bestemte institutioner og organisationer. Den foreslåede fornyelse af programmet indebærer ingen lovgivningsinitiativer, som kunne krænke medlemsstaternes enekompetence på dette område. Der er sikkerhed for proportionalitet.BESKRIVELSE AF PROGRAMMETDe opstillede mål for programmet forfølges gennem følgende aktioner:Aktioner inden for videregående uddannelse og erhvervsuddannelsePartnerskabsprojekterMålgruppen for denne aktion vil være videregående uddannelsesinstitutioner og erhvervsuddannelsesinstitutioner, deres personale, studerende og praktikanter. Aktionen har to specifikke mål: at bidrage til at udvikle videregående uddannelsesinstitutioner og erhvervsuddannelsesinstitutioner og -organisationer og at øge mobiliteten blandt personale, studerende og praktikanter.Denne type projekter kunne i hovedsagen bestå i videreførelse af den type fælles projekter, der ydes støtte til under det nuværende program.Partnerskabsprojekter fokuserer på de prioriterede områder, der i samråd med myndighederne i USA er blevet udvalgt som værende af central betydning for samarbejdet mellem EU og USA.Særligt fremragende (opfølgende) mobilitetsprojekterUnder denne aktion vil partnerskabsprojekter, der har vist sig at være af særligt fremragende kvalitet, kunne tildeles yderligere støtte efter den oprindelige tre- eller fireårsperiode alene med det formål at finansiere yderligere mobilitetsmuligheder for studerende. Denne foranstaltning vil bidrage til at profilere programmet tydeligere, i kraft af at der sættes fokus på kvalitetsaspektet. Dette vil øge motivationen for at skabe gode resultater i de projekter, der har fået tilskud, og bidrage til at fremtidssikre de særligt fremragende mobilitetsprojekter.Politikorienterede aktionerMålgruppen for denne aktion er organisationer, der beskæftiger sig med videregående uddannelse og erhvervsuddannelse. Aktionens specifikke formål vil være at styrke samarbejdet mellem EU og USA om udvikling af videregående uddannelse og erhvervsuddannelse med fokus på prioriterede emner. På længere sigt vil aktionen få indflydelse på udformningen af politikker og systemer.Aktiviteter i denne kategori kunne omfatte undersøgelser, konferencer, seminarer, arbejdsgrupper og benchmarking.Individuelle Schuman-Fulbright-mobilitetsstipendierMålgruppen for denne aktion vil være unge fagfolk som for størstedelens vedkommende ikke er beskæftiget i universitetsverdenen eller den offentlige administration (beslutningstagere, repræsentanter for arbejdsmarkedets parter, journalister osv.), og som har et ønske om at følge studier eller kurser inden for områder af særlig relevans for relationerne mellem EU og USA. Hvilke områder, der nærmere kan blive tale om, afgøres i samråd med myndighederne i USA.Budgetmæssige virkningerDet foreslåede program vil højst komme til at koste 58,1 mio. EUR over otte år (2006-2013), forudsat at USA stiller tilsvarende midler til rådighed.Kommissionen vil forsøge at få indført en bestemmelse om midtvejsrevision i aftalen, som gør det muligt at justere aktiviteterne og foretage en revurdering af de tildelte budgetmidler inden for rammerne af de finansielle overslag.Baggrunden for budgetforhøjelsenSom omtalt under punkt 5.2 er det nuværende programs beskedne budget årsag til, at man ikke har kunnet udnytte dets potentiale fuldt ud inden for videregående uddannelse, ligesom det har været til hinder for, at samarbejdet på erhvervsuddannelsesområdet har kunnet udvikles i fuldt omfang.Omkostningsberegning - Vejledende beløb til opstilling af kalkuleAktioner inden for videregående uddannelse og erhvervsuddannelsePartnerskabsprojekter: 185 000 EUR fordelt på 165 000 EUR til mobilitetsstipendier (1 000 EUR pr. måned + 1 000 EUR til dækning af rejseudgifter pr. studerende for studieperioder af gennemsnitligt 4 måneders varighed for i alt 33 studerende) og 20 000 EUR som faste beløb til partnerne. Såfremt projekterne ikke involverer mobilitet, andrager gennemsnitstilskuddet 120 000 EUR.Særligt fremragende projekter: 120 000 EUR til yderligere mobilitetsmuligheder (1 000 EUR pr. måned + 1 000 EUR til dækning af rejseudgifter pr. studerende for studieperioder af gennemsnitligt 4 måneders varighed for i alt 24 studerende). Støtte til en sammenslutning af tidligere studerende ligger på omkring 15 000 EUR pr. år.Andre aktionerPolitikorienterede aktioner: 100 000 EURIndividuelle Schuman- Fulbright-mobilitetsstipendier: 32 000 EUR (5 000 EUR pr. måned + 2 000 EUR til dækning af rejseudgifter pr. studerende for studieperioder af gennemsnitligt 6 måneder)Forventet antal projekter og deltagereDer ydes i henhold til programmet støtte til cirka 519 projekter i løbet af en otteårig periode (se nærmere under punkt 8 i finansieringsoversigten). Omkring 17 000 personer fra EU og USA vil kunne deltage i mobilitetsprojekter i programmets løbetid.2. HENSTILLINGKommissionen henstiller derfor følgende til Rådet:-  Kommissionen bemyndiges til på Det Europæiske Fællesskabs vegne at indlede forhandlinger med Amerikas Forenede Stater om en aftale til fornyelse af samarbejdsprogrammet for videregående uddannelse og erhvervsuddannelse, så det dækker perioden 2006-2013.-  I overensstemmelse med traktatens artikel 300, stk. 1, fører Kommissionen forhandlingerne i samråd med det særlige udvalg, der er udpeget af Rådet, og inden for rammerne af de vedlagte forhandlingsdirektiver.BILAG 1Forhandlingsdirektiver1) Det er hensigten, at forhandlingerne skal føre til indgåelse af en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater om videregående uddannelse og erhvervsuddannelse. Aftalen skal indeholde et samarbejdsprogram for disse områder.2) Programmet forvaltes i fællesskab af Kommissionen og de kompetente myndigheder i USA. De fastlægger i fællesskab bestemmelser om gennemførelse, overvågning og evaluering.3) Programmet skal omfatte fire hovedaktioner: partnerskabsprojekter, særligt fremragende mobilitetsprojekter, politikorienterede aktioner og individuelle Schuman- Fulbright-mobilitetsstipendier.4) Partnerskabsprojekter skal normalt inddrage mindst tre videregående uddannelsesinstitutioner eller erhvervsuddannelsesinstitutioner fra EU og tre tilsvarende institutioner fra USA. Fokus skal hovedsagelig være på udvikling af studieprogrammer og udveksling af studerende. Projekterne skal fokusere på prioriterede områder, som er af central betydning for samarbejdet mellem EU og USA. Områderne udvælges i samråd med myndighederne i USA.5) Ved særligt fremragende mobilitetsprojekter forstås partnerskabsprojekter, som har vist sig at være af usædvanlig høj kvalitet. Sådanne projekter vil kunne tildeles en supplerende finansiel støtte, som er øremærket til mobilitetsaktioner for studerende.6) Politikorienterede aktioner skal omfatte undersøgelser, konferencer, seminarer, arbejdsgrupper, benchmarking og emner, der er relevante inden for både videregående uddannelse og erhvervsuddannelse.7) Individuelle Schuman-Fulbright-mobilitetsstipendier har som målgruppe unge fagfolk, som for størstedelens vedkommende ikke er beskæftiget i universitetsverdenen eller den offentlige administration, f.eks. beslutningstagere, repræsentanter for arbejdsmarkedets parter, journalister osv., og som har et ønske om at følge studier eller kurser inden for områder af særlig relevans for relationerne mellem EU og USA. Områderne udvælges i samråd med myndighederne i USA.8) Aktionerne gennemføres efter indkaldelse af forslag.9) Finansieringen af de udvalgte projekter tilvejebringes af projektparterne i et ligeligt forhold.10) Hver part bidrager til programmet med et samlet budget på cirka 58 mio. EUR.11) Der nedsættes et fælles udvalg, der skal føre tilsyn med de samarbejdsaktiviteter, der gennemføres som led i aftalen.12) Aftalen skal indeholde en bestemmelse om revision, som gør det muligt at justere aktiviteterne og foretage en revurdering af de tildelte budgetmidler inden for rammerne af de finansielle overslag.LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENTNAME OF THE PROPOSAL:Recommendation for a COUNCIL DECISION authorising the Commission to negotiate with the United States of America (hereafter ‘the US’) an agreement renewing the co-operation programme in the field of higher education and vocational training.ABM / ABB FRAMEWORKPolicy area: EDUCATION AND CULTUREObjective: "Mutually improve the quality of education through cooperation with third countries".Activity: EDUCATIONBUDGET LINESBudget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines) including headings :15.02.03 Co-operation with non-member countries on education and vocational training15.01.04.21 Co-operation with non-member countries on education and vocational training – Expenditure on administrative managementDuration of the action and of the financial impact: 2006-2013The final duration of the action will be determined in the course of the negotiation and will be subject to a mid-term review clause.Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |15.02.03 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No 4 |15.01.04.21 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No 4 |SUMMARY OF RESOURCESFinancial ResourcesSummary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)UR million (to 3 decimal places)Annual requirements | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 on an annual basis and later |Total number of human resources | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |Characteristics and objectivesNeed to be met in the short or long termThe bilateral cooperation agreement in the field of higher education and vocational training will seek to enhance mutual understanding among the peoples of the EU and The US, to better prepare citizens for the knowledge society and to mutually enhance the quality of higher education, training and non-formal education for young people in the EU and in The US.The bilateral cooperation agreement responds to a political desire by the parties at the highest level.Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergyThe relations with the US are of strategic importance for the EU and their scope is constantly widening. Leaders at the Dromoland EU-US Summit of 2004 agreed to look for cooperative means and best practices to enhance economic growth, job creation and innovation. On 18 May 2005 the Commission adopted a communication on a stronger EU-US partnership which, in line with the Lisbon objective, identified cooperation in education and training as an important tool for stimulating knowledge and innovation dynamic and called for renewing and reinforcing the current agreement on Higher Education and Vocational Training.The EU-US programme would provide added value at a number of levels: building institutional Transatlantic bridges, provide individuals, academic and administrative staff and students with their own transatlantic networks, develop specific subjects and disciplines. Also the renewal of EU-US cooperation programme in higher education and vocational training would preserve and develop the multilateral approach involving in each action institutions and people from different Member States. This multilateral approach has so far proved to be effective to purse the objective of the programme in terms of increasing mutual understanding and improving the quality of education and training in the EU in The US. It has also proved to bear certain economies of scope, scale and quality enhancement with respect to bilateral programmes.The objectives of the EU/US programme in higher education and vocational training would be fully consistent with those of other EU instruments in these areas. The agreement would set up a framework that would complement other programmes giving the possibility of pursuing objectives of quality education though collaboration between the EU and The US. In addition, the programme would bring in a transatlantic people-to-people cooperation which is absent in other EU education and training programmes.In particular, the bilateral cooperation programme will complement the Erasmus Mundus programme in that it will focus on undergraduate mobility and include transatlantic exchanges in the field of vocational training.The programme would also complement the activities of EU Centres supported by the European Union in that it offers additional possibilities for exchanges and encourages structural cooperation between institutions and organisations from both sides of the Atlantic.Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkObjective | Non exhaustive list of indicators |General objectives |To enhance mutual understanding among the peoples of the European Union and the US; To better prepare citizens for the knowledge society; To mutually enhance the quality of education. | Quantitative data on perception among programme users and stakeholders obtained through surveys carried out during interim and ex-post evaluation |Specific objectives |to enhance collaboration between the European Union and the US in the domains of higher education and training; to contribute to the development of higher education and training institutions; to contribute to individual participants’ personal development for their personal sake and as a way to achieve the general objective of the programme. | Quantitative data on perception of officials and administrators obtained through direct interviews; Quantitative data on perception of individuals responsible for institutions and organisations involved in the programme obtained through surveys; Quantitative data on participants’ perceptions obtained through surveys. |Results can be defined as an advantage or disadvantage which direct addressees obtain at the end of their participation in a public intervention. They should therefore be identified in relation with the operational objectives of the intervention.Operational objectives | Results obtained by participants |To support collaboration between higher education and vocational training institutions with a view to promoting joint study programmes and mobility; | Institutions: improved curricula and teaching methodologies; greater transparency and understanding of respective credit system; improved preparedness for transatlantic cooperation; Students: enriching transatlantic experience; better education and cultural understanding. |To support collaboration between public and private organisations active in the field of higher education and vocational training with a view to encouraging discussion and exchange of experience on policy issues; | Organisations, institutions: better understating of policy issues; |To support transatlantic mobility of professionals with a view to improving mutual understanding of issues relevant to EU/US relations. | Individuals: better understanding of key issues in EU/US relations. |Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[8] chosen for the implementation of the action.X Centralised ManagementX Directly by the CommissionX Indirectly by delegation to:X Executive Agencyٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulationٱ National public-sector bodies/bodies with public-service missionٱ Shared or decentralised managementٱ With Member statesٱ With Third countriesٱ Joint management with international organisations (please specify)The proposed programme is based on the principle of joint funding from the European Union and from the US. Call for proposals are administered by the European Commission on the basis of joint guidelines agreed beforehand with US authorities.The legal basis will include the possibility of having recourse to an Executive Agency. If the proposed financial envelope of the EU/US programme is maintained the recourse to an Executive Agency will be justified. The recourse to an Executive agency will also be justified in the case the financial envelope of the EU/US programme is reduced but a very similar agreement be concluded with Canada increasing economies of scale and providing a rationale for implementation of some actions through an Executive Agency.MONITORING AND EVALUATIONMonitoring systemMonitoring of the joint EU/US projects will be implemented through a combination of desk monitoring (based on regular reporting from grant holders), and on site monitoring carried out by the Commission and by the appropriate structure designated by the US.EvaluationEx-ante evaluationThe ex-ante evaluation is based on experience acquired implementing the current phase of the programme, direct feedback from programme users, a study on the vocational training strand within the programme, expert consultations and an interim evaluation of the current phase of the programme.The explanatory memorandum covers the main aspects of ex-ante evaluation and impact assessment.The main findings of the ex-ante evaluation as regards higher education and vocational training are the following:-  the programme is beneficial for the institutions, faculties and students involved. In particular the programme is effective in improving students and staff cross-cultural understanding.-  the programme also contributed to curriculum development and especially to consolidating transatlantic networks of universities and vocational training institutions.-  the programme is, however, considered too small to have had an impact on the mutual understanding between the people of the European Union and the US.-  sustainability of mobility projects was put into question due to lack of follow-up funding.-  for a vocational training strand to coexist with higher education, a significant budget increase is necessary;-  a specific approach was necessary for vocational education and training adapting certain implementation criteria to the specific reality of this field;-  the interim evaluation suggest some operational changes: a) increase the duration of consortia projects; b) put emphasis on identification and exchange of best practices; c) introduce a system of additional mobility grants for successful projects.Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)The proposed programme will be designed taking into account the conclusions from the ex-ante evaluation, namely, it would-  maintain the well tested and proven components of the programme;-  develop a specific approach for vocational training;-  build on projects of proven excellence;-  reinforce mobility;-  increase the financial envelope of the programme.Terms and frequency of future evaluationIn principle, an interim evaluation will be undertaken after the first three years of implementation and an ex-post final evaluation will be launched at the end of the intervention.ANTI-FRAUD MEASURESFunding decisions and contracts between the Commission and the beneficiaries provide for in situ checks to be carried out on the premises of beneficiaries of a European Community grant by the Commission and the Court of Auditors, and bestow the power to require evidence of any expenditure made under such contracts, agreements and legal undertakings within five years following the end of the contractual period.Beneficiaries are subject to reporting and financial accounting obligations, and these are analysed from the point of view of content and eligibility of expenditure, bearing in mind the purpose of the European Community funding, and taking account of contractual obligations and of the principles of economy and sound financial management.Appended to the financial agreements is information of an administrative and financial nature, designed to specify the kind of expenditure which is eligible under such agreements. Where appropriate, European Community coverage of certain cost elements will be limited to items which are real, identifiable and verifiable in the beneficiary's book-keeping arrangements, so as to facilitate checking and auditing (and evaluation for selection purposes) of projects in receipt of funding. DETAILS OF RESOURCESObjectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)Description of tasks deriving from the actionA*/AD: Policy development, programme manager, relations with partner countries:B*/AST Financial assistantC*/AST Secretarial and financial supportSources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)2,5 Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended.( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n1 Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in questionOther Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)EUR million (to 3 decimal places)Officials and temporary staff (XX 01 01) | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 1,134 |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) |Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 1,134 |Calculation– Officials and Temporary agents:3,5 staff x 8 years x108.000 EUR = EUR 3.024.000This calculation is based on the assumption that the Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be involved in the implementation of the programme. If this is not the case, 2 additional Commission staff would be required.Calculation– Staff financed under art. XX 01 02N.A.Other administrative expenditure not included in reference amountEUR million (to 3 decimal places)2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011- 2013 | TOTAL |XX 01 02 11 01 – Missions | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,030 | 0,080 |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |XX 01 02 11 03 – Committees[13] Joint EU/US committee set up by the agreement | 0,018 | 0,018 | 0,035 | 0,070 |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |XX 01 02 11 05 - Information systems |2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,065 | 0,150 |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amountMissions: 2 x 3000 (to the US) + 6 x 700 (to Member States) = EUR 10.200Joint Committee meeting with Member States every other year: 25 x 700 x 4 = EUR 70.000[1] KOM(2005) 196.[2] KOM(2005) 274.[3] KOM(2005) 196.[4] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.[5] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.[6] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.[7] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[8] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[9] Cost of which is NOT covered by the reference amount[10] Cost of which is NOT covered by the reference amount[11] Cost of which is included within the reference amount[12] The possibility of having recourse to the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be examined in the context of the evaluation of the Agency. The evaluation will be carried out in 2006 in view of the implementation of the new education programmes 2007-2013.[13] Specify the type of committee and the group to which it belongs.


title: Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram for 2012-2015

text:
               24.7.2012

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 219/17

         RÅDETS HENSTILLING
   af 10. juli 2012
   om Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram for 2012-2015
   2012/C 219/05
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (3) om Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Den Tjekkiske Republiks opdaterede konvergensprogram for 2011-2014.

               (4)

               Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (4) rapporten om varslingsmekanismen, hvori den ikke identificerede Den Tjekkiske Republik som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

               (5)

               Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende anbefalede foranstaltninger inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

               (6)

               Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

               (7)

               Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede nødvendigheden af at videreføre en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

               (8)

               Den 25. april 2012 forelagde Den Tjekkiske Republik sit konvergensprogram for perioden 2012-2015 og den 13. april 2012 sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (9)

               Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk. Ifølge konvergensprogrammet forventes BNP-væksten at nå henholdsvis 0,2 % og 1,3 % i 2012 og 2013 sammenlignet med henholdsvis 0 % og 1,5 % i 2012 og 2013 ifølge Kommissionen tjenestegrenes prognose fra foråret 2012. Den budgetstrategi, der er skitseret i konvergensprogrammet, har til formål at skabe balance i budgettet i 2016. Det offentlige underskud på 2,9 % af BNP i 2013 er i tråd med fristen for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, fastsat i Rådets henstilling af 2. december 2009. Den årlige finanspolitiske indsats på 0,9 % af BNP i perioden 2010-2013, der bygger på en (genberegnet) strukturel budgetsaldo (5), ligger en anelse under indsatsen på 1 % af BNP, som Rådet henstillede til. I konvergensprogrammet bekræftes den tidligere mellemfristede budgetmålsætning om et underskud på 1 % af BNP, som i tilstrækkelig grad afspejler de krav i stabilitets- og vækstpagten, der skal opfyldes i 2015. Fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning udgør 0,8 % og 0,7 % af BNP i henholdsvis 2014 og 2015, baseret på den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo, og vækstraten for de offentlige udgifter er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter.
               De budgetmæssige fremskrivninger i konvergensprogrammet er forbundet med adskillige risici. Loven om finansiel godtgørelse til kirker, som i øjeblikket drøftes i parlamentet, vil øge det offentlige underskud med 1,5 % af BNP én gang i ikrafttrædelsesåret. Mere generelt indebærer arten og omfanget af de planlagte konsolideringsforanstaltninger på både indtægts- og udgiftssiden en betydelig risiko for holdbarheden af den finanspolitiske tilpasning efter programperioden. Budgettilpasningen har hidtil først og fremmest været baseret på lineære nedskæringer, som også påvirker vækstfremmende udgifter. Yderligere besparelser, der beløber sig til næsten 1 % af BNP, i udgifterne til den offentlige forvaltning er planlagt i perioden 2013–2015, men programmet indeholder ikke tilstrækkeligt præcise oplysninger herom. Endelig er hovedparten af de planlagte indtægtsforøgende foranstaltninger af midlertidig art og forventes at udløbe i 2015. Ifølge konvergensprogrammet forventes gældskvoten at toppe på 45,1 % af BNP i 2013 og derefter aftage, fortrinsvis på grund af den forventede løbende forbedring af den primære saldo.

               (10)

               I 2011 godkendte de tjekkiske myndigheder en forhøjelse af den nedsatte momssats og punktafgifterne på tobak; de godkendte også en større skattereform, som påvirker beskatningen af arbejde, og som forventes at træde i kraft i 2014. Der blev på regeringsplan vedtaget yderligere ændringer af skattesystemet i april 2012. Nogle af disse ændringer vedrører miljøafgifter og boligbeskatning, som i øjeblikket er lavere end EU-gennemsnittet. Den midlertidige karakter af de foreslåede bestemmelser om beskatningen af arbejde vil skabe yderligere omkostninger i forbindelse med overholdelse deraf og gøre dem mindre forudsigelige for skatteyderne. Endvidere tages der i det nye forslag kun delvist højde for den lave reelle beskatning af selvstændige erhvervsdrivende sammenlignet med lønmodtagere, fordi der gøres udstrakt brug af faste beløb og skattefradrag. Endelig vedtog regeringen foranstaltninger til bekæmpelse af svig med moms og brændstofafgifter og tog de første skridt til at indføre en fælles inddrivelsesinstans. Men overholdelsen af skattereglerne er stadig et problem, og det nuværende skatteopkrævningssystem bygger ikke på en koordineret helhedsstrategi for overholdelse af skattereglerne.

               (11)

               Regeringen godkendte og gennemførte til dels en reform af pensionssystemet med henblik på at genskabe finanspolitisk holdbarhed og øge pensionsopsparingen. På grund af den gradvise stigning i pensionsudgifterne, som forventes at tage til fra 2030 og frem, er de fremskrevne finanspolitiske ubalancer i pensionssystemet dog stadig høje i forhold til EU-gennemsnittet. Reformen styrker sammenkædningen mellem den lovbestemte pensionsalder og den forventede levealder, men den omfatter ikke en mekanisme, der kan sikre en rettidig reaktion på fremtidige ændringer. Den nye finansierede søjles kapacitet til at bidrage til højere gennemsnitlige pensioner i fremtiden afhænger af, hvilken andel af arbejdstagerne, navnlig yngre arbejdstagere, der deltager i den, og af det forventede afkast på lang sigt. Der blev imidlertid ikke bebudet foranstaltninger med henblik på at stimulere en effektiv deltagelse inden for denne søjle, og der bør gives mere vejledning til potentielle opsparere. Derudover udgør den nye pensionsordning for tidlig tilbagetrækning, som regeringen har planlagt efter aftale med arbejdsmarkedets parter, en betydelig risiko for reformernes troværdighed og rækkevidde med hensyn til at opnå såvel en effektiv forhøjelse af pensionsalderen som tilstrækkelige pensioner.

               (12)

               Den samlede arbejdsløshed ligger under EU-gennemsnittet, men kvinder med børn og andre udsatte grupper har vanskeligt ved at udnytte deres potentiale på arbejdsmarkedet. Et tidligere tilbagevenden fra forældreorlov, hvilket ville forebygge tab af færdigheder, forudsætter lettere adgang til børnepasning især for børn under tre år. I den forbindelse lempede regeringen de tekniske krav til etablering af børnehaver, der drives som selskaber, og den påtænker at indføre skattefordele for at opmuntre til at udbrede privat børnepasning, og derigennem gennemfører den henstillingerne delvist. Men eftersom kun 3 % af børn under 3 år passes i formel børnepasning (i forhold til 24 % i EU-27 i 2009), er der behov for yderligere foranstaltninger med henblik på at øge arbejdsmarkedsdeltagelsen for forældre med småbørn.

               (13)

               Der er vedtaget flere foranstaltninger for at forbedre den offentlige arbejdsformidling. Regionale arbejdsformidlingskontorer blev underlagt et nyt centralt arbejdsformidlingskontor, og som led i en bredere reform af de sociale ydelser blev ansvaret for udbetaling af sociale ydelser uden for forsikringsordningen overført fra kommunerne til arbejdsformidlingskontorer. Den heraf følgende øgede arbejdsbyrde vil imidlertid lægge yderligere pres på de offentlige arbejdsformidlingers personale, hvor antallet af ansatte faldt med 12 % i 2011. Med henblik på at forbedre arbejdsformidlingen er der indført en ordning med udlicitering af arbejdsformidlingsydelser til private agenturer. En stor del af gebyrerne skal betales forud, hvilket skal tages op til fornyet gennemgang i fremtiden for at sikre, at incitamenterne er i overensstemmelse med arbejdsmarkedsresultaterne. Der er behov for en yderligere indsats for at sikre bedre kvalitet og effektivitet på områderne uddannelse, jobsøgningsbistand og individualiserede tjenester. De nødvendige midler og incitamenter vil skulle tilvejebringes. Effektiviteten bør vurderes for at målrette ordningen bedre, hvis interventionerne og finansieringen af aktiveringsprogrammerne gøres resultatorienteret.

               (14)

               Der stadig er rige muligheder for at forbedre den offentlige forvaltnings effektivitet trods de seneste forbedringer på nogle områder, f.eks. e-forvaltningsydelser og reduktion af virksomhedernes administrative byrde. Der findes i øjeblikket en strategi for korruptionsbekæmpelse for 2011-2012. En ny strategi for perioden efter 2012 er under udarbejdelse og vil blive vedtaget i løbet af 2012. Hovedresultatet af den nuværende strategi er vedtagelsen af den nye lov om offentlige indkøb, der har været i kraft siden april 2012. Ikke desto mindre vil en korrekt håndhævelse og gennemførelse af loven være afgørende for dens troværdighed og effektivitet. Der er endnu ikke taget skridt til at behandle spørgsmålet om anonym besiddelse af kapitalandele. Loven om offentlige ansatte er stadig under udarbejdelse, men må vedtages hurtigst muligt for at give forvaltningen den fornødne stabilitet. Endvidere har uregelmæssigheder i forbindelse med offentlige indkøb og det faktum, at den offentlige forvaltnings styrings- og kontrolsystemer ikke fungerer optimalt, været væsentlige kilder til problemer i forbindelse med anvendelsen af EU's midler.

               (15)

               Den tjekkiske økonomi har behov for at mobilisere faktorer, der letter overgangen til innovationsbaseret vækst, højere merværdi og menneskelig kapital, fordi mulighederne for yderligere reel konvergens, der bygger på kapitalintensiv vækst, forekommer relativt begrænsede. En reform af de videregående uddannelser drøftes i øjeblikket. Selv om denne reform omfatter en gennemgang af den nuværende akkrediteringsproces, er den ikke tilstrækkeligt præcis i henseende til det centrale spørgsmål om standarder for evaluering af kvaliteten, og da der ikke foretages en systematisk indsamling og analyse af data, har reformen ikke opnået støtte fra akademiske kredse. Efter at tjekkiske elever har oplevet en tilbagegang i deres resultater, har regeringen iværksat foranstaltninger for at sikre minimumslæringsresultater tillige med en strategi for landsdækkende computerbaserede prøver. Disse foranstaltninger er imidlertid alt for afgrænsede til at øge kvaliteten af og ligheden i den obligatoriske skolegang.

               (16)

               Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Den Tjekkiske Republiks økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Den Tjekkiske Republik, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-6 nedenfor.

               (17)

               På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

         HENSTILLER, at Den Tjekkiske Republik i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1)

               sikre de planlagte fremskridt i henseende til en rettidig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. I dette øjemed gennemføre budgettet for 2012 fuldt ud, og foretage en specifikation af varige foranstaltninger, der vil være nødvendige for i 2013 at opnå den gennemsnitlige årlige strukturtilpasning, som er angivet i Rådets henstilling som led i proceduren for uforholdsmæssigt store underskud. Efterfølgende sikre en passende strukturjusteringsindsats for derigennem at gøre tilstrækkelige fremskridt med hensyn til den mellemfristede budgetmålsætning, og herunder opfyldelse benchmarket for udgifter. I den forbindelse undgå lineære nedskæringer, beskytte vækstfremmende udgifter, og optrappe bestræbelserne på at forbedre de offentlige udgifters effektivitet. Udnytte råderummet for skattestigninger, som skader væksten mindst muligt. Overflytte den høje skattebyrde på arbejde til boligskatter og miljøafgifter. Mindske forskellene i den skattemæssige behandling af lønmodtagere og selvstændige. Træffe foranstaltninger til at forbedre skatteopkrævningen, nedbringe skatteunddragelse og forbedre overholdelsen af skattereglerne, herunder ved at gennemføre en fælles inddrivelsesinstans for alle skatter og afgifter

               2)

               indføre yderligere ændringer af den offentlige pensionsordning for at sikre dens holdbarhed på lang sigt. Genoverveje planer om at muliggøre en tidligere tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet. Tilskynde til en effektiv deltagelse af unge arbejdstagere i den påtænkte finansierede ordning med henblik på at forbedre pensionernes tilstrækkelighed

               3)

               træffe yderligere foranstaltninger for at øge udbuddet af pasningsfaciliteter til børn i førskolealderen til rimelige priser og af god kvalitet

               4)

               styrke offentlige arbejdsformidlingstjenester ved at øge kvaliteten og effektiviteten af uddannelse, jobsøgningsbistand og individualiserede tjenester, herunder af udliciterede tjenester

               5)

               vedtage og gennemføre loven om offentlige ansatte hurtigst muligt for at fremme den offentlige forvaltnings stabilitet og effektivitet og dermed undgå uregelmæssigheder. Sikre en passende gennemførelse af den nye lov om offentlige indkøb. Behandle spørgsmålet om anonym besiddelse af kapitalandele. Sikre en korrekt anvendelse af EU-midler, og intensivere kampen mod korruption

               6)

               vedtage den nødvendige lovgivning, hvorved der indføres et gennemskueligt og klart defineret system til evaluering af videregående uddannelsesinstitutioners og forskningsinstitutioners kvalitet. Sikre, at finansieringen er holdbar, og at den knyttes til resultatet af kvalitetsvurderingen. Etablere en evalueringsramme, som er målrettet en forbedring af den obligatoriske undervisning.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

            På Rådets vegne

         V. SHIARLY

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Opretholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

      (3)  EUT C 212 af 19.7.2011, s. 5.

      (4)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionen på grundlag af oplysningerne i programmet efter den i fællesskab aftalte metode.

      (6)  I henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.


title: 2012/772/EU: Kommissionens henstilling af 6. december 2012 om aggressiv skatteplanlægning

text:
               12.12.2012

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 338/41

         KOMMISSIONENS HENSTILLING
   af 6. december 2012
   om aggressiv skatteplanlægning
   (2012/772/EU)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Lande rundt om i verden har traditionelt behandlet skatteplanlægning som en legitim praksis. Med tiden er skatteplanlægningen dog blevet mere og mere sofistikeret. Den strækker sig over forskellige retssystemer og medfører reelt, at skattepligtige overskud overføres til stater med fordelagtige skattesystemer. Det er et typisk træk ved de pågældende praksisser, at de reducerer skattepligten gennem arrangementer, der er fuldt lovlige, men som strider mod lovens hensigt.

               (2)

               Aggressiv skatteplanlægning består i at udnytte alle teknikaliteter i et skattesystem eller uforeneligheder mellem to eller flere skattesystemer for at slippe med lavere skat. Aggressiv skatteplanlægning kan antage mange forskellige former. Den kan føre til dobbelte fradrag (f.eks. når det samme tab trækkes fra i både kildestaten og bopælsstaten) og dobbelt skattefritagelse (f.eks. når indkomst, der ikke beskattes i kildestaten, fritages for skat i bopælsstaten).

               (3)

               Medlemsstaterne finder det vanskeligt at forhindre en undergravning af deres nationale skatteberegningsgrundlag som følge af skatteplanlægning, trods en betydelig indsats. De nationale bestemmelser på dette område er ofte ikke tilstrækkeligt effektive, især fordi megen skatteplanlægning går på tværs af grænserne, og fordi der er stigende mobilitet for kapital og personer.

               (4)

               For at forbedre det indre markeds funktionsevne er det nødvendigt at opmuntre alle medlemsstater til at anlægge samme generelle strategi for at modvirke aggressiv skatteplanlægning, hvilket vil kunne bidrage til at mindske de eksisterende fordrejninger.

               (5)

               Med henblik herpå er det nødvendigt at gøre noget ved de tilfælde, hvor en skatteyder opnår en skattemæssig fordel ved at tilrettelæge sine skatteforhold på en sådan måde, at indkomsterne ikke beskattes i noget af de berørte skatteområder (dobbelt skattefritagelse). Hvis denne situation får lov til at fortsætte, kan det føre til kunstige kapitalstrømme og skatteyderbevægelser i det indre marked til skade for markedets korrekte funktion, og det kan undergrave medlemsstaternes beskatningsgrundlag.

               (6)

               I 2012 gennemførte Kommissionen en offentlig høring om dobbelt skattefritagelse i det indre marked. Da der ikke findes en enkelt løsning på alle de problemer, der blev rejst under høringen, vil det være hensigtsmæssigt som et første skridt at håndtere det problem, der knytter sig til visse hyppigt anvendte skatteplanlægningsmetoder, der udnytter uforeneligheder mellem to eller flere skattesystemer og ofte fører til dobbelt skattefritagelse.

               (7)

               I deres dobbeltbeskatningskonventioner forpligter stater sig ofte til ikke at beskatte bestemte indkomster. I den forbindelse tager de ikke nødvendigvis hensyn til, om disse indkomster beskattes af den anden part i konventionen, og dermed heller ikke til, om der er risiko for dobbelt skattefritagelse. Denne risiko kan også forekomme, hvis medlemsstaterne skattefritager udenlandsk indkomst, hvad enten den beskattes i kildestaten eller ej. Det er vigtigt at behandle begge situationer i denne henstilling.

               (8)

               Da skatteplanlægningen bliver mere og mere sofistikeret, og nationale lovgivere ofte får utilstrækkelig tid til at reagere, kan specifikke foranstaltninger til bekæmpelse af svig ofte vise sig at være utilstrækkelige til at holde trit med nye aggressive skatteplanlægningsmetoder. Sådanne metoder kan være skadelige for de nationale skatteindtægter og det indre markeds funktionsevne. Det er derfor hensigtsmæssigt at henstille til medlemsstaterne, at de vedtager en fælles generel regel om bekæmpelse af misbrug, og dermed udgår de problemer, der opstår, når der benyttes mange forskellige regler. I denne sammenhæng skal der tages hensyn til EU-lovgivningens begrænsninger med hensyn til regler om bekæmpelse af misbrug.

               (9)

               For fortsat at kunne anvende de eksisterende EU-retsakter på det berørte område, gælder denne henstilling ikke på anvendelsesområdet for Rådets direktiv 2009/133/EF (1), Rådets direktiv 2011/96/EU (2) og Rådets direktiv 2003/49/EF (3). Kommissionen er i færd med at overveje, om disse direktiver skal revideres for at implementere de principper, der ligger til grund for denne henstilling —

         VEDTAGET DENNE HENSTILLING:
   1.   Genstand og anvendelsesområde
   Denne henstilling vedrører aggressiv skatteplanlægning på området direkte beskatning.
   Den gælder ikke på anvendelsesområdet for EU-retsakter, hvis anvendelse kunne blive berørt af dens formuleringer.
   2.   Definitioner
   I denne henstilling forstås ved:
   a)   »skat«: indkomstskat, selskabsskat og, hvor det er relevant, kapitalvindingsskat samt kildeskat af en art, der svarer til en af disse skatter
   b)   »indkomst«: alt hvad der er defineret som indkomst i henhold til den indenlandske lovgivning i den medlemsstat, hvor udtrykket anvendes, samt i relevante tilfælde alt, hvad der er defineret som kapitalgevinst.
   3.   Begrænsning til anvendelse af regler, der tager sigte på at undgå dobbeltbeskatning

               3.1.

               Når medlemsstaterne i dobbeltbeskatningskonventioner, som de har indgået med hinanden eller med tredjelande, har forpligtet sig til ikke at beskatte en given indkomst, bør medlemsstaterne sikre, at denne forpligtelse kun gælder i de tilfælde, hvor indkomsten er skattepligtig i den anden part i konventionen.

               3.2.

               Medlemsstaterne opfordres til at gennemføre punkt 3.1 ved at indsætte en bestemmelse herom i deres dobbeltbeskatningskonventioner. En sådan bestemmelse kan f.eks. formuleres således:
               »Når det er fastsat i denne konvention, at en indkomst kun er skattepligtig i én af de kontraherende stater, eller at den kan beskattes i en af de kontraherende stater, må den anden kontraherende stat kun være afskåret fra at beskatte denne indkomst, hvis der opkræves skat af den i den første kontraherende stat.«
               I multilaterale konventioner bør udtrykket »den anden kontraherende stat« erstattes af »de andre kontraherende stater«.

               3.3.

               Når en medlemsstat for at undgå dobbeltbeskatning ved hjælp af ensidige nationale retsregler har indført en regel om skattefritagelse for en given indkomst, der hidrører fra et andet skatteområde, hvor denne indkomst ikke er skattepligtig, tilskyndes medlemsstaterne til at sikre, at denne indkomst beskattes.

               3.4.

               I punkt 3.1, 3.2 og 3.3 bør en indkomst anses for at være skattepligtig, når den behandles som skattepligtig i det pågældende skatteområde og ikke er fritaget for skat eller er omfattet af en fuldstændig skattegodtgørelse eller nulsats-beskatning.

         4.   Generel regel om bekæmpelse af misbrug

               4.1.

               For at modvirke aggressiv skatteplanlægning, der ikke rammes af medlemsstaternes særlige regler om bekæmpelse af skattetænkning, bør de vedtage en generel regel om bekæmpelse af misbrug, der både er egnet til indenlandske forhold, til forhold, der går på tværs af grænserne i EU, og til forhold, der involverer tredjelande.

               4.2.

               Medlemsstaterne opfordres til at gennemføre punkt 4.1 ved at indføre følgende bestemmelse i deres nationale lovgivning:
               »Der skal ses bort fra et kunstigt arrangement eller en kunstig serie arrangementer, som er tilrettelagt med det hovedformål at undgå beskatning, og som medfører en skattefordel. Skattemæssigt skal myndighederne behandle disse arrangementer ud fra deres reelle økonomiske indhold.«

               4.3.

               I punkt 4.2 forstås ved »arrangement«: enhver transaktion, plan, handling, operation, aftale, tildeling, forståelse, løfte, tilsagn eller begivenhed. Et arrangement kan omfatte flere trin eller dele.

               4.4.

               I punkt 4.2 forstås ved »kunstig« som karakteristik af et arrangement eller en serie arrangementer: som er uden reelt forretningsmæssigt indhold. Når de nationale myndigheder skal afgøre, om arrangementer eller serier af arrangementer er kunstige, bør de overveje, om der er tale om en eller flere af følgende situationer:

                           a)

                           Den juridiske karakter af de enkelte trin, som arrangementet består af, er uden sammenhæng med den juridiske substans i arrangementet som helhed.

                           b)

                           Arrangementet eller serien af arrangementer udføres på en måde, som ville være usædvanlig i en forretningspraksis, der kan anses for fornuftig.

                           c)

                           Arrangementet eller serien af arrangementer omfatter elementer, der udligner eller ophæver hinanden.

                           d)

                           Der gennemføres cirkeltransaktioner.

                           e)

                           Arrangementet eller serien af arrangementer resulterer i en betydelig skattelettelse, men dette afspejles ikke i den forretningsrisiko, som skatteyderen indgår, eller i skatteyderens likviditetsstrømme.

                           f)

                           Det forventede overskud før skat er ubetydeligt i forhold til størrelsen af den forventede skattefordel.

               4.5.

               Ved anvendelsen af punkt 4.2 anses formålet med et arrangement eller en serie arrangementer for at være at undgå beskatning, hvis arrangementet eller arrangementerne hindrer de skatteregler, der ellers ville gælde, i at finde anvendelse i overensstemmelse med deres hensigt, formål og ånd, og det uanset skatteyderens subjektive hensigter.

               4.6.

               Ved anvendelsen af punkt 4.2 anses et givet formål for at være hovedformålet, hvis andre formål, som arrangementet eller serien af arrangementer tilskrives eller kunne tilskrives, forekommer ubetydelige, alle omstændigheder i sagen taget i betragtning.

               4.7.

               Når de nationale myndigheder skal afgøre, om et arrangement eller en serie arrangementer har medført en skattefordel som omhandlet i punkt 4.2, bør de sammenligne det beløb, en skatteyder skal betale i skat med reference til de pågældende arrangementer, med det beløb, som den samme skatteyder skulle betale i skat under de samme omstændigheder uden disse arrangementer. I denne forbindelse bør det undersøges, om en eller flere af følgende situationer forekommer:

                           a)

                           Et beløb indgår ikke i beskatningsgrundlaget

                           b)

                           Skatteyderen får fordel af et fradrag

                           c)

                           Der opstår et skattemæssigt tab

                           d)

                           Der skal ikke betales kildeskat

                           e)

                           Udenlandsk skat udlignes.

         5.   Opfølgning
   Medlemsstaterne bør underrette Kommissionen om de foranstaltninger, de træffer for at efterkomme denne henstilling, samt om eventuelle ændringer af disse foranstaltninger.
   Kommissionen offentliggør en rapport om anvendelsen af denne henstilling, senest tre år efter at den er vedtaget.
   6.   Adressater
   Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 6. december 2012.

            På Kommissionens vegne

         Algirdas ŠEMETA

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EUT L 310 af 25.11.2009, s. 34.

      (2)  EUT L 345 af 29.12.2011, s. 8.

      (3)  EUT L 157 af 26.6.2003, s. 49.