title: EFTA-Tilsynsmyndighedens henstilling nr. 54/04/KOL af 30. marts 2004 om et koordineret program for offentlig levnedsmiddelkontrol i 2004

text:
               6.10.2005

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 260/12

         EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS HENSTILLING

      Nr. 54/04/KOL
   af 30. marts 2004
   om et koordineret program for offentlig levnedsmiddelkontrol i 2004
   EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN,
   som henviser til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), særlig artikel 109 og protokol 1,
   som henviser til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en Tilsynsmyndighed og en Domstol, særlig artikel 5, stk. 2, litra b), og protokol 1,
   som henviser til den retsakt, der er omhandlet i punkt 50 i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Rådets direktiv 89/397/EØF af 14. juni 1989 om offentlig kontrol med levnedsmidler) (1), som ændret ved EØS-aftalens protokol 1, særlig artikel 14, stk. 3,
   som har hørt EFTA-Tilsynsmyndighedens Levnedsmiddeludvalg,
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Med henblik på at sikre Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområdes funktion er det nødvendigt at tilrettelægge koordinerede levnedsmiddelkontrolprogrammer i EØS for at forbedre en harmoniseret gennemførelse af EØS-staternes offentlige kontrol.

               (2)

               I sådanne programmer bør der lægges vægt på overensstemmelse med gældende levnedsmiddellovgivning under EØS-aftalen, der er udformet med særligt henblik på at beskytte folkesundheden og forbrugerinteresser og at sikre fair handelspraksis.

               (3)

               Ifølge artikel 3 i den retsakt, der er omhandlet i punkt 54n i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Rådets direktiv 93/99/EØF af 29. oktober 1993 om supplerende bestemmelser vedrørende offentlig kontrol med levnedsmidler) (2), skal de laboratorier, som der henvises til i artikel 7 i direktiv 89/397/EØF, opfylde kriterierne i EN 45000-standarderne, som nu er erstattet af EN ISO 17025:2000.

               (4)

               Resultaterne af den samtidige gennemførelse af nationale programmer og koordinerede programmer kan give oplysninger og erfaring, som kan danne grundlaget for fremtidige kontrolaktiviteter og fremtidig lovgivning.

               (5)

               Islands og Liechtensteins deltagelseiprogrammerne under del A og B af denne henstilling bør vurderes under hensyntagen til deres fritagelse fra kapitel I, bilag I til EØS-aftalen,

         HENSTILLER TIL EFTA-STATERNE:
   1.   at de i 2004 gennemfører tilsyn og kontrol, bl.a. prøveudtagning og analyse af disse prøver på laboratorier, når dette er påkrævet, med henblik på:

               —

               at vurdere den bakteriologiske sikkerhed ved oste af rå eller termiseret mælk

               —

               at vurdere fersk kølet fjerkrækøds bakteriologiske sikkerhed med hensyn til termofile Campylobacter

               —

               at vurdere krydderiers bakteriologiske og toksikologiske sikkerhed

         2.   at de, selv om det i denne henstilling ikke er fastsat, hvor mange prøveudtagninger og/eller tilsyn, der skal foretages, sikrer, at der foretages tilstrækkeligt mange til at give et overblik over det pågældende emne
   3.   at de fremskaffer de ønskede oplysninger og i den forbindelse benytter oplysningsskemaerne i bilaget for derved at sikre en bedre sammenlignelighed af resultaterne. Oplysningerne bør sendes til EFTA-Tilsynsmyndigheden senest den 1. maj 2005 ledsaget af uddybende forklaringer, herunder kommentarer til resultaterne og til de håndhævelsesforanstaltninger, der er truffet, og
   4.   at levnedsmidler, der skal analyseres i medfør af dette program, bør forelægges laboratorier, der opfylder artikel 3 i direktiv 93/99/EØF. Hvis der imidlertid i en EFTA-stat ikke findes laboratorier, der kan påtage sig bestemte analyser, som er omfattet af denne henstilling, kan denne stat udpege andre laboratorier, som kan udføre disse analyser.
   ANVENDELSESOMRÅDE OG METODER
   A.   Bakteriologisk sikkerhed ved oste af rå eller termiseret mælk
   1.   Programmets anvendelsesområde
   Kontaminerede oste af rå eller termiseret mælk har forårsaget udbrud af fødevareforgiftning hos mennesker med en række typer bakterier, f.eks. Salmonella, Listeria monocytogenes, verotoksinproducerende Escherichia coli og enterotoksin fremkaldt af stafylokokker.
   Der findes i EØS en lang tradition for fremstilling og forbrug af oste af rå mælk. For at denne tradition kan fortsætte, samtidig med at fødevaresikkerheden sikres, er der sket betydelige forbedringer af systemet med fremstilling, indsamling og opbevaring af rå mælk, der anvendes til fremstilling af oste. De pågældende fødevarevirksomhedsledere fokuserer i høj grad på hygiejne og kontrol gennem hele fremstillingsprocessen.
   Formålet med denne del af programmet er at undersøge den mikrobiologiske sikkerhed ved oste af rå eller termiseret mælk med henblik på at fremme et højt forbrugerbeskyttelsesniveau og at indsamle oplysninger om prævalensen af patogene mikroorganismer og indikatormikroorganismer i de pågældende produkter. Undersøgelsen omfatter et etårigt program, og den vil i det efterfølgende år blive fulgt op af et mere omfattende program vedrørende ostes bakteriologiske sikkerhed. Formålet med dette mere omfattende program er at fastslå den generelle kontaminering i andre ostekategorier med henblik på at drage meningsfulde konklusioner om den risiko, der er specifik for oste af rå eller termiseret mælk. Resultaterne af undersøgelserne under denne del vedrørende oste af rå eller termiseret mælk vil blive analyseret og fremlagt, idet der tages hensyn til resultaterne af den overordnede gennemgang på dette område, der bliver disponible efter det andet år.
   2.   Prøveudtagnings- og analysemetoder
   Undersøgelserne bør omfatte friske, bløde og faste oste af rå eller termiseret mælk. EFTA-staternes relevante myndigheder bør udtage repræsentative prøver af produkterne i produktionsleddet og i detailleddet, herunder af importerede produkter, med henblik på at kontrollere forekomsten af Salmonella, Listeria monocytogenes og termofile Campylobacter samt kimtallet for Staphylococcus aureus og Escherichia coli. Hvis der påvises Listeria monocytogenes, bør antallet af disse bakterier angives. Når der udtages prøver i detailleddet, kan man nøjes med at undersøge forekomsten af Salmonella og termofile Campylobacter samt kimtallet for Listeria monocytogenes. Stikprøverne, som hver udgør mindst 100 g eller én ost, hvis den er på under 100 g, bør behandles på en hygiejnisk måde, anbringes i kølebeholdere og straks sendes til laboratoriet med henblik på analyse.
   Laboratorierne bør have lov til selv at vælge, hvilken metode de vil anvende, under forudsætning af at resultaternes kvalitet svarer til de mål, der skal nås. Med hensyn til påvisning af Salmonella henstilles det, at man anvender den seneste udgave af ISO 6785- eller EN/ISO 6579-standarden, med hensyn til påvisning af Listeria monocytogenes henstilles det, at man anvender den seneste udgave af EN/ISO 11290-1 og -2-standarderne, med hensyn til påvisning af termofile Campylobacter henstilles det, at man anvender den seneste udgave af ISO 10272:1995-standarden, med hensyn til tælling af Staphylococcus aureus henstilles det, at man anvender den seneste udgave af EN/ISO 6888-1- eller 2-standarden, med hensyn til tælling af Escherichia coli henstilles det, at man anvender den seneste udgave af ISO 11866-2,3- eller ISO 16649-1,2-standarden. Der kan også anvendes andre tilsvarende metoder, der er anerkendt af de kompetente myndigheder.
   Det bør være op til EFTA-staternes kompetente myndigheder at vurdere, på hvilket niveau prøverne generelt skal tages.
   Resultaterne af kontrollen bør registreres på skemaet i bilag I.
   B.   Fersk kølet fjerkrækøds bakteriologiske sikkerhed med hensyn til termofile Campylobacter

   1.   Programmets anvendelsesområde
   Termofile Campylobacter er den vigtigste bakterielle årsag til fødevarerelateret sygdom hos mennesker. Antallet af indberettede tilfælde hos mennesker har været stigende i de seneste år, og epidemiologiske undersøgelser viser, at fjerkrækød er en vigtig infektionskilde, og at en betydelig del af fersk fjerkrækød til konsum er kontamineret med Campylobacter.
   Der foreligger ikke tilstrækkelige videnskabelige oplysninger til, at der kan fastsættes kriterier i lovgivningen under EØS-aftalen for Campylobacter, og yderligere undersøgelser er under udarbejdelse med henblik på bedre forståelse af dette patogens epidemiologi og af den rolle, andre animalske produkter og andre fødevarer generelt har.
   Formålet med denne del af programmet er at vurdere den mikrobiologiske sikkerhed ved fersk fjerkrækød med hensyn til Campylobacter med henblik på at fremme et højt forbrugerbeskyttelsesniveau og at indsamle oplysninger om prævalensen af Campylobacter i de pågældende produkter.
   2.   Prøveudtagnings- og analysemetoder
   Undersøgelserne bør omfatte fersk kølet fjerkrækød, navnlig kylling og kalkun. EFTA-staternes kompetente myndigheder bør udtage repræsentative prøver af produkterne i slagterileddet og i detailleddet, herunder importerede produkter, med henblik på at kontrollere forekomsten af termofile Campylobacter. Stikprøverne, der hver udgør 10 g, som tages fra halsskindet, inden slagtekroppene nedkøles, eller hvis prøverne udtages i detailleddet, 25 g eller 25 cm2, som tages fra brystkødet, bør behandles på en hygiejnisk måde, anbringes i kølebeholdere og straks sendes til laboratoriet med henblik på analyse. Prøveudtagningen bør desuden foregå i perioden maj-oktober for derved at sikre en bedre sammenlignelighed af resultaterne.
   Laboratorierne bør have lov til selv at vælge, hvilken metode de vil anvende, under forudsætning af at resultaternes kvalitet svarer til de mål, der skal nås. Med hensyn til påvisning af termofile Campylobacter henstilles det, at man anvender den seneste udgave af ISO 10272:1995-standarden. Der kan også anvendes andre tilsvarende metoder, der er anerkendt af de kompetente myndigheder.
   Det bør være op til EFTA-staternes kompetente myndigheder at vurdere, på hvilket niveau prøverne generelt skal tages.
   Resultaterne af kontrollen bør registreres på skemaet i bilag II.
   C.   Krydderiers bakteriologiske og toksikologiske sikkerhed
   1.   Programmets anvendelsesområde
   Krydderier, herunder krydderurter, er værdsat på grund af deres smag, farve og aroma. Krydderier kan dog indeholde et stort antal mikroorganismer, herunder patogene bakterier samt skimmel- og gærsvampe. Hvis de ikke behandles korrekt, kan de forårsage en hurtig forringelse af fødevarer, som de ellers skulle forbedre. Der er indberettet tilfælde, hvor krydderier har været primærkilde til fødevarebårne udbrud, når de er blevet tilsat til fødevarer, der muliggjorde en yderligere vækst af patogenerne. Denne mulighed er større, når krydderier anvendes i fødevarer, som måske ikke er blevet grundigt varmebehandlet. Kontaminering med bestemte stammer af skimmelsvampe kan endvidere forårsage produktion af toksiner, f.eks. aflatoksiner, som kan indebære alvorlige risici for forbrugernes sundhed, hvis de overstiger de grænseværdier, der er fastsat i den retsakt, der er omhandlet i punkt 54n i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Kommissionens forordning (EF) nr. 466/2001 af 8. marts 2001 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i levnedsmidler) (3),
   Formålet med denne del af programmet er at vurdere den bakteriologiske og toksikologiske sikkerhed ved krydderier, at indsamle oplysninger om prævalensen af patogene mikroorganismer og at kontrollere, om markedsførte krydderier overholder de grænseværdier for aflatoksiner, der er fastsat i EØS-aftalens levnedsmiddellovgivning, med henblik på at sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau.
   2.   Prøveudtagnings- og analysemetoder
   EFTA-staternes kompetente myndigheder bør udtage repræsentative prøver af krydderier i importleddet, i produktionsleddet/pakkerier, i engrosleddet, på virksomheder, der anvender krydderier i tilberedningen af fødevarer og i detailleddet med henblik på at kontrollere:

               a)

               Enterobakterietal, forekomst af Salmonella og kimtallet for Bacillus cereus og Clostridium perfringens.
               Enterobakterietallet anvendes som en indikator for eventuel bestråling eller andre lignende behandlinger af krydderier. Stikprøverne, som hver udgør mindst 100 g eller én pakning, hvis den er på under 100 g, bør behandles på en hygiejnisk måde og straks sendes til laboratoriet med henblik på analyse. Laboratorierne har lov til selv at vælge, hvilken metode de vil anvende, under forudsætning af at resultaternes kvalitet svarer til de mål, der skal nås. Med hensyn til påvisning af Salmonella henstilles det, at man anvender den seneste udgave af ISO 6579:2002-standarden, med hensyn til tælling af enterobakterier henstilles det, at man anvender den seneste udgave af ENISO 5552:1997-standarden, med hensyn til tælling af Bacillus cereus henstilles det, at man anvender den seneste udgave af ISO 7932:1993-standarden, og med hensyn til tælling af Clostridium perfringens henstilles det, at man anvender den seneste udgave af ISO 7937:1997-standarden. Der kan også anvendes andre tilsvarende metoder, der er anerkendt af de kompetente myndigheder.
               Det bør være op til EFTA-staternes kompetente myndigheder at vurdere, på hvilket niveau prøverne generelt skal tages.
               Resultaterne af kontrollen bør registreres på skemaet i bilag III, afsnit 1 og 2.

               b)

               Indholdet af aflatoksiner i krydderier må ikke overstige den grænseværdi, der er fastsat i lovgivningen under EØS-aftalen.
               Prøveudtagning og analyser bør gennemføres i overensstemmelse med i den retsakt, der er omhandlet i punkt 54s i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Kommissionens direktiv 98/53/EF af 16. juli 1998 om prøveudtagnings- og analysemetoder til officiel kontrol af indholdet af bestemte forurenende stoffer i levnedsmidler) (4). I henhold til direktivet skal prøvens størrelse udgøre mellem 1 og 10 kg afhængigt af størrelsen af det parti, der skal kontrolleres.
               Det bør være op til EFTA-staternes kompetente myndigheder at vurdere, på hvilket niveau prøverne generelt skal tages.
               Resultaterne af kontrollen bør registreres på skemaet i bilag IV.

      Denne henstilling er rettet til Island, Liechtenstein og Norge.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 30. marts 2004

            På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

         Bernd HAMMERMANN

            Medlem af Kollegiet

      (1)  EFT L 186 af 30.6.1989, s. 23.

      (2)  EFT L 290 af 24.11.1993, s. 14. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

      (3)  EFT L 77 af 16.3.2001, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 857/2005 (EUT L 143 af 7.6.2005, s. 9).

      (4)  EFT L 201 af 17.7.1998, s. 93. Senest ændret ved direktiv 2004/43/EF (EUT L 113 af 20.4.2004, s. 14).

      BILAG I
      BAKTERIOLOGISK SIKKERHED VED OSTE AF RÅ ELLER TERMISERET MÆLK
      EFTA-stat: _

                  Bakteriegrupper/kriterier (1)

                  Prøveudtagningsled

                  Produktidentifikation

                  Antal prøver

                  Analyseresultater (2)

                  Sanktioner
                  (antal og art) (3)

                  T

                  A

                  U

                     Salmonella spp.
                  n = 5 c = 0
                  Ingen i 25 g

                  Produktion

                  umodnet blød (frisk) ost

                  modnet blød ost

                  fast ost

                  Detail

                  umodnet blød (frisk) ost

                  modnet blød ost

                  fast ost

                  Termofile Campylobacter

                  n = 5 c = 0
                  Ingen i 25 g

                  Produktion

                  umodnet blød (frisk) ost

                  modnet blød ost

                  fast ost

                  Detail

                  umodnet blød (frisk) ost

                  modnet blød ost

                  fast ost

                     Staphylococcus aureus

                  n = 5 c = 2
                  m = 1 000 cfu/g
                  M = 10 000 cfu/g

                  Produktion

                  umodnet blød (frisk) ost

                  modnet blød ost

                  fast ost

                  Detail

                  umodnet blød (frisk) ost

                  modnet blød ost

                  fast ost

                     Escherichia coli

                  n = 5 c = 2
                  m = 10 000 cfu/g
                  M = 100 000 cfu/g

                  Produktion

                  umodnet blød (frisk) ost

                  modnet blød ost

                  fast ost

                  Detail

                  umodnet blød (frisk) ost

                  modnet blød ost

                  fast ost

                  I

                  F

                  ≤ 100 cfu/g

                  > 100 cfu/g

                     Listeria monocytogene

                  n = 5 c = 0
                  Ingen i 25 g

                  Produktion

                  umodnet blød (frisk) ost

                  modnet blød ost

                  fast ost

                  Detail

                  umodnet blød (frisk) ost

                  modnet blød ost

                  fast ost

         (1)  Der kan udtages færre prøver, når de udtages i detailleddet. Når der er udtaget et reduceret antal prøver, bør dette anføres i rapporten.

         (2)  T = Tilfredsstillende, A = Acceptabel, U = Utilfredsstillende, I = Ingen, F = Forekomst. Hvad angår Staphylococcus aureus og Escherichia coli er resultatet tilfredsstillende, hvis alle fundne værdier er < m; det er acceptabelt, hvis højst c antal værdier ligger mellem m og M, og det er utilfredsstillende, hvis der konstateres en eller flere værdier > M eller mere end c antal værdier ligger mellem m og M.

         (3)  Ved rapportering om håndhævelsesforanstaltninger bør følgende kategorier anvendes: mundtlig advarsel, skriftlig advarsel, krav om forbedret intern kontrol, krav om tilbagetrækning af produkt, administrativ sanktion, retssag, andet.

      BILAG II
      FERSK FJERKRÆKØDS MIKROBIOLOGISKE SIKKERHED (MED HENSYN TIL TERMOFILE CAMPYLOBACTER)
      EFTA-stat: _

                  Bakteriegrupper/ kriterier (1)

                  Prøveudtagningsled

                  Produktidentifikation

                  Antal prøver

                  Analyseresultater

                  Sanktioner
                  (antal og art) (2)

                  Ingen

                  Forekomst

                  Termofile Campylobacter

                  n=5 c=0
                  Ingen i 25 g

                  Produktion

                  Fjerkræ/kyllinger

                  Kalkuner

                  Detail

                  Fjerkræ/kyllinger

                  Kalkuner

         (1)  Der kan udtages færre prøver, når de udtages i detailleddet. Når der er udtaget et reduceret antal prøver, bør dette anføres i rapporten.

         (2)  Ved rapportering om håndhævelsesforanstaltninger bør følgende kategorier anvendes: mundtlig advarsel, skriftlig advarsel, krav om forbedret intern kontrol, krav om tilbagetrækning af produkt, administrativ sanktion, retssag, andet.

      BILAG III
      AFDELING 1
      KRYDDERIERS BAKTERIOLOGISKE SIKKERHED
      EFTA-stat: _

                  Bakteriegrupper/kriterier (1)

                  Prøveudtagningsled

                  Produktidentifikation

                  Antal prøver

                  Analyseresultater (2)

                  Sanktioner
                  (antal og art) (3)

                  T

                  A

                  U

                     Salmonella spp.
                  n = 5 c = 0
                  Ingen i 25 g

                  Import eller produktion/pakning eller engros

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatnød/ingefær/gurkemeje

                  Andre krydderier og krydderurter

                  Produktionsvirksomheder (der anvender store mængder krydderier ved tilberedning af fødevarer)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatnød/ingefær/gurkemeje

                  Andre krydderier og krydderurter

                  Detail

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatnød/ingefær/gurkemeje

                  Andre krydderier og krydderurter

                     Bacillus cereus

                  n = 5 c = 1
                  m = 1 000 cfu/g
                  M = 10 000 cfu/g

                  Import eller produktion/pakning eller engros

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatnød/ingefær/gurkemeje

                  Andre krydderier og krydderurter

                  Produktionsvirksomheder (der anvender store mængder krydderier ved tilberedning af fødevarer)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatnød/ingefær/gurkemeje

                  Andre krydderier og krydderurter

                  Detail

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatnød/ingefær/gurkemeje

                  Andre krydderier og krydderurter

            AFDELING 2
      KRYDDERIERS BAKTERIOLOGISKE SIKKERHED
      EFTA-stat:

                  Bakteriegrupper/kriterier (4)

                  Prøveudtagningsled

                  Produktidentifikation

                  Antal prøver

                  Analyseresultater (5)

                  Sanktioner
                  (antal og art) (6)

                  T

                  A

                  U

                     Clostridium perfringens

                  n = 5 c = 1
                  m = 100 cfu/g
                  M = 1 000 cfu/g

                  Import eller produktion/pakning eller engros

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatnød/ingefær/gurkemeje

                  Andre krydderier og krydderurter

                  Produktionsvirksomheder (der anvender store mængder krydderier ved tilberedning af fødevarer)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatnød/ingefær/gurkemeje

                  Andre krydderier og krydderurter

                  Detail

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatnød/ingefær/gurkemeje

                  Andre krydderier og krydderurter

                     Enterobakterier

                  n = 5 c = 1
                  m = 10 cfu/g
                  M = 100 cfu/g

                  Import eller produktion/pakning eller engros

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatnød/ingefær/gurkemeje

                  Andre krydderier og krydderurter

                  Produktionsvirksomheder (der anvender store mængder krydderier ved tilberedning af fødevarer)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatnød/ingefær/gurkemeje

                  Andre krydderier og krydderurter

                  Detail

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatnød/ingefær/gurkemeje

                  Andre krydderier og krydderurter

         (1)  Der kan udtages færre prøver, når de udtages i detailleddet. Når der er udtaget et reduceret antal prøver, bør dette anføres i rapporten.

         (2)  T = Tilfredsstillende, A = Acceptabel, U = Utilfredsstillende. Hvad angår Bacillus cereus og Clostridium perfringens er resultatet tilfredsstillende, hvis alle fundne værdier er < m; det er acceptabelt, hvis højst c antal værdier ligger mellem m og M, og det er utilfredsstillende, hvis der konstateres en eller flere værdier > M eller mere end c antal værdier ligger mellem m og M.

         (3)  Ved rapportering om håndhævelsesforanstaltninger bør følgende kategorier anvendes: mundtlig advarsel, skriftlig advarsel, krav om forbedret intern kontrol, krav om tilbagetrækning af produkt, administrativ sanktion, retssag, andet.

         (4)  Der kan udtages færre prøver, når de udtages i detailleddet. Når der er udtaget et reduceret antal prøver, bør dette anføres i rapporten.

         (5)  T = Tilfredsstillende, A = Acceptabel, U = Utilfredsstillende. Hvad angår Bacillus cereus og Clostridium perfringens er resultatet tilfredsstillende, hvis alle fundne værdier er < m; det er acceptabelt, hvis højst c antal værdier ligger mellem m og M, og det er utilfredsstillende, hvis der konstateres en eller flere værdier > M eller mere end c antal værdier ligger mellem m og M.

         (6)  Ved rapportering om håndhævelsesforanstaltninger bør følgende kategorier anvendes: mundtlig advarsel, skriftlig advarsel, krav om forbedret intern kontrol, krav om tilbagetrækning af produkt, administrativ sanktion, retssag, andet.

      BILAG IV
      KRYDDERIERS TOKSIKOLOGISKE SIKKERHED
      EFTA-stat: _

                  Prøveudtagningsled

                  Produktidentifikation

                  Antal prøver

                  Analyseresultater

                  Sanktioner
                  (antal og art) (1)

                  Aflatoksin B1
                  (μg/kg)

                  Aflatoksin i alt
                  (μg/kg)

                  < 2

                  2-5

                  > 5

                  < 4

                  4-10

                  > 10

                  Import eller produktion/pakning eller engros

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatnød/ingefær/gurkemeje

                  Andre krydderier og krydderurter

                  Produktionsvirksomheder (der anvender store mængder krydderier ved tilberedning af fødevarer)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatnød/ingefær/gurkemeje

                  Andre krydderier og krydderurter

                  Detail

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatnød/ingefær/gurkemeje

                  Andre krydderier og krydderurter

         (1)  Ved rapportering om håndhævelsesforanstaltninger bør følgende kategorier anvendes: mundtlig advarsel, skriftlig advarsel, krav om forbedret intern kontrol, krav om tilbagetrækning af produkt, administrativ sanktion, retssag, andet.


Avis juridique important

|

31998H0511

98/511/EF: Kommissionens henstilling af 29. juli 1998 om ændring af henstilling 98/195/EF om samtrafik på et liberaliseret telemarked (Del 1 - Samtrafiktakster) (meddelt under nummer K(1998) 2234) (EØS-relevant tekst)

EF-Tidende nr. L 228 af 15/08/1998 s. 0030 - 0034

KOMMISSIONENS HENSTILLING af 29. juli 1998 om ændring af henstilling 98/195/EF om samtrafik på et liberaliseret telemarked (Del 1 - Samtrafiktakster) (meddelt under nummer K(1998) 2234) (EØS-relevant tekst) (98/511/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/33/EF af 30. juni 1997 om samtrafik på teleområdet med henblik på at sikre forsyningspligtydelser og interoperabilitet ved anvendelse af ONP-principperne (1), særlig artikel 7, stk. 5, ogud fra følgende betragtninger:Ifølge punkt 9 i Kommissionens henstilling 98/195/EF (2) skal Kommissionen senest den 31. juli 1998 gennemgå og om nødvendigt ajourføre henstillingen og navnlig »bedste gældende praksis«-taksterne i punkt 4 og oplysningerne i bilag II;»bedste gældende praksis«-taksterne i henstillingens punkt 4 og oplysningerne om samtrafiktakster i medlemsstaterne i henstillingens bilag II bør ajourføres;det rådgivende udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 9, stk. 1, i Rådets direktiv 90/387/EØF af 28. juni 1990 om oprettelse af det indre marked for teletjenester ved gennemførelse af tilrådighedsstillelse af åbne net (ONP) (3), ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/51/EF (4) er blevet hørt,HENSTILLER:Artikel 1 I henstilling 98/195/EF foretages følgende ændringer:1) som punkt 4a indsættes:»4a. På grundlag af oplysningerne i bilag II anbefales de følgende »bedste gældende praksis«-takster som maksimumsamtrafiktakster i perioden efter 1. januar 1999:»Bedste gældende praksis«-takster for samtrafik»Bedste gældende praksis«-samtrafiktakster for videresendelse af opkald på LOKALT niveau (dvs. ved en lokal central eller så nær en lokal central som muligt)mellem 0,5 og 1,0 ECU/100 pr. minut (spidsbelastningsperioder)»Bedste gældende praksis«-samtrafiktakster for ENKELTTRANSIT-samtrafik (storbyniveau)mellem 0,8 og 1,6 ECU/100 pr. minut (spidsbelastningsperioder)»Bedste gældende praksis«-samtrafiktakster for DOBBELTTRANSIT-samtrafik (nationalt niveau - mere end 200 km)mellem 1,5 og 2,3 ECU/100 pr. minut (spidsbelastningsperioder)«2) I punkt 9 erstattes »31. juli 1998« af: »31. juli 1999«.3) Nedenstående figur 1a indsættes i bilag II, afsnit 1:»Figur 1aSamtrafiktakster for videresendelse af opkald (maj 1998)>REFERENCE TIL EN FILM>(1) Seneste takstforslag fra operatøren, som endnu ikke er godkendt af den nationale tilsynsmyndighed.«4) Tabellen i bilaget indsættes i henstillingens bilag II, afsnit 3.Artikel 2 Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 1998.På Kommissionens vegneMartin BANGEMANNMedlem af Kommissionen(1) EFT L 199 af 26. 7. 1997, s. 32.(2) EFT L 73 af 12. 3. 1998, s. 42.(3) EFT L 192 af 24. 7. 1990, s. 1.(4) EFT L 295 af 29. 10. 1997, s. 23.BILAG >TABELPOSITION>


				|

		52014DC0426

			Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING om Slovakiets nationale reformprogram for 2014_x000b__x000b_og med Rådets udtalelse om Slovakiets stabilitetsprogram for 2014 /* COM/2014/0426 final - 2014/ () */

Henstilling med henblik på
RÅDETS HENSTILLING
om Slovakiets nationale reformprogram for
2014
og med Rådets udtalelse om Slovakiets stabilitetsprogram for 2014
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
som henviser til traktaten om Den Europæiske
Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97
af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt
overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 5, stk.
2,
som henviser til henstilling fra
Europa-Kommissionen[2],
som henviser til beslutninger fra
Europa-Parlamentet[3],
som henviser til konklusionerne fra Det
Europæiske Råd,
som henviser til udtalelse fra
Beskæftigelsesudvalget,
som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske
og Finansielle Udvalg,
som henviser til udtalelse fra Udvalget for
Social Beskyttelse,
som henviser til udtalelse fra Udvalget for
Økonomisk Politik, og
som tager følgende i betragtning:
(1)
Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske
Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa
2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer
på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas
potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.
(2)
På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet
den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for
medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober
2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes
beskæftigelsespolitikker, som tilsammen udgør de "integrerede
retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede
retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.
(3)
Den 29. juni 2012 vedtog medlemsstaternes
stats- og regeringschefer en vækst- og beskæftigelsespagt, som udgør en
sammenhængende ramme for indsatsen på nationalt plan og på EU-plan samt i
euroområdet under anvendelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter og
politikker. De traf beslutning om tiltag, der skal iværksættes af
medlemsstaterne, og forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa
2020-strategien og gennemføre de landespecifikke henstillinger.
(4)
Den 9. juli 2013 vedtog Rådet en henstilling
om Slovakiets nationale reformprogram for 2013 og afgav sin udtalelse om
Slovakiets opdaterede stabilitetsprogram for 2012-2016. Den 15. november fremlagde Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 473/2013[4]
sin udtalelse om Slovakiets udkast til en budgetplan for
2014[5].
(5)
Den 13. november 2013 vedtog Kommissionen den
årlige vækstundersøgelse[6],
som markerede starten på det europæiske semester for 2014 om samordning af de
økonomiske politikker. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning
(EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen[7], hvori Slovakiet ikke
blev identificeret som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle
gennemføres en dybdegående undersøgelse.
(6)
Den 20. december 2013 tilsluttede Det
Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel
stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det
understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende
finanspolitisk konsolidering, genetablere normale låneforhold i økonomien,
fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale
konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.
(7)
Den 23. april 2014 afleverede Slovakiet sit
nationale reformprogram for 2014 og sit stabilitetsprogram for 2014. For at
tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet
vurderet sammen.
(8)
Målet med den budgetstrategi, der er formuleret i
stabilitetsprogrammet for 2014, er at sikre bæredygtigheden af korrektionen af
det uforholdsmæssigt store underskud og nå det mellemsigtede mål, som er et
strukturelt underskud på ca. 0,5 % af BNP senest i 2017. Dette mål på
mellemlang sigt er mere ambitiøst end det, stabilitets- og vækstpakken kræver.
Slovakiets overordnede underskud på de offentlige finanser blev reduceret
bæredygtigt til under 3 % af BNP i 2013. Den planlagte (nyberegnede)
ændring af den strukturelle saldo for 2014 ville indebære, at Slovakiet afviger
betydeligt fra den justeringskurs, der er fastlagt med henblik på at virkeliggøre
det mellemsigtede mål. Den planlagte forbedring på 0,3 % af BNP skulle i
2015 kunne være på linje med reglerne i stabilitets- og vækstpakken. I de
seneste år har stabilitetsprogrammet ikke sikret tilstrækkelig justering i
forhold til det mellemsigtede mål. Udgifterne vil vokse i et tempo, der er i
overensstemmelse med udgiftsmålet både i 2014 og 2015. Stabilitetsprogrammet
tager sigte på, at hovedparten af konsolideringsindsatsen for at nå det
mellemsigtede mål skal finde sted i 2016 og 2017. Ud fra en samlet vurdering
frembyder den justering, der skal finde sted for at nå det mellemsigtede mål,
risici med hensyn til opfyldelse af kravene i stabilitets- og vækstpakken. I
stabilitetsprogrammet forventes det, at den offentlige gæld fortsat vil ligge under
60 % af BNP-referenceværdien i hele programmeringsperioden. Det
makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetprojektionerne i
programmet, som er godkendt af et uafhængigt organ (udvalget for
makroøkonomiske prognoser), er realistisk. De allerede kvantificerede
foranstaltninger sikrer ikke, at myndighedernes finanspolitiske mål nås. Det er
desuden ikke alle indtægtsforanstaltninger, der er tilstrækkeligt
specificerede, og gennemførelsen af omkostningsbesparende reformer i
statsadministrationen er behæftet med gennemførelsesrisici, mens det – som det
tidligere har været tilfældet - kan blive svært at holde lønudviklingen i den
offentlige sektor inden for de budgetterede rammer. På den anden side tager de
tal, der er lagt frem i stabilitetsprogrammet, ikke hensyn til de forventede
besparelser hidrørende fra opbremsningen i den indenlandske gældsætning. Ifølge
Kommissionens 2014-forårsprognose, som omfatter effekten af udgiftsbesparelser
på grund af gældsbremsen, vil afvigelsen fra tilpasningskursen blive mindre i
2014 end forventet i programmet, mens der er planlagt en tilstrækkelig
strukturel tilpasning i 2015, og udgiftsmålet nås både i 2014 og 2015. Både
stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram har som målsætning at øge
de vækstfremmende udgifter, men dette synes ikke at være fuldt understøttet af
de tilhørende planer. Udgifterne til uddannelse fra det offentlige budget øges
i 2014, men reduceres de efterfølgende år. Ud fra vurderingen af
stabilitetsprogrammet og Kommissionens prognose i henhold til Rådets forordning
(EF) nr. 1466/97 er det Rådets vurdering, at der er en risiko for, at man
afviger fra tilpasningskursen for det mellemsigtede mål i 2014, mens der
forventes en passende korrektion i 2015.
(9)
Som reaktion på kravene i traktaten
om stabilitet, samordning og styring, indførte Slovakiet en regel om
budgetsaldo i november 2013. Budgetrammerne svækkes imidlertid af manglen på
udgiftslofter. Det var planen, at de skulle indføres i stabilitetsprogrammet
for 2013, men det er ikke sket indtil videre. Slovakiet er fortsat et land med
en mellemstor risiko for så vidt angår de offentlige finansers bæredygtighed,
og udgifterne til sundhedsvæsenet forventes at være den vigtigste årsag til
stigende udgifter på grund af den aldrende befolkning (2 % af BNP),
hvilket er den næsthøjeste forventede stigning i udgifterne til sundhedsvæsenet
i alle EU-medlemsstaterne. Problemerne mærkes specielt i forbindelse med
indlagte patienter og den primære pleje. Regeringen vedtog i december 2013 strategiske
rammer for sundhedsplejen for perioden 2014-30 med henblik på at forbedre
omkostningseffektiviteten. Denne strategi kræver nu detaljerede
gennemførelsesplaner.
(10)
Slovakiet har gjort fremskridt med hensyn til at
forbedre skatteopkrævningen, og gennemførelsen af handlingsplanen til
bekæmpelse af skattesvig er indledt for ca. halvdelen af de planlagte
foranstaltningers vedkommende. Som følge heraf synes effektiviteten i det
slovakiske skattesystem at være forbedret i 2013, navnlig for momsens
vedkommende, selvom der fortsat er behov for at konsolidere indsatsen og styrke
skatteadministrationens undersøgelses- og revisionskapacitet, og samlingen af
opkrævningen af skatter, told og socialsikringsbidrag er forsinket i forhold
til planen. For at fortsætte den vækstfremmende finanspolitiske konsolidering
kunne Slovakiet basere sig mere på skatter, som ikke er til skade for væksten,
navnlig periodisk ejendoms- og miljøbeskatning. Der er i den forbindelse ikke
gjort fremskridt med at reformere den periodiske ejendomsbeskatning og knytte
den sammen med ejendommenes markedsværdi. Indtægterne fra denne skat har været
lave og uændrede siden 2000. Regeringen gennemførte i 2013 foranstaltninger til
reduktion af den store forskel i skattekilen mellem arbejdstagere og selvstændige,
men den betydelige forskel på den effektive skatteprocent for de to grupper,
der blev konstateret i 2012, eksisterer fortsat.
(11)
Det slovakiske arbejdsmarked står fortsat over for
en række udfordringer. Det meste af arbejdsløsheden, som ligger på omkring
14 %, er langtidsledighed, og det indikerer, at arbejdsløsheden er et
strukturelt problem i Slovakiet. Slovakiet har gjort visse fremskridt med
hensyn til at reducere skattekilen for lavtlønnede arbejdstagere, som vender
tilbage på arbejdsmarkedet efter langvarig arbejdsløshed, men disse
foranstaltningers effektivitet skal overvåges og vurderes. Der er kun gjort
begrænsede fremskridt på andre områder, navnlig med hensyn til at øge den
offentlige arbejdsanvisnings evne til at yde personlig service og styrke
forbindelsen mellem aktiveringsforanstaltninger og social bistand. Hvad angår
ungdomsarbejdsløsheden, har den offentlige arbejdsanvisning begrænset kapacitet
til tidlig intervention og til at skræddersy serviceydelserne til de
jobsøgendes profiler og til at række ud til ikkeregistrerede unge. Der er
således behov for at handle i overensstemmelse med målsætningerne om en
ungdomsgaranti. Det er nødvendigt med flere målrettede foranstaltninger for de
dårligst stillede jobsøgende, herunder romaer, hvis beskæftigelsesfrekvens
forbliver meget lav. Utilstrækkelige børnepasningsmuligheder, især for børn
under tre år, gør det vanskeligere for mødre at vende tilbage til
arbejdsmarkedet.
(12)
Uddannelsernes begrænsede arbejdsmarkedsrelevans er
til skade for udbuddet af kvalificeret arbejdskraft. De resultater, der opnås
af skolepligtige elever, ligger under EU-gennemsnittet og er forringet
betydeligt. De offentlige udgifter til uddannelse ligger fortsat lavt på trods
af de lærernes nylige lønstigninger; grunduddannelsen for lærerne styrkes og
praktikken forbedres, men denne indsats skal fortsættes. På trods af
regeringens indsats for at reformere erhvervsuddannelserne og subsidiere job
til unge er ungdomsarbejdsløsheden fortsat blandt de højeste i EU, og
overgangen fra skole til job er træg. Den relativt lave andel af joborienterede programmer på
bachelorniveau og utilstrækkeligt samarbejde med arbejdsgiverne begrænser
arbejdsmarkedsrelevansen for de videregående uddannelser.
Forbedring af de videregående uddannelser og samarbejdet mellem virksomhederne
og uddannelsesinstitutionerne ville også bidrage til at øge innovationsevnen i
den slovakiske økonomi. Planerne under den såkaldte intelligente
specialiseringsstrategi går i den rigtige retning, men der mangler en effektiv
gennemførelse. Det fortsat ringe udbud af gode skoler for små børn og af
plejemuligheder er til skade for de uddannelsesmæssige resultater, navnlig for
romaerne. Initiativer til forbedring af uddannelsesresultaterne for romabørn er
indtil videre alt for afhængige af EU-medfinansierede projekter.
(13)
På energiområdet har Slovakiet gjort fremskridt med
den indledende indsats for at etablere flere sammenkoblinger af gas- og elnet
med nabolandene; der er imidlertid stadig behov for at få det slovakiske
energimarked til at fungere bedre og navnlig for at forbedre gennemsigtigheden
ved fastsættelse af priser. Der er for den nye programmeringsperiode foreslået
en pakke af foranstaltninger til EU-finansiering, der skal forbedre
energieffektiviteten.
(14)
Den igangværende reform af den offentlige
forvaltning vil sikre bedre service til offentligheden, men den slovakiske
offentlige forvaltning halter fortsat bagefter med hensyn til både kvalitet og
effektivitet. Vedvarende stor personaleudskiftning som følge af den politiske
cyklus og ringe forvaltning af menneskelige ressourcer samt utilstrækkelig
analysekapacitet forringer formuleringen af evidensbaserede politikker.
Slovakiet opnår fortsat dårlige resultater i internationale undersøgelser af
korruption og har kun gjort ringe fremskridt med hensyn til at forbedre
effektiviteten og gennemsigtigheden i sit retsvæsen. Erhvervsklimaet i
Slovakiet er forringet, og støtten til hurtigt voksende virksomheder er
stagneret. Slovakiet har for nyligt reformeret sine regler for offentlige indkøb
med det formål at øge gennemsigtigheden og effektiviteten, men gennemførelsen
af disse regler er fortsat problematisk, og effekten af 2013-reformen af de
offentlige indkøb er begrænset.
(15)
Som led i det europæiske semester har Kommissionen
gennemført en omfattende analyse af Slovakiets økonomiske politik. Den har
vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Den har ikke
blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og
socioøkonomisk politik i Slovakiet, men også til, i hvor høj grad de er i
overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at
styrke Den Europæiske Unions samlede økonomiske styring, ved at der fra
EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens
henstillinger som led i det europæiske semester er afspejlet i
henstilling 1-6 nedenfor.
(16)
På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået
Slovakiets stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse[8] afspejles især i
henstilling 1 nedenfor.
(17)
Inden for rammerne af det europæiske semester har
Kommissionen også foretaget en analyse af den økonomiske politik i euroområdet
som helhed. På dette grundlag har Rådet udstedt specifikke henstillinger rettet
til medlemsstater, der har euroen som valuta. Slovakiet bør også sikre fuld og
rettidig gennemførelse af disse henstillinger,
HENSTILLER, at Slovakiet træffer
foranstaltninger i perioden 2014-2015 med henblik på følgende:
1.           Efter
korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, styrke
budgetforanstaltningerne for 2014 i lyset af den forventede forskel på
0,3 % af BNP i forhold til kravene i stabilitets- og vækstpakken baseret
på Kommissionens forårsprognose for 2014. I 2015, styrke budgetstrategien for
at sikre den krævede tilpasning på 0,1 % af BNP med henblik på at virkeliggøre
det mellemsigtede mål under hensyntagen til de forventede ugunstige økonomiske
vilkår. Indtil det mellemsigtede mål er nået, søge at gennemføre en årlig
strukturel BNP-tilpasning med et mål på 0,5 % af BNP. Styrke de
finanspolitiske rammer yderligere - også ved at indføre bindende udgiftslofter,
som kan håndhæves - og forbedre de offentlige finansers langsigtede
bæredygtighed ved at øge omkostningseffektiviteten i sundhedssektoren, navnlig
ved rationalisering af hospitalsplejen og -forvaltningen og ved styrkelse af
den primære pleje.
2.           Øge skattesystemets
effektivitet ved at forbedre revision, risikovurdering og opkrævning af
udeståender og at kæde grundlaget for beskatningen af fast ejendom sammen med
ejendommenes markedsværdi.
3.           Bekæmpe langtidsledighed mere
effektivt ved hjælp af aktiveringsforanstaltninger, voksenundervisning og
skræddersyet kvalitetsuddannelse. Forbedre den offentlige jobanvisnings
sagsbehandling og personlige rådgivning og aktiveringen af jobsøgende samt
styrke forbindelsen mellem aktivering og social bistand. Sætte effektivt ind
over for ungdomsarbejdsløsheden ved forbedring af den tidlige intervention i
overensstemmelse med målene vedrørende en ungdomsgaranti og styrke
incitamenterne for at få kvinder i beskæftigelse ved at øge udbuddet af
børnepasningsmuligheder, især for børn under tre år.
4.           Træffe foranstaltninger til
at forbedre undervisningens kvalitet og opnå bedre uddannelsesresultater. Øge
udbuddet af arbejdsbaseret uddannelse i virksomheder inden for
erhvervsuddannelse. Tilpasse akkrediterings-, finansierings- og
styringsforanstaltninger til udformning af erhvervsorienterede programmer på
bachelorniveau. Forbedre kvaliteten og relevansen af vidensgrundlaget og
gennemføre planer til styrkelse af effektiv videreformidling af viden og
samarbejde mellem universiteter, forskning og erhvervslivet. Vedtage systemiske
foranstaltninger til forbedring af adgangen til børnehaveklasseundervisning og
skoleundervisning, der er af høj kvalitet og inklusiv, for marginaliserede
samfundsgrupper, herunder romaerne, og tage skridt til at øge deres videre
deltagelse i erhvervsuddannelse og højere uddannelse.
5.           Øge indsatsen for at få
energimarkedet til at fungere bedre, navnlig ved at øge lovgivningens
offentlige gennemsigtighed og undersøge, hvad der ligger til grund for de høje
elpriser, navnlig for erhvervslivet. Bygge videre på de fremskridt, der indtil
nu er gjort, og videreudvikle sammenkoblingerne med nabolandene, herunder med
Ukraine, i overensstemmelse med det aftalememorandum, der blev undertegnet i
april.
6.           Træffe foranstaltninger,
herunder ved at ændre tjenestemandsloven, til at øge den offentlige
forvaltnings uafhængighed. Indføre en strategi til forbedring af forvaltningen
af menneskelige ressourcer i den offentlige forvaltning. Øge indsatsen for at
styrke analysekapaciteten i centrale ministerier med henblik på at vedtage
evidensbaserede politikker og forbedre vurderingerne af politikkernes effekt.
Tage skridt til bekæmpelse af korruption og øge indsatsen for at forbedre
retsvæsenets effektivitet og kvalitet. Iværksætte foranstaltninger til
forbedring af erhvervsklimaet, herunder for SMV'er, og øge indsatsen for at
forbedre effektiviteten i forbindelse med offentlige indkøb.
Udfærdiget i Bruxelles, den […].
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2014) 426 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 og P7_TA(2014)0129.
[4]               EFT L 140 af 2.8.1997, s. 1.
[5]               C(2013) 8011 final
[6]               COM(2013) 800 final.
[7]               COM(2013) 790 final.
[8]               I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning
(EF) nr. 1466/97.


title: Rådets henstilling af 8. juli 2014 om Rumæniens nationale reformprogram for 2014 og med Rådets udtalelse om Rumæniens konvergensprogram for 2014

text:
               29.7.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 247/109

         RÅDETS HENSTILLING
   af 8. juli 2014
   om Rumæniens nationale reformprogram for 2014 og med Rådets udtalelse om Rumæniens konvergensprogram for 2014
   2014/C 247/21
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION —
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge EU's potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 29. juni 2012 vedtog medlemsstaternes stats- og regeringschefer en vækst- og beskæftigelsespagt, som udgør en sammenhængende ramme for indsatsen på nationalt plan og på EU-plan samt i euroområdet under anvendelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter og politikker. De traf beslutning om tiltag, der skal iværksættes af medlemsstaterne, og forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa 2020-strategien og gennemføre de landespecifikke henstillinger.

               (4)

               Den 9. juli 2013 vedtog Rådet en henstilling (3) om Rumæniens nationale reformprogram for 2013 og afgav udtalelse om Rumæniens 2013-konvergensprogram for 2012-2016.

               (5)

               Den 13. november 2013 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester i 2014 for samordning af de økonomiske politikker. Den 13. november 2013 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen.

               (6)

               Den 20. december 2013 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder for erhvervslivet, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

               (7)

               Den 6. maj 2014 forelagde Rumænien sit nationale reformprogram for 2014 og den 5. maj 2014 sit konvergensprogram for 2014. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (8)

               Den 22. oktober 2013 vedtog Rådet afgørelse 2013/513/EU (4) om mellemfristet finansiel bistand til Rumænien på op til 2 mia. EUR indtil september 2015. I betragtning af den aktuelle situation med ustabile kapitalstrømme, som navnlig berører nye vækstmarkeder, risiciene for det makroøkonomiske scenario og de resterende svagheder i banksektoren blev det anset for hensigtsmæssigt at yde forebyggende mellemfristet finansiel bistand til Rumænien under mekanismen for betalingsbalancestøtte til medlemsstater uden for euroområdet. Selv om Rumænien under de aktuelle markedsforhold ikke agter at anmode om udbetaling af midler, forventes den forebyggende bistand at kunne bidrage til at konsolidere den makroøkonomiske, finanspolitiske og finansielle stabilitet og gennem strukturreformer øge robustheden og vækstpotentialet i økonomien. Aftalememorandummet af 6. november 2013 og de efterfølgende supplementer om fastsættelse af de betingelser, der skal opfyldes inden for rammerne af EU's forebyggende bistand, supplerer og støtter de landespecifikke henstillinger i det europæiske semester. EU's forebyggende bistand forudsætter, at Rumænien gennemfører et omfattende økonomisk politisk program med særligt fokus på strukturelle reformforanstaltninger, herunder de landespecifikke henstillinger, der vedrører administrativ kapacitet, produktmarkedsreformer, erhvervsklimaet, arbejdsmarkedet, pensioner, statsejede virksomheder og sundhedssektoren. Denne dagsorden fritager ikke regeringen for fuldt ud at gennemføre alle de landespecifikke henstillinger. Den politiske prioritering, gennemførelse og koordinering, der er nødvendig for at gennemføre aftalememorandummet og de landespecifikke henstillinger, skal indgå på sammenhængende vis, når der træffes prioriterede beslutninger.

               (9)

               Formålet med den budgetstrategi, der er skitseret i konvergensprogrammet for 2014, er at opfylde den mellemfristede målsætning om et strukturelt underskud på 1 % af BNP i 2015, der afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten, og efterfølgende holde dette niveau. Rumænien har i 2014 mulighed for en midlertidig afvigelse fra tilpasningskursen hen imod den mellemfristede målsætning for projekter, der finansieres i fællesskab. Der skal kompenseres for den midlertidige afvigelse i det følgende år. Konvergensprogrammet foreskriver en stabilisering af den (genberegnede) strukturelle saldo i 2014 og en forbedring på 0,8 % af BNP i 2015. Udgifterne forventes at stige i et tempo, der overholder benchmarket for udgifter i både 2014 og 2015. Gældskvoten forventes at nå 40 % i 2015 og falde i 2016-2017. Generelt er den budgetstrategi, der er skitseret i konvergensprogrammet, i overensstemmelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for de budgetmæssige fremskrivninger, er realistisk. Det er generelt i overensstemmelse med forårsprognosen for 2014 fra Kommissionens tjenestegrene. Det potentielle BNP-skøn, der ligger til grund for konvergensprogrammet, er imidlertid en smule højere, væsentligst på grund af mere optimistiske udsigter for arbejdsmarkedet. Der er risici for budgetplanerne for 2014 vedrørende udgiftskontrol og en lavere end forventet skatteopkrævning. Endvidere er de foranstaltninger, der ligger til grund for den finanspolitiske kurs for 2015 og derefter, endnu ikke specificeret.
               Ifølge Kommissionens prognoser vil Rumænien i 2014 på trods af en mindre forværring af den strukturelle saldo i 2014 opfylde kravene i stabilitets- og vækstpagten under hensyntagen til den midlertidige afvigelse for projekter, der finansieres i fællesskab. For 2015 er der en risiko for en betydelig afvigelse fra den krævede strukturelle tilpasning under hensyntagen til den kompensation for den tilladte midlertidige afvigelse for projekter, der finansieres i fællesskab. Endvidere forventes Rumænien at afvige fra benchmarket for udgifter i 2015. Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet og Kommissionens prognose i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at konvergensprogrammet medfører risiko for en betydelig afvigelse fra kravene i den præventive del i 2015.

               (10)

               Skattesvig og skatteunddragelse på momsområdet, herunder grænseoverskridende ordninger, afgifter, sociale sikringsbidrag og indkomstskat, er fortsat en stor udfordring. Mærkbare fremskridt med bekæmpelse af sort arbejde er begrænsede, og håndhævelse af skattelovgivningen hindres af manglen på realistiske og bindende gennemførelsesforanstaltninger og et utilstrækkeligt fokus på forebyggelse. En reform af skatteforvaltningen for at gøre den mere effektiv er i gang; grænseoverskridende administrativt samarbejde, navnlig på momsområdet, er fortsat begrænset. Skattekilen for lav- og mellemindkomster er fortsat høj og ansporer til sort arbejde og manglende opgivelse af indkomster. Der er sket visse fremskridt inden for miljøbeskatning, idet beskatningssystemet for motorkøretøjer blev forbedret og afgifterne på brændstof blev sat op og underkastet automatisk indeksering. Rumænien står over for risici for de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, navnlig på grund af aldersrelaterede udgifter. Der er problemer med hensyn til pensionssystemets holdbarhed og hensigtsmæssighed på grund af et lavt antal beskæftigede bidragsydere i forhold til antallet af pensionerede. Rumænien har taget skridt til at ensrette pensionsalderen for mænd og kvinder i 2035.

               (11)

               Ineffektiv ressourceanvendelse og dårlig forvaltning øger risikoen for sundhedssektorens finansielle holdbarhed. Udbredte uformelle betalinger inden for det offentlige sundhedsvæsen hindrer yderligere adgangen til systemet og svækker systemets effektivitet og kvalitet. Der er iværksat reformer, der skal gøre sundhedssektoren mere effektiv og øge den finansielle holdbarhed, men det er nødvendigt med en yderligere indsats. Nogle af foranstaltningerne er forsinkede og lider af utilstrækkelig finansiering og tjenesternes lave kapacitet. En nedbringelse af den overdrevne brug af hospitalsindlæggelser og en styrkelse af den primære sundhedspleje og henvisningssystemerne vil gøre systemet mere omkostningseffektivt. Der er iværksat yderligere reformer af sundhedssystemet for at forbedre befolkningens sundhed, bl.a. ved at sikre lige adgang til sundhedstjenester af høj kvalitet.

               (12)

               En høj andel af ikkeerhvervsaktive, utilstrækkelig udnyttelse af den potentielle arbejdskraft og behovet for at øge arbejdsstyrkens kvalitet og produktivitet er de væsentligste udfordringer for det rumænske arbejdsmarked. Kvaliteten af den offentlige jobsøgning og omskoling er stadig lav på trods af visse mindre foranstaltninger. Begrænsede ressourcer i den offentlige arbejdsformidling og en manglende måling af resultater hindrer en effektiv levering af personaliserede tjenester til jobsøgere, tjenester til arbejdsgivere og integration af aktive og passive arbejdsmarkedspolitikker. Rumænien har et stort og stigende antal unge, som hverken er i beskæftigelse eller under almen uddannelse eller erhvervsuddannelse (17,3 % i 2013). En national strategi for aktiv aldring for at støtte en stigning i ældre arbejdstageres beskæftigelsesfrekvens er blevet forsinket og forventes nu klar ved udgangen af 2014.

               (13)

               Der findes ikke gennemsigtige retningslinjer for fastsættelse af mindstelønninger med inddragelse af arbejdsmarkedets parter med henblik på at støtte beskæftigelsen og konkurrenceevnen og sikre arbejdsindkomsten på holdbar vis.

               (14)

               Uddannelsesreformen fra 2011, der fastsætter en langsigtet dagsorden for et kvalitetsløft af uddannelse på alle niveauer, er endnu ikke fuldt operationel på grund af utilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer. Efter et skarpt fald i erhvervsuddannelserne i de sidste tyve år er der igangsat flere reformer og pilotprojekter i de seneste år, men udbuddet af erhvervsuddannelser, deres relevans for arbejdsmarkedet og erhvervslivets engagement i uddannelse på arbejdspladsen og praktikpladser er fortsat på et utilstrækkeligt niveau. Der er fortsat et betydeligt kvalifikationsmismatch for personer med en videregående uddannelse, og forbindelsen mellem erhvervslivet og den akademiske verden er ringe, hvilket fremgår af en høj arbejdsløshedsprocent og af det forhold, at mange universitetsuddannede enten er ansat i job, der ikke svarer til deres uddannelse, eller i job, der kræver færre kvalifikationer. Deltagelsen i livslang uddannelse er fortsat en af de laveste i Unionen. Skolefrafaldet er fortsat et af de højeste i Unionen og er nu større end før 2010, hvilket navnlig berører romaer. Kvinders beskæftigelse hindres af et lavt udbud af og begrænset adgang til økonomisk overkommelige børnepasningsmuligheder, navnlig for børn på 0-3 år.

               (15)

               Fattigdomsbekæmpelse er fortsat en stor udfordring. På trods af den forholdsvis stabile beskæftigelsessituation er husholdningernes bruttoindkomst faldet, og indkomstuligheden har været stigende. Familier med børn er især ramt. Der var kun begrænsede fremskridt med at fremskynde overgangen fra institutionel til alternativ pasning af børn, som mangler forældreomsorg. Der er fortsat et stort antal personer med handicap på store institutioner, og tjenester til handicappede er ikke tilstrækkeligt udviklede. De sociale ydelsers ringe udbredelse, dækning og hensigtsmæssighed er en udfordring for de sociale ydelsers effektivitet med hensyn til fattigdomsbekæmpelse. Indførelsen af en mindsteløn, der kombinerer tre eksisterende sociale ydelser (den garanterede mindsteløn, familieydelser og varmetilskud), som er planlagt til 2015, er blevet forsinket. Gennemførelsen af den nationale strategi for integration af romaer startede i 2012, men bevillingen til gennemførelse af væsentlige handlingsplaner var utilstrækkelig, og resultaterne er beskedne. Revisionen af strategien og gennemførelsen af de reviderede handlingsplaner er forsinket.

               (16)

               Den offentlige forvaltnings ringe kapacitet med hensyn til at udvikle og gennemføre politikker er en af de største udfordringer for Rumænien, idet den skader landets generelle udvikling, erhvervsklimaet og kapaciteten til at foretage offentlige investeringer, og ikke giver mulighed for at yde offentlige tjenester af ordentlig kvalitet. De strukturelle årsager, der har ført til en lav administrativ kapacitet, blev analyseret i 2013. På den baggrund er der i øjeblikket ved at blive udarbejdet en strategi for 2014-2020 om en styrkelse af den offentlige forvaltning, og den forventes færdiggjort i midten af 2014.

               (17)

               På trods af betydelige fremskridt er udnyttelsen af EU-midler fortsat den laveste i Unionen. Fortsat svage forvaltnings- og kontrolsystemer og offentlige udbudsprocedurer kan have negative konsekvenser for udarbejdelsen og gennemførelsen af næste generation af programmer. Den strategiske planlægning og politiske prioritering på regeringsniveau og den politiske prioritering og flerårige budgetplanlægning i fagministerierne med store investeringsporteføljer er fortsat en udfordring. Lovgivningen om offentlige udbud lider af ustabilitet og manglende sammenhæng. Det institutionelle set-up med en række aktører og hyppigt overlappende ansvarsområder er ikke indrettet på at afhjælpe manglerne og yde de ordregivende myndigheder den nødvendige rådgivning. Korruption og interessekonflikter er fortsat et problem for de ordregivende myndigheder. Et system til forudgående kontrol af, om der er interessekonflikter i forbindelse med indgåelse af offentlige indkøbsaftaler, forventes at blive operationelt ved udgangen af 2014.

               (18)

               Den dårlige kvalitet af lovgivningen og manglende gennemsigtighed for de reguleringsmæssige rammer er en hindring for erhvervslivet og borgerne. Procedurerne for opnåelse af elektricitet, behandling af byggetilladelser og betaling af skatter er stadig komplekse. Uklare ejendomsrettigheder er en yderligere udfordring for Rumæniens erhvervsklima; under 50 % af ejendommene registreres i matrikelbogen og kun omkring 15 % af ejendomsregistreringerne kontrolleres og registreres digitalt. Rumænien har gjort visse fremskridt med at forbedre kvaliteten, uafhængigheden og effektiviteten af retsvæsenet og med bekæmpelse af korruption, men disse områder er fortsat et problem for erhvervslivet, der efterspørger effektive retsmidler. Modstanden over for integritetsforanstaltninger og korruptionsbekæmpende foranstaltninger på politisk og administrativt niveau er stadig stærk.

               (19)

               Prisregulering på elektricitetsmarkedet for industrikunder stoppede i 2013, og udfasningen af gas- og elprisreguleringen er i gang. Effektivitet og gennemsigtighed i forvaltningen af statsejede virksomheder i disse sektorer er en stor udfordring. Liberaliseringen af energipriserne forventes at være et incitament til at fremme energieffektiviteten, selv om det er nødvendigt med konkrete foranstaltninger og ressourceforpligtelser for yderligere at forbedre energieffektiviteten i boligerne, i fjernvarmenettet, i industrien og inden for bytransport. Integrationen af Rumæniens el- og gasmarkeder i EU-markederne er fortsat ufuldstændig, og der er stadig betydelige hindringer for etableringen af grænseoverskridende gassammenkoblinger, der kunne bidrage til en større spredning af forsyningskilder.

               (20)

               Den underudviklede grundlæggende transportinfrastruktur er fortsat en flaskehals for vækst. Høj vækst i bilparken og vejinfrastrukturens ringe kvalitet er en hindring for erhvervslivet og økonomien. Dårlig vedligeholdelse af jernbanenettet har påvirket sikkerhed og driftssikkerhed. Fragttransport på de indre vandveje er langt under potentialet, navnlig på Donau. Ineffektivitet og manglende gennemsigtighed i forvaltningen af statsejede virksomheder i transportsektoren hindrer udviklingen af netinfrastrukturer.

               (21)

               Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Rumæniens økonomiske politik. Den har vurderet det nationale reformprogram og konvergensprogrammet. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Rumænien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Unionen, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester er afspejlet i henstilling 1-8 nedenfor.

               (22)

               På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået konvergensprogrammet, og Rådets udtalelse (5) afspejles især i henstilling 2 nedenfor —

         HENSTILLER, at Rumænien i perioden 2014-2015 træffer følgende foranstaltninger med henblik på følgende:

               1.

               Gennemføre EU's/IMF's finansielle støtteprogram ved fuldt ud at takle de politiske forbehold, der indgår i aftalememorandummet fra 6. november 2013 og de efterfølgende supplementer, der supplerer og støtter gennemførelsen af disse landespecifikke henstillinger.

               2.

               Gennemføre budgetstrategien for 2014, styrke den budgetmæssige indsats for at nå den mellemfristede målsætning i 2015 i overensstemmelse med forpligtelserne i henhold til betalingsbalanceprogrammet og som fastsat i konvergensprogrammet for 2014, bl.a. ved at specificere de underliggende foranstaltninger, og derefter fastholde den mellemfristede målsætning. Forbedre skatteopkrævningen ved fortsat at gennemføre en samlet strategi for håndhævelse af skattelovgivningen og styrke bestræbelserne på at nedbringe momssvig. Bekæmpe sort arbejde. Mindske skattetrykket for lav- og mellemindkomster på en budgetneutral måde. Afslutte den pensionsreform, der blev påbegyndt i 2010, ved at indføre samme pensionsalder for mænd og kvinder.

               3.

               Fremskynde reformer af sundhedssektoren for at øge effektiviteten, kvaliteten og adgangen dertil, navnlig for dårligt stillede personer og afsidesliggende og isolerede samfundsgrupper. Styrke indsatsen for at mindske uformelle betalinger, herunder gennem egentlige forvaltnings- og kontrolsystemer.

               4.

               Styrke aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger og kapaciteten for det nationale arbejdsformidlingskontor. Være særlig opmærksom på aktivering af unge, der ikke er registreret. Styrke foranstaltningerne for at fremme ældre arbejdstageres beskæftigelsesegnethed. I samarbejde med arbejdsmarkedets parter udarbejde klare retningslinjer for en gennemsigtig fastsættelse af mindstelønninger under hensyntagen til den økonomiske situation og arbejdsmarkedssituationen.

               5.

               Forbedre kvaliteten af og adgangen til erhvervsuddannelser, praktikpladser, videregående uddannelser og livslang læring og sikre tilpasning til arbejdsmarkedets behov. Sikre adgang til førskoleundervisning og børnepasningsmuligheder.

               6.

               For at bekæmpe fattigdom forbedre sociale ydelsers produktivitet og effektivitet, navnlig ydelser til børn, og fortsætte reformen af social bistand, så den i højere grad knyttes til aktiveringsforanstaltninger. Fremskynde indsatsen for at gennemføre de planlagte foranstaltninger til fordel for integration af romaer på arbejdsmarkedet, øge skolefremmødet og nedbringe skolefrafaldet gennem en partnerskabstilgang og en robust overvågningsmekanisme.

               7.

               Fremskynde indsatsen for at styrke den offentlige forvaltnings kapacitet, bl.a. ved at forbedre effektiviteten, forvaltningen af de menneskelige ressourcer og værktøjerne til beslutningstagning, koordineringen i og mellem de forskellige forvaltningsniveauer, og ved at forbedre gennemsigtigheden, integriteten og ansvarligheden. Fremskynde bestræbelserne på at øge udnyttelsen af EU-midler, styrke forvaltnings- og kontrolsystemerne og øge kapaciteten for strategisk planlægning, herunder den flerårige budgetplanlægning. Takle de vedvarende mangler i de offentlige indkøbsprocedurer. Fortsat forbedre retssystemets kvalitet og effektivitet, bekæmpe korruption på alle niveauer og sikre en effektiv gennemførelse af retsafgørelser.

               8.

               Fremme konkurrence og effektivitet på energi- og transportområdet. Fremskynde ledelsesreformen i statsejede virksomheder i energi- og transportsektoren og øge deres effektivitet. Forbedre og strømline politikker til sikring af energieffektivitet. Forbedre den grænseoverskridende integration af energinetværk og prioritere muligheden for gennemstrømning i begge retninger i gassammenkoblinger.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 8. juli 2014.

            På Rådets vegne

         P.C. PADOAN

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Opretholdt for 2014 ved Rådets afgørelse 2014/322/EU af 6. maj 2014 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker for 2014 (EUT L 165 af 4.6.2014, s. 49).

      (3)  EUT C 217 af 30.7.2013, s. 67.

      (4)  Rådets afgørelse 2013/531/EU af 22. oktober 2013 om forebyggende mellemfristet finansiel EU-bistand til Rumænien (EUT L 286 af 29.10.2013, s. 1).

      (5)  I henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.


title: Kommissionens henstilling af 5. december 2007 om gengivelse af teksten i EF-traktatens artikel 20 i pas (meddelt under nummer K(2007) 5841)

text:
               6.5.2008

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 118/30

      KOMMISSIONENS HENSTILLING

   af 5. december 2007
   om gengivelse af teksten i EF-traktatens artikel 20 i pas
   (meddelt under nummer K(2007) 5841)
   (2008/355/EF)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Artikel 20 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (herefter benævnt »EF-traktatens artikel 20«) giver EU-borgere, der befinder sig i et tredjeland, hvori deres egen medlemsstat ikke er repræsenteret, ret til beskyttelse af enhver anden repræsenteret medlemsstats diplomatiske og konsulære myndigheder på samme vilkår som statsborgere i denne medlemsstat. Denne ret er også knæsat i artikel 46 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

               (2)

               En Eurobarometerundersøgelse, der blev offentliggjort i juli 2006, afslørede, at de fleste EU-borgere ikke kender til EF-traktatens artikel 20 og virkningerne heraf. Kun 23 % af de adspurgte hævdede, at de kendte til de muligheder, EF-traktatens artikel 20 giver. Det fremgik også, at halvdelen af EU-borgerne forventede at rejse til et tredjeland inden for de næste tre år.

               (3)

               Forslaget om at gengive EF-traktatens artikel 20 i pas for at informere borgerne om deres rettigheder blev fremsat i Michel Barniers rapport af 9. maj 2006»For a European civil protection force: Europe aid«. Den 15. juni 2006 opfordrede Rådets formandskab medlemsstaterne til at overveje muligheden for at gengive ordlyden af EF-traktatens artikel 20 i pas for at sikre, at EU-borgerne er velinformerede om deres rettigheder (1).

               (4)

               Kommissionen vedtog den 28. november 2006 en grønbog om diplomatisk og konsulær beskyttelse af unionsborgere i tredjelande (2), hvori den fremsatte forslag til adskillige mulige foranstaltninger for at øge beskyttelsen af EU-borgerne. Det blev som en effektiv måde at minde borgerne om deres rettigheder på foreslået, at medlemsstaterne trykker EF-traktatens artikel 20 i pas. Dette forslag fik bred støtte fra medlemsstaterne, civilsamfundet, borgerne og de øvrige EU-institutioner (3)
                   (4). For at informere borgerne om deres ret til diplomatisk og konsulær beskyttelse i medfør af EF-traktatens artikel 20 blev det foreslået at oprette et EU-websted vedrørende denne ret og medtage en henvisning til webstedet i nationale pas.

               (5)

               Udstedelsen af pas falder ind under medlemsstaternes kompetence. Den 23. juni 1981 vedtog repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer en resolution (5) vedrørende en ensartet udformning af pas. Der er desuden blevet vedtaget foranstaltninger på fællesskabsplan vedrørende sikkerhedsstandarder for pas. Den 17. oktober 2000 vedtog repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer en resolution vedrørende minimumssikkerhedsstandarder med henblik på at bekæmpe forfalskning (6). Den 13. december 2004 vedtog Rådet en forordning, i henhold til hvilken det blev krævet, at medlemsstaterne inden 28. august 2006 indfører biometriske identifikatorer i pas og inden 28. juni 2007 lagrer supplerende oplysninger i pas (7).

               (6)

               EF-traktatens artikel 20 bør gengives på de(t) officielle sprog i den medlemsstat, der udsteder passet.

               (7)

               Det vil være tilstrækkeligt at gengive ordlyden af første sætning i EF-traktatens artikel 20. Den anden sætning henviser til medlemsstaternes pligt til at indlede internationale forhandlinger med henblik på at sikre beskyttelse og er ikke direkte relevant for borgerne.

               (8)

               Kommissionen har til hensigt at oprette et websted specielt vedrørende konsulær beskyttelse med henblik på at offentliggøre praktiske oplysninger, f.eks. ajourførte kontaktoplysninger vedrørende medlemsstaternes repræsentationer i tredjelande. Det vil være nyttigt at medtage en henvisning til dette websted i nationale pas sammen med EF-traktatens artikel 20 som et fælles adgangspunkt til oplysninger om denne ret.

               (9)

               For at minimire medlemsstaternes administrative byrde vil det være hensigtsmæssigt at henstille til medlemsstaterne, at de trykker EF-traktatens artikel 20 i nye pas, der udstedes efter 1. juli 2009.

               (10)

               For at informere borgere, hvis pas er udstedt uden henvisning til EF-traktatens artikel 20, bør det henstilles, at der påføres en mærkat på ydersiden af bagsiden af passet.

               (11)

               En gengivelse af ordlyden af EF-traktatens artikel 20 i pas vil gøre borgerne væsentligt mere opmærksomme på retten til diplomatisk og konsulær beskyttelse, og det vil kun medføre begrænsede omkostninger for medlemsstaterne —

         HENSTILLER:

               1)

               at medlemsstaterne gengiver første sætning i artikel 20 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og en henvisning til et EU-websted (http://ec.europa.eu/consularprotection) i pas, der udstedes efter 1. juli 2009

               2)

               at medlemsstaterne stiller en mærkat med de i nr. 1) omhandlede oplysninger til rådighed for indehavere af pas, der er udstedt inden 1. juli 2009

               3)

               at medlemsstaterne 18 måneder efter offentliggørelsen af denne henstilling i Den Europæiske Unions Tidende informerer Kommissionen om de foranstaltninger, de har truffet i medfør heraf.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 5. december 2007.

            På Kommissionens vegne

         Franco FRATTINI

            Næstformand

      (1)  »Styrkelse af EU’s katastrofe- og kriseberedskabskapacitet«, Rådets dokument 10551/06 af 15.6.2006.

      (2)  KOM(2006) 712 endelig.

      (3)  Europa-Parlamentets udtalelse A6-0454/2007.

      (4)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse: SOC/262 (CESE 425/2007).

      (5)  EFT C 241 af 19.9.1981, s. 1.

      (6)  EFT C 310 af 28.10.2000, s. 1.

      (7)  Rådets forordning (EF) nr. 2252/2004 af 13. december 2004 om standarder for sikkerhedselementer og biometriske identifikatorer i pas og rejsedokumenter, som medlemsstaterne udsteder (EUT L 385 af 29.12.2004, s. 1).


title: Fælles visumrestriktioner for russiske embedsmænd, der er indblandet i Sergei Magnitsky-sagen Europa-Parlamentets henstilling til Rådet af 23. oktober 2012 om fastsættelse af fælles visumrestriktioner for russiske embedsmænd, der er indblandet i Sergei Magnitsky-sagen (2012/2142(INI))

text:
               7.3.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               CE 68/13

         Tirsdag den 23. oktober 2012Fælles visumrestriktioner for russiske embedsmænd, der er indblandet i Sergei Magnitsky-sagen
   P7_TA(2012)0369
   Europa-Parlamentets henstilling til Rådet af 23. oktober 2012 om fastsættelse af fælles visumrestriktioner for russiske embedsmænd, der er indblandet i Sergei Magnitsky-sagen (2012/2142(INI))
   2014/C 68 E/02

      Europa-Parlamentet,

               —

               der henviser til artikel 215 i TEUF,

               —

               der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Guy Verhofstadt og Kristiina Ojuland for ALDE-Gruppen (B7-0196/2012),

               —

               der henviser til sin beslutning af 17. februar 2011 om retsstatsprincippet i Rusland (1),

               —

               der henviser til sin beslutning af 16. december 2010 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2009 og EU's menneskerettighedspolitik (2),

               —

               der henviser til sin beslutning af 14. december 2011 om det kommende topmøde mellem EU og Rusland den 15. december 2011 og resultatet af valget til Dumaen den 4. december 2011 (3),

               —

               der henviser til sin henstilling af 2. februar 2012 til Rådet om en konsekvent holdning over for regimer, som EU har vedtaget restriktive foranstaltninger over for (4),

               —

               der henviser til det amerikanske Senats udenrigsudvalgs vedtagelse den 26. juni 2012 af Sergei Magnitsky Rule of Law Accountability Act, som skal gøre det muligt at nægte at udstede visum til russiske embedsmænd, der påstås at have været involveret i tilbageholdelsen og mishandlingen af Sergei Magnitsky og i hans død,

               —

               der henviser til det udkast til beslutning om retsstatsprincipper i Rusland - Sergei Magnitsky-sagen, der blev forelagt for OSCE's Parlamentariske Forsamling på den årlige samling i 2012, og hvori de nationale parlamenter opfordres til at gribe ind med visumsanktioner og indefrysning af aktiver,

               —

               der henviser til forretningsordenens artikel 121, stk. 3,

               —

               der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0285/2012),

               A.

               der henviser til, at arrestationen af Sergei Magnitsky, de forhold, hvorunder han blev tilbageholdt, og hans efterfølgende død under forvaringen, er et veldokumenteret og alvorligt tilfælde af krænkelse af de grundlæggende menneskerettigheder;

               B.

               der henviser til, at retsforfølgelsen af Sergei Magnitsky efter hans død er en krænkelse af folkeretten og national lovgivning og et tydeligt bevis på, at det strafferetlige system ikke fungerer i Rusland;

               C.

               der henviser til, at Den Russiske Føderation som medlem af Europarådet og af Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa har forpligtet sig til at respektere de grundlæggende rettigheder og sikre retsstatslige forhold, samt til, at Den Europæiske Union gentagne gange har tilbudt yderligere bistand og sagkundskab for at hjælpe Den Russiske Føderation med at modernisere og overholde sin forfatnings- og retsorden;

               D.

               der henviser til, at efterforskningen er gået i stå, og at de involverede embedsmænd er blevet frikendt og endog har fået betroet den posthume sag til trods for de konklusioner, der i 2011 blev draget af den undersøgelse, som den russiske præsidents menneskerettighedsråd havde foretaget med hensyn til ulovligheden af at arrestere og tilbageholde Sergei Magnitsky og nægte ham adgang til domstolene; der henviser til, at sådanne handlinger fra myndighedernes side viser, at retsforfølgelsen af Magnitsky er politisk motiveret;

               E.

               der henviser til, at Den Europæiske Union ved adskillige lejligheder og i mange forskellige sammenhænge spændende fra regulære menneskerettighedskonsultationer til topmøder har opfordret de russiske myndigheder til at foretage grundige uafhængige undersøgelser i denne specielle, veldokumenterede sag og gøre en ende på den herskende straffrihed;

               F.

               der henviser til, at Sergei Magnitsky-sagen kun er ét - men det mest kendte og veldokumenterede - eksempel på magtmisbrug begået af de russiske retshåndhævende myndigheder, der groft krænker retsstatsprincipperne; der henviser til, at der har været et utal af andre retssager, hvor man systematisk har brugt økonomisk kriminalitet og påstået korruption som påskud for at rydde forretningskonkurrenter og politiske rivaler af vejen;

               G.

               der henviser til, at visumrestriktioner og andre restriktive foranstaltninger ikke er traditionelle retlige indgreb som sådan men sender et politisk signal om EU's bekymring til et større publikum, hvorfor det er et nødvendigt og legitimt udenrigspolitisk værktøj;

               H.

               der henviser til, at EU-sanktioner i forbindelse med Magnitsky-sagen kunne få de russiske myndigheder til at gøre en ihærdig ny indsats for på en mere konkret og overbevisende måde at gøre noget ved de retsstatslige forhold i Rusland og den herskende straffrihed;

               I.

               der henviser til, at mange af de nationale parlamenter i EU-medlemsstaterne, f.eks. i Nederlandene, Det Forenede Kongerige, Sverige og Polen, allerede har vedtaget beslutninger, der opfordrer deres regeringer til at indføre sanktioner i forbindelse med Magnitsky-sagen, og at adskillige andre parlamenter, f.eks. i Portugal, Frankrig, Spanien og Letland, er ved at udarbejde de første udkast til sådanne beslutninger;

               1.

               henstiller til Rådet:

                           a)

                           at opstille en fælles EU-liste over embedsmænd, der var ansvarlige for Sergei Magnitskys død, for den efterfølgende juridisk tilsløring og for den fortsatte og vedvarende chikanering af hans mor og enke

                           b)

                           at udstede og håndhæve et visumforbud i hele EU for disse embedsmænd og indefryse eventuelle økonomiske aktiver, de eller deres nærmeste familie måtte have i Den Europæiske Union

                           c)

                           at opfordre Rusland til at gennemføre en troværdig og uafhængig efterforskning af alle aspekter af denne tragiske sag og stille alle de ansvarlige for en domstol

                           d)

                           indtrængende at opfordre de russiske myndigheder til at gøre en ende på den udbredte korruption, reformere retssystemet og bringe det i overensstemmelse med internationale normer ved at skabe et uafhængigt, retfærdigt og gennemsigtigt system, der under ingen omstændigheder kan misbruges i politisk øjemed

                           e)

                           at tage dette emne og spørgsmålet om intimidering og straffrihed i sager, hvor menneskerettighedsforkæmpere, journalister og advokater er involveret, op på bilaterale møder med russiske myndigheder på en mere fast, beslutsom og resultatorienteret måde;

               2.

               opfordrer Rådet til at indtage en konsekvent og proaktiv holdning til andre alvorlige menneskerettighedskrænkelser i Rusland på basis af veldokumenterede, samstemmende og uafhængige kilder og overbevisende vidneudsagn og indføre lignende restriktive foranstaltninger for de skyldige som en sidste udvej;

               3.

               understreger, at de russiske myndigheders respekt for grundlæggende værdier som f.eks. retsstatslige forhold, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder er det vigtigste grundlag for forbindelserne mellem EU og Rusland og for udviklingen af et stabilt og pålideligt partnerskab mellem de to parter;

               4.

               pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet og til orientering til Kommissionen, medlemsstaterne, den russiske Statsduma og Den Russiske Føderations regering.

      (1)  EUT C 188 E af 28.6.2012, s. 37.

      (2)  EUT C 169 E af 15.6.2012, s. 81.

      (3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0575.

      (4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0018.