               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 13.5.2015
            COM(2015) 252 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Belgiens nationale reformprogram for 2015og med Rådets udtalelse om Belgiens stabilitetsprogram for 2015

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Belgiens nationale reformprogram for 2015

                  og med Rådets udtalelse om Belgiens stabilitetsprogram for 2015

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer
                  2
               , særlig artikel 6, stk. 1,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  3
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  4
               ,

               som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget fra Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker. Strategien fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker. Disse udgør tilsammen de "integrerede retningslinjer", som medlemsstaterne blev opfordret til at tage i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)Den 8. juli 2014 vedtog Rådet en henstilling om Belgiens nationale reformprogram for 2014 og afgav sin udtalelse om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram for 2014. Den 28. november 2014 fremlagde Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 473/2013
                  5
                sin udtalelse om Belgiens udkast til budgetplan for 2015
                  6
               .

               (4)Den 28. november 2014 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  7
               , som markerede starten på det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker for 2015. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  8
               , hvori Belgien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (5)Den 18. december 2014 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne om at sætte skub i investeringer, fremskynde strukturreformer og forfølge en ansvarlig vækstfremmende finanspolitisk konsolidering.

               (6)Den 26. februar 2015 offentliggjorde Kommissionen sin landerapport om Belgien for 2015
                  9
               . Den analyserede Belgiens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget den 8. juli 2014. Landerapporten indeholder også resultaterne af den dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionens analyse førte til den konklusion, at Belgien oplever makroøkonomiske ubalancer, som kræver politisk handling og overvågning. Navnlig udviklingen med hensyn til varers eksterne konkurrenceevne er fortsat forbundet med risici og fortjener opmærksomhed, eftersom en ny forværring af konkurrenceevnen vil udgøre en trussel mod den makroøkonomiske stabilitet. Yderligere tiltag for at sikre konvergens med hensyn til omkostningsparametrene vil kunne bremse nedgangen i beskæftigelsen i de konkurrenceudsatte sektorer, og det historisk store omkostningsgab vil kunne indsnævres ved at flytte beskatningen over på andre områder end arbejdskraft. Den offentlige gæld er fortsat høj, men en række faktorer dæmper de hermed forbundne makroøkonomiske risici.

               (7)Den 30. april 2015 forelagde Belgien sit nationale reformprogram for 2015 og sit stabilitetsprogram for 2015. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (8)Belgien er for nuværende underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af overgangsbestemmelsen vedrørende gældskriteriet i perioden 2014-2016. Den 27. februar 2015 offentliggjorde Kommissionen en rapport i henhold til artikel 126, stk. 3, i TEUF
                  10
               , eftersom Belgien ikke forventedes at gøre tilstrækkeligt fremskridt i retning af overholdelse af gældskriteriet i 2014-2015 og havde overskredet underskudsreferenceværdien på 3 % af BNP i 2014. Analysen konkluderede, at gældskriteriet skulle betragtes som værende opfyldt på daværende tidspunkt, og at underskuddets overskridelse af referenceværdien var lille, midlertidig og af ekstraordinær karakter (en følge af metodologiske statistiske ændringer). Denne analyse holder fortsat stort set. I henhold til 2015-stabilitetsprogrammet har regeringen planer om gradvist at forbedre den strukturelle saldo for at nå målet om en budgetstilling i balance i strukturelle termer senest i 2018. Den genberegnede strukturelle saldo
                  11
                peger imidlertid i retning af et strukturelt underskud på 0,3 % af BNP i 2018. Regeringen forventer ikke at overholde den mellemfristede målsætning, dvs. et overskud på 0,75 % i strukturelle termer, i programperioden. Den offentlige gældskvote forventes at toppe på 106,9 % i 2015 for derefter gradvist at falde til 102 % i 2018. Det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for disse budgetmæssige fremskrivninger, er realistisk. De foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål fra og med 2016, er imidlertid ikke tilstrækkeligt præciseret. Baseret på Kommissionens forårsprognose fra 2015 forventes der i 2015 en nettovækst i de offentlige udgifter, der ligger på linje med udgiftsbenchmarket. Der er dog risiko for en vis afvigelse i 2014-2015, hovedsagelig som følge af udskridningen i 2014. Ved uændret politik er der også risiko for en betydelig afvigelse fra den påkrævede tilpasningskurs i retning af det mellemfristede mål i 2015-2016. Der vil derfor være behov for yderligere foranstaltninger i begge år. Vurderet med udgangspunkt i stabilitetsprogrammet og Kommissionens forårsprognose fra 2015 finder Rådet, at der er risiko for, at Belgien ikke vil kunne overholde stabilitets-og vækstpagtens bestemmelser.

               (9)Den føderale regering er nået til enighed om en omfattende pensionsreform, der tager sigte på at mindske forskellen mellem den effektive og den lovbestemte pensionsalder og hæve sidstnævnte. Efterlønsalderen vil blive hævet yderligere efter 2016, nemlig til 63 år senest i 2019, med et mindstekrav til arbejdslivets længde på 42 år. På længere sigt er der planer om at hæve den lovbestemte pensionsalder fra 65 til 66 i 2025 og til 67 i 2030. Der planlægges gradvist indført et kreditbaseret pensionssystem med tilpasningsmekanismer, der tager hensyn til demografiske eller økonomiske udviklingstendenser såsom højere forventet levealder eller ændringer i den økonomiske forsørgerbyrde. En vellykket konsolideringsstrategi, der opvejer de budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring og sikrer de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, afhænger af en hurtig gennemførelse af denne pensionsreform. Eftersom der fortsat er få incitamenter til at støtte ældre arbejdstageres beskæftigelsesegnethed, vil disse pensionsreformer skulle ledsages af beskæftigelsesstøtteforanstaltninger og arbejdsmarkedsreformer, der fremmer aktiv aldring.

               (10)Det belgiske skattesystem er kendetegnet ved en høj samlet skattebyrde, relativt høje skattesatser og snævre baser. Skattebyrden hviler kraftigt på arbejde. Dette resulterer i høje arbejdskraftomkostninger, der modvirker jobskabelse, og store skattekiler, som bidrager til ledighedsfælder. Delvis for at opveje de høje skattesatser udhules skattegrundlagene generelt af talrige særlige fritagelser, fradrag, reducerede satser og skatteudgifter, hvilket resulterer i effektivitetstab, fordrejninger og mulige smuthuller. Visse aspekter af skattesystemet er miljøskadelige. På grund af disse svagheder er Belgien gentagne gange blevet opfordret til at forenkle og ændre sit skattesystem for at skabe en anden balance i skattebyrden, lukke skattemæssige smuthuller og begrænse den til tider skadelige differentiering, der følger af skattenicher. Hidtil er der kun gjort begrænset fremskridt i retning af en samlet skattereform, der navnlig kan medføre et skifte fra beskatning af arbejdskraft til mindre vækstforvridende beskatningsgrundlag. Beskatningsgrundlag med udvidelsesmuligheder inkluderer miljø- og forbrugsafgifter og visse finansielle indtægter. Ved at kombinere et skifte væk fra arbejdskraftbeskatning med en udvidelse af skattegrundlaget (revision af eksisterende skattebestemmelser, tilskud, fritagelser og fradrag) kunne det være muligt forbedre den generelle balance og retfærdighed i skattesystemet, støtte beskæftigelsen, forbedre konkurrenceevnen og nå de sociale og miljømæssige mål samt modvirke skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning.

               (11)De strukturelle problemer, der kendetegner det belgiske arbejdsmarked, resulterer fortsat i en kronisk underudnyttelse af arbejdskraften og en lav samlet beskæftigelse og erhvervsfrekvens. Manglerne har hovedsagelig relation til den svage forbindelse mellem lønninger og produktivitet og de manglende økonomiske incitamenter til at tage arbejde. Belgien står også over for en mangel på højt kvalificerede arbejdstagere og et misforhold mellem de kvalifikationer, der efterspørges og udbydes. I de forskellige regeringsaftaler henvises der til behovet for at styrke forbindelserne mellem de forskellige aktører på uddannelses-, erhvervsuddannelses- og beskæftigelsesområdet med det formål at forbedre de sproglige uddannelser, de faglige uddannelser og erhvervsuddannelserne og udvikle alternative former for oplæring for studerende og arbejdsløse. Der gøres imidlertid kun langsomt fremskridt. Disse strukturelle faktorer har særligt store konsekvenser for bestemte grupper på arbejdsmarkedet, f.eks. de unge og ældre arbejdsløse og personer med indvandrerbaggrund.

               (12)Belgiens svækkede konkurrenceevne over for udlandet giver fortsat anledning til makroøkonomiske risici for landets økonomi. Økonomien er præget af et problem med høje arbejdsomkostninger, der gennemsnitligt har været større end i nabolandene. Der er behov for at afstemme lønvæksten bedre med produktiviteten og gøre lønfastsættelsen mere fleksibel for at forbedre økonomiens potentiale for tilpasning. Der er truffet visse målrettede foranstaltninger for at mindske lønomkostningerne for bestemte grupper og indsnævre forskellen mellem brutto- og nettolønninger i bunden af lønskalaen. For at fjerne denne forskel helt vil der imidlertid være behov for yderligere handling, som står og falder med reformer af lønfastsættelsessystemet. Opbygningen af en omkostningsmæssig ulempe ledsages af et tab af arbejdspladser og vil i sidste ende udløse en korrektion, hvis der ikke gøres noget. Andre centrale omkostningsfaktorer for virksomheder er energiomkostninger og udgifter til mellemliggende forretningstjenester, der er stærkt reguleret og beskyttet mod konkurrence. Der er også store muligheder for at forbedre det aspekt af konkurrenceevnen over for udlandet, der ikke har relation til omkostningsniveauet. For at fastholde og forbedre de nuværende velfærdsniveauer skal der lægges større vægt på produktivitetsgevinster. Dette kræver en vedvarende bevægelse i retning af produkter og hermed forbundne tjenester højere op i værdikæden på grundlag af stærkere præstationer på innovation og F&U-valorisering. Administrative barrierer bør mindskes, og der bør tages skridt til at fremme iværksættervirksomhed og frigøre erhvervslivets dynamik. Det meget lave antal nystartede virksomheder tyder på et erhvervsklima, der er ugunstigt for nye aktiviteter og udvidelse. En styrkelse af konkurrencen i detailhandelen og de liberale erhverv udgør også en udfordring. At fjerne flaskehalse i offentlige infrastrukturer og forbedre kapitalapparatets kvalitet og tilstrækkelighed gennem yderligere investeringer, navnlig i vej- og jernbanenettet, kan også øge landets samlede produktivitet.

               (13)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Belgiens økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2015. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, som Belgien har truffet som opfølgning på de henstillinger, der blev rettet til landet de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Belgien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede styring i Den Europæiske Union ved på EU-plan at give input til kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1-4 nedenfor.

               (14)På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået Belgiens stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse
                  12
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (15)På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Dets henstillinger i henhold til artikel 6 forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 1-4 nedenfor.

               (16)Som led i det europæiske semester har Kommissionen også foretaget en analyse af den økonomiske politik i euroområdet som helhed. På dette grundlag har Rådet vedtaget særlige henstillinger rettet til medlemsstater, der har euroen som valuta. Belgien bør også sikre fuld og rettidig gennemførelse af disse henstillinger,

               HENSTILLER, at Belgien i 2015 og 2016 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.Opnå en finanspolitisk justering på mindst 0,6 % af BNP i retning af den mellemfristede målsætning i 2015 og 2016. Anvende ekstraordinære gevinster til at bringe den offentlige gældskvote ind på en passende nedadgående kurs. Supplere pensionsreformen ved at kæde den lovbestemte pensionsalder sammen med forventet levealder. Nå til en aftale om en realiserbar fordeling af finanspolitiske mål blandt alle myndighedsniveauer.

               2.Vedtage og gennemføre en omfattende skattereform, der udvider skattegrundlaget, flytter skattebyrden væk fra arbejde og fjerner ineffektive skatteudgifter.

               3.Forbedre arbejdsmarkedets funktionsmåde ved at mindske de manglende økonomiske incitamenter til at arbejde, øge adgangen til arbejdsmarkedet for bestemte målgrupper og tackle manglen på bestemte kvalifikationer og misforholdet mellem efterspurgte og udbudte kvalifikationer.

               4.Genskabe konkurrenceevnen ved i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis at sikre, at lønningerne udvikler sig i takt med produktiviteten.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1

                     (2)
                  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 252.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8800 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 21 final/2.

                     (10)
                  COM(2015) 112.

                     (11)
                  Den strukturelle saldo som genberegnet af Kommissionen på basis af oplysningerne i stabilitetsprogrammet og i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metodologi.

                     (12)
                  I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 18.5.2016
            COM(2016) 325 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Danmarks nationale reformprogram for 2016og med Rådets udtalelse om Danmarks konvergensprogram for 2016

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Danmarks nationale reformprogram for 2016

                  og med Rådets udtalelse om Danmarks konvergensprogram for 2016

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 9, stk. 2,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  2
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  3
               ,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  4
               , som markerede starten på det europæiske semester 2016 om samordning af de økonomiske politikker. Den 17.-18. marts 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  5
               , hvori Danmark ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (2)Den 26. februar 2016 blev landerapporten for Danmark 2016
                  6
                offentliggjort. Den indeholdt en analyse af Danmarks fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som blev vedtaget af Rådet den 14. juli 2015, og opfyldelsen af Danmarks nationale Europa 2020-mål.

               (3)Den 26 april 2016 fremlagde Danmark sit nationale reformprogram for 2016 og sit konvergensprogram for 2016. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (4)Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i forordning (EU) nr. 1303/2013 kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende denne bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring
                  7
               .

               (5)Danmark er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I konvergensprogrammet for 2016 har regeringen planlagt en forbedring af den samlede saldo, således at budgettet vil være i balance i 2020. Den mellemfristede målsætning om et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP ventes at blive nået i 2016. Ifølge konvergensprogrammet ventes gældskvoten at nå 35,1 % i 2020. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. På basis af Kommissionens forårsprognose 2016 ventes Danmark at opnå den anbefalede finanspolitiske tilpasning i 2016 og 2017. På grundlag af sin vurdering af konvergensprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 er Rådet af den opfattelse, at Danmark forventes at være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.

               (6)En forudsætning for holdbar vækst i Danmark er at sikre et tilstrækkeligt udbud af arbejdskraft, efterhånden som befolkningen bliver ældre. De seneste års omfattende arbejdsmarkedsreformer har især til formål at øge incitamenterne til at arbejde og effektiviteten af den aktive beskæftigelsespolitik. Disse reformer kan bidrage til opfyldelsen af Danmarks beskæftigelsesmål under Europa 2020 og styrke bæredygtigheden af den danske velfærdsmodel. Det nationale Europa 2020-mål for social inklusion, hvor der sigtes mod at nedbringe antallet af personer, som lever i husstande med meget lav arbejdsintensitet, er dog langt fra at være nået. Samtidig ligger der stadig en udfordring i at integrere de svageste grupper på arbejdsmarkedet og forbedre deres beskæftigelsesegnethed. Det gælder navnlig personer med indvandrerbaggrund fra tredjelande, herunder dem, der har boet i Danmark i længere tid, samt unge med et lavt uddannelsesniveau. De foranstaltninger, der er truffet som led i trepartsforhandlingerne i 2016 for at øge integrationen på arbejdsmarkedet, vil kunne sikre bedre forhold for nyankomne flygtninge og migranter i Danmark. Der bør dog træffes yderligere foranstaltninger med henblik på en mere effektiv integration af andre marginaliserede grupper på arbejdsmarkedet.

               (7)For at bevare den relativt høje velfærd i Danmark er det afgørende at styrke produktivitetsvæksten. Alligevel har produktivitetsvæksten i de sidste tyve år været sløv. En af årsagerne hertil er den fortsatte mangel på konkurrence i den danske servicesektor, navnlig i detailbranchen og i bygge- og anlægsbranchen. Danmark bør derfor øge bestræbelserne på at forbedre produktiviteten i bygge- og anlægsbranchen ved at fjerne hindringerne og sørge for, at der findes rimelige autorisationsordninger, når disse er nødvendige. Danmark bør også lempe restriktionerne for placering af butikker, navnlig ved at gennemføre de reformer, som regeringen har bebudet.

               (8)Samlet set har investeringsniveauet i Danmark har været lavt siden det kraftige fald i private investeringer under den økonomiske krise. Det afspejler delvist lave boliginvesteringer, efter at boligboblen brast, og en uudnyttet kapacitet i virksomhederne. Danmark ville kunne styrke den økonomiske vækst og øge produktiviteten ved at sætte gang i investeringerne. Der kan konstateres barrierer for investeringer i service- og forskningssektoren. Detailbranchen og bygge- og anlægsbranchen påvirkes af adgangsbarrierer, som hæmmer konkurrencen og produktivitetsvæksten. Der kan desuden gøres en større indsats for at omsætte universiteternes forskningsresultater til innovation i virksomhederne.

               (9)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Danmarks økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2016. Den har også vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Danmark i de foregående år. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Danmark, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1 og 2 nedenfor.

               (10)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået konvergensprogrammet, og dets holdning
                  8
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

               HENSTILLER, at Danmark i 2016 og 2017 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.Overholde den mellemfristede budgetmålsætning i 2016 og opnå en årlig finanspolitisk tilpasning på 0,25 % af BNP i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2017.

               2.Øge produktiviteten og investeringerne i den private sektor ved at styrke konkurrencen i den danske servicesektor, særligt ved at lette markedsadgangen i detailbranchen og i bygge- og anlægsbranchen. Tilskynde til øget samarbejde mellem universiteterne og erhvervslivet.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 325 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 og P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 74 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  I henhold til artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


title: Udkast til HENSTILLING NR. 1/82 FREMSAT AF DEN BLANDENE KOMMISSION EØF - fællesskabsforsendelse - om ændring af aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og EØF-ØSTRIG - EØF-SCHWEIZ om anvendelse af reglerne vedrørende fællesskabsforsendelse#Forslag til RÅDETS FORORDNING (EØF) om indgåelse af aftalen i form af brevveksling om ændring af aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og EØF-ØSTRIG - EØF-SCHWEIZ om anvendelse af reglerne vedrørende fællesskabsforsendelse (forelagt Rådet af Kommissionen)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (82) 46
Vol. 1982/0017
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
                                                      KOM(82)46 endelig udg.
                                                      Bruxelles , den 11 . februar 1982
                                           Ν·   ν^\
                         / -     * /h            £L\
                         \i
                               "• HENSTILLING AIR. 1 /82
                             FREMSAT -AF DEN BLANDENE KOMMISSION
                                EØF - fællesskabsforsendelse -
                om ændring af aftalen mellem Det europæiske økonomiske
                 Fællesskab og EØF-ØSTRIG - EØF-SCHWEIZ om anvendelse
                 af reglerne vedrørende fællesskabsforsendelse
                                            Forslag til
                                      RÅDETS FORORDNING ( EØF )
                om indgåelse af aftalen i form af brevveksling om ændring
                 af aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab
                og EØF-ØSTRIG - EØF-SCHWEIZ om anvendelse af reglerne
                 vedrørende fællesskabsforsendelse
                                  ( forelagt Rådet af Kommissionen )
  K0M(82 ) 46 endelig udg .
 ---pagebreak---                                        BEGRUNDELSE
Vedr . : Gennemførelse i Ftellesskabet af henstilling nr. 1 /82 , fra
         Den blandede Kommission EØF–ØSTRIG og EØF-SCHWEIZ
         "fællesskabsforsendelse ", med henblik på ændring af aftalerne
         om forsendelse .
1 . Den blandede Kommission EØF-SCHWEIZ og EØF–ØSTRIG "fællesskabsforsendelse "
     vil i nær fremtid få forelagt et udkast til ændring af aftalen mellem EØF
     på den ene side , og SCHWEIZ/ØSTRIG ( l ) på den anden side , med henblik på
     at tillade , at fællesskabsvarer som et led i anvendelsen af aftalen
     forsendes efter proceduren med TIR-carnet på de samme betingelser , som
     de efter denne procedure kan forsendes mellem de enkelte medlemsstater i
     Fællesskabet .
2 . Dette er formålet med vedlagte udkast til henstilling fra de blandede kom
     missioner . Det foreslås , at det nævnte udkast vedtages som Fællesskabets
     fælles holdning i Den blandede Kommission EØF-Østrig og EØF-Schweiz "fælles-
     skabsforsendelse ".
3 . Når Den blandede Kommission har vedtaget denne henstilling, skal den om
     handlede akt gennemføres i Fællesskabet ved en Rådsforordning, hvortil ud
     kast vedlægges.
( l ) EFT nr. L 294 af 29.12.1972 , s. l,og 86 .
 ---pagebreak---                                    Udkast til
                             HENSTILLING NR . l /82
                       FREMSAT AF DEN BLANDEDE KOMMISSION
                        EØF – fællesskabsforsendelse –
                 om ændring af aftalen mellem Det europæiske
                 økonomiske fællesskab og EØF-ØSTRIG - EØF-SCHWEIZ
                 om anvendelse af reglerne vedrørende fæl-
                 lesskabsforsendelse
 DEN BLANDEDE KOMISSION -
 som henviser til aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og
om anvendelse af reglerne vedrørende fællesskabsforsendelse , særlig
artikel 16 , stk . 2 , litra a) , og som tager følgende betragtninger s
Ifølge aftalens artikel 6 , stk . 4 , er det principielt ikke muligt at udstede
T2L-dokumenter for varer , der transporteres i henhold til TIR-carneterj
denne bestemmelse har især til fplge , at der ikke må udstedes de nævnte doku
menter i de tilfælde , hvor fællesskabsvarer forsendes under TIR–carnet
fra Østrig/Schweiz gennem et tredjeland til en medlemsstat eller
omvendt ;
1 henhold til de gældende bestemmelser i Fællesskabet kan handel        mellem
2 medlemsstater via et tredjelands område udføres i henhold til TIR-carneter ,
og der kan således udstedes T?L~ dokument er ;
med henblik på at sikre en ensartet behandling bør det under disse omstæn
digheder være muligt at udstede T2L–dokumenter inden for rammerne af af
talens anvendelse ; derfor bør artikel 6 , stk . 4 » i aftalen ændres i over
ensstemmelse hermed ,
HENSTILLER TIL de kontraherende parter i aftalen *
- med virkning fra den 1 . juli      1983 at ændre aftalen i overensstemmelse
   med det forslag , der er knyttet som bilag til denne henstilling ;
– ved brevveksling at underrette hinanden om accept af denne henstilling.
Udfærdiget i                   , den            På Den blandede Kommissions vegne
                                                             Formand
 ---pagebreak---                                                             BILAG
                                      Forslag
                         om ændringer 1 aftalen mellem
                         Det europæiske økonomiske Ffellesskab
                        og EøF-øSTRIG - EØF- SCHWEIZ om anven
                        delse , af reglerne vedrørende fælles-
                                        ί        '  .
                         skab sfor sendel se
Artikel 6 , stk . 4 i aftalen mellem Det europæiske økonomiske Pfellesskab og
gØF-ØSTRIG - EØF-SCHWEE om anvendelse af reglerne vedrørende fællesskabs-
forsendelse , affattes således :
"4 . Toldstederne udsteder ikke T2L-dokumenter for varer , der i henhold til
     ordningen for international varetransport ad landevej forsendes på
     grundlag af TIR-carneter , undtagen for varer , der :
     - er bestemt til at aflæsses på en af de kontraherende parters område ,
       og som transporteres på samme tid som varer , der er bestemt til at
       aflæsses på et område i et tredjeland , som ikke er kontraherende
       part 1 aftalen , eller
     - transporteres fra en kontraherende parts område' til en anden
       kontraherende parts område gennem et tredjeland , som ikke er kon
       traherende part i de aftaler , som Fællesskabet har indgået om an
       vendelse af reglerne vedrørende fællesskabsforsendelse ."
 ---pagebreak---                            FORSLAG TTL
                        RÅDETS FORORDNING ( EØF)
          om indgåelse af aftalen i form af brevveksling om ændring af
          aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og EØF-ØSTRIG -
          EØF-SCHWEIZ om anvendelse af reglerne vedrørende fællesskabs-
          forsendelse
RÅDET FOR DE EURPÆI SKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske
Fællesskab , særlig artikel 113 ,
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger *
Aftalen i form af brevveksling om ændring af aftalen mellem Det europæiske
økonomiske Fællesskab og EØF-ØSTRIG - EØF-SCHWEIZ om anvendelse af reglerne ved
rørende fællesskabsforsendelse (l ) bør godkendes ; den påtænkte ændring er
indeholdt i henstilling nr. l/82 fra Den blandede Kommission EØF-ØSTRIG
og EØF-SCHWEIZ -                "fællesskabsforsendelse";
ændringen har til formål at muliggøre udstedelse af T2L-dokumenter i de til
fælde , hvor fællesskabsvarer forsendes under TIR-carnet fra ØSTRIG/SCHWEIZ
gennem et tredjelands område til en medlemsstat eller omvendt } det er nød
vendigt at træffe de foranstaltninger , som anvendelsen af denne bestemmelse i
Fællesskabet medfører -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING *
(l ) EFT nr. L 294 af 29.12.1972 , s.
 ---pagebreak---                                    Artikel 1
Aftalen i form af brevveksling om ændring af aftalen mellem Det europæiske
økonomiske Fællesskab og EøF-øSTRIG - EøF-SCHWEIZ om anvendelse af reglerne
vedrørende fællesskabsforsendelse godkendes .      på Fællesskabets vegne *
Teksten til aftalen er knyttet som bilag til denne forordning.
                                   Artikel 2
Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den person , der er beføjet til
at undertegne aftalen med bindende virkning for Fællesskabet .
                                   Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De europæiske
Fællesskabers Tidende .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver
medlemsstat .
Udfærdiget i                                    På Rådets vegne
 ---pagebreak---                                      BILAG
                                      AFTALE
I form af brevveksling om ændring af aftalen mellem Det europæiske økonomiske
Fællesskab og EØF-ØSTRIG - EØF-SCHWEIZ om anvendelse af reglerne vedrørende
fællesskabsforsendelse .
                                                Bruxelles , den
Hr. ambassadar ,
Den blandede Kommission EØF- ØSTRIG og EØF-SCHWEIZ - - fællesskabsforsendelse " har
ved henstilling nr. l/82 af                       foreslået en ændring af aftalen
mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og EØF-ØSTRIG - EØF-SCHWEIZ
               om anvendelse af reglerne vedrørende fællesskabsforsendelse . Den
påtænkte ændring er anført i vedlagte tillæg. Jeg har den ære over for Dem at
bekræfte , at Fællesskabet er indforstået med denne ændring og foreslår Dem ,
at den træder i kraft den 1 . juli 1983 . Jeg ville være Dem taknemmelig, så
fremt De over for mig vil bekræfte , at
er indforstået med denne ændring og den påtænkte dato for dens ikrafttræden.
Modtag, hr. ambassadør , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse .
                                                      På vegne
                                         Rådet for De europæiske Fællesskaber
 ---pagebreak---                                       BILAG
                                               Bruxelles , den
Hr. formand ,
Jeg har den ære hermed at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags dato
med følgende ordlyd t
"Den Mandede Kommission EØF-ØSTRIG og EØF-SCHWEIZ       " fal lesskabsforsendelse " har
ved henstilling nr . 1 /82 af                      foreslået en ændring af aftalen
mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og EØF-ØSTRIG - EØF-SCHWEIZ
om anvendelse af reglerne vedrørende fællesskabsforsendelse . Den påtænkte æn
dring er anført i vedlagte tillæg. Jeg har den ære over for Dem at bekræfte ,
at fællesskabet er indforstået med denne ændring , og jeg vil foreslå Dem , at
den træder i kraft den 1 . juli 1983 . Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt
De over for mig vil bekræfte , at                       er indforstået med denne
ændring og den påtænkte dato for dens ikrafttræden."
Jeg har den ære over for Dem at bekræfte , at                    er indforstået med
indholdet af Deres skrivelse , og således også hvad angår den foreslåede dato
for denne ændrings ikrafttræden.
Modtag, hr. formand , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse .
                                                På            vegne


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 13.5.2015
            COM(2015) 260 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Frankrigs nationale reformprogram for 2015 og med Rådets udtalelse om Frankrigs stabilitetsprogram for 2015

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Frankrigs nationale reformprogram for 2015

                  og med Rådets udtalelse om Frankrigs stabilitetsprogram for 2015

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer
                  2
               , særlig artikel 6, stk. 1,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  3
               ,

               som henviser til beslutningerne fra Europa-Parlamentet
                  4
               ,

               som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               ud fra følgende betragtninger:

               (1)Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker. Strategien fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog det en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker. Disse udgør tilsammen de "integrerede retningslinjer", som medlemsstaterne blev opfordret til at tage i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)Den 8. juli 2014 vedtog Rådet en henstilling om Frankrigs nationale reformprogram for 2014 og afgav sin udtalelse om Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram for 2014. Den 28. november 2014 fremlagde Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 473/2013
                  5
                sin udtalelse om Frankrigs udkast til budgetplan for 2015
                  6
               .

               (4)Den 28. november 2014 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  7
               , som markerede starten på det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker for 2015. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  8
               , hvori Frankrig blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (5)Den 18. december tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne om at sætte skub i investeringer, fremskynde strukturreformer og forfølge en ansvarlig vækstfremmende finanspolitisk konsolidering.

               (6)Den 26. februar 2015 offentliggjorde Kommissionen sin landerapport om Frankrig for 2015
                  9
               . Den analyserede Frankrigs fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget den 8. juli 2014. Landerapporten indeholder også resultaterne af den dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionen konkluderede ud fra sin analyse, at Frankrig har uforholdsmæssig store makroøkonomiske ubalancer, som kræver afgørende politiske tiltag og særlig overvågning. Det blev især anført, at i en situation med lav vækst og lav inflation kombineret med en dårlig rentabilitet i virksomhederne og hidtil utilstrækkelige politiske tiltag er risiciene som følge af forringelsen af både den omkostningsrelaterede og den ikke-omkostningsrelaterede konkurrenceevne og af den høje og stigende gældsætning, navnlig den offentlige gæld, vokset betydeligt. Det er særlig vigtigt at skride ind for at mindske risikoen for skadelige virkninger for den franske økonomi, der risikerer at brede sig til hele Den Økonomiske og Monetære Union.

               (7)Den 30. april 2015 forelagde Frankrig sit nationale reformprogram for 2015 og sit stabilitetsprogram for 2015. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (8)Frankrig er i øjeblikket underlagt den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten. I sit stabilitetsprogram for 2015 planlægger regeringen at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2017 i overensstemmelse med Rådets henstilling af 10. marts 2015 og at nå den mellemfristede målsætning - dvs. et strukturelt underskud på 0,4 % af BNP - i 2018
                  10
               . Regeringen planlægger at overholde de mål for det samlede underskud, der er fastlagt af Rådet, men den finanspolitiske indsats, der er planlagt i 2016 og 2017, ligger under det anbefalede niveau. I sit stabilitetsprogram for 2015 forventer regeringen, at den offentlige gældskvote topper ved 97 % i 2016, før den falder til 95,5 % af BNP i 2018. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. Imidlertid er foranstaltningerne til støtte for de planlagte underskudsmål for 2016 og fremefter endnu ikke tilstrækkeligt specificerede. På grundlag af Kommissionens forårsprognose i 2015 forventes det samlede underskudsmål for 2015 at være 3,8 % af BNP og dermed overholde målet på 4 % af BNP. Den finanspolitiske indsats i 2015 forventes dog at være mindre end henstillet af Rådet
                  11
               . Hvad angår 2016, forudser Kommissionen i et scenario med uændret politik, at det offentlige underskud vil nå op på 3,5 % af BNP, hvilket ligger over henstillingens mål på 3,4 % af BNP, og at den finanspolitiske indsats ikke vil blive leveret. Derfor vil der være behov for yderligere strukturelle foranstaltninger for 2016. På baggrund af sin vurdering af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose i 2015 er Rådet af den opfattelse, at der er risiko for, at Frankrig ikke overholder bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.

               (9)Det vil være afgørende at intensivere udgiftsanalyserne og identificere store områder med udgiftsnedskæringer for at få leveret de forventede resultater. Frankrig bør sikre, at der i udgiftsreduktionsmålene tages højde for situationen med en inflation tæt på nul. Samtidig bør besparelserne som følge af, at der på grund af de lavere rentesatser har været lavere omkostninger end forventet for den offentlige gæld, udnyttes til at nedbringe underskuddet. Desuden kan der ikke opnås betydelige besparelser på kort sigt uden en kraftig begrænsning af stigningen i udgifterne til social sikring, som udgjorde 26 % af BNP i 2014, hvilket svarer til næsten halvdelen af alle de offentlige udgifter. Der er planlagt besparelser i sundhedsudgifterne på 11 mia. EUR for 2015-2017, men der er behov for en yderligere indsats for at begrænse udgiftsstigninger på dette område. Der er især mulighed for at gennemføre yderligere omkostningsbegrænsende politikker inden for lægemiddelpriser og hospitalsudgifter. Pensionssystemet kan komme til at stå over for voksende underskud i de kommende år, og de tidligere pensionsreformer vil ikke være tilstrækkelige til at få bugt med underskuddet i systemet. Det er især underskuddet fra ordninger for statsansatte og ansatte i statskontrollerede virksomheder, der vedvarende tynger det generelle pensionsunderskud. Desuden har den makroøkonomiske situation en stor indvirkning på pensionssystemets bæredygtighed, særligt hvad angår supplerende pensionsordninger. Der er behov for afgørende tiltag for at genoprette den finansielle sundhed i det supplerende pensionssystem.

               (10)Frankrig har iværksat en reform af de lokale forvaltninger for at øge systemets effektivitet. Det bør videreføre den planlagte reduktion af tilskuddene fra centralregeringen og styrke kontrollen af lokalforvaltningernes udgifter ved at indføre et loft over den årlige stigning i de lokale skatteindtægter, under hensyntagen til eksisterende lofter for et antal lokale skatters vedkommende. Det er også nødvendigt med tiltag for at begrænse stigningen i de administrative udgifter hos de lokale myndigheder.

               (11)Der er iværksat politiske foranstaltninger for at mindske arbejdskraftomkostningerne og forbedre virksomhedernes fortjenstmargen via en skattelempelse på 20 mia. EUR for konkurrenceevne og beskæftigelse, og der er planlagt at mindske arbejdsgivernes socialsikringsbidrag med yderligere 10 mia. EUR under ansvars- og solidaritetspagten. Disse to foranstaltninger tegner sig for 1,5 % af BNP og bør bidrage til at mindske gabet mellem Frankrig og gennemsnittet i euroområdet med hensyn til skattekilen. Disse foranstaltninger bør videreføres i 2016, men på grund af deres høje omkostninger for de offentlige budgetter er det vigtigt at vurdere deres effektivitet på virksomhedsniveau. Under denne vurdering bør der tages særligt hensyn til stivhederne på arbejds- og produktmarkederne, ikke mindst dem, der påvirker lønningerne. Arbejdskraftomkostningerne for mindstelønnen er fortsat høje sammenlignet med andre medlemsstater. Mindstelønnen udvikler sig fortsat på en sådan måde, at den ikke fremmer konkurrenceevne og jobskabelse. I en situation med lav inflation kan automatisk indeksering desuden føre til lønstigninger, der er højere, end hvad der er nødvendigt for at bevare købekraften.

               (12)Frankrig bør iværksætte afgørende tiltag for at fjerne de tærskler i arbejdsretten og regnskabsbestemmelserne, som hæmmer væksten i franske virksomheder, navnlig SMV’er. Generelt er der mulighed for øget konkurrence i servicesektoren, navnlig inden for liberale erhverv, detailhandel og netværksindustrier. En række forskrifter og takster for lovregulerede erhverv begrænser den økonomiske aktivitet. Der er vedtaget nye foranstaltninger til forbedring af konkurrencen inden for juridiske erhverv i kraft af den nyligt vedtagne lov om vækst, økonomisk aktivitet og lige muligheder, og gennemførelsen deraf vil være afgørende for at sikre, at hindringerne fjernes i praksis. Frankrig bør også tage skridt til at fjerne hindringer i andre sektorer, navnlig sundhedssektoren. Princippet med numerus clausus for adgang til erhverv i sundhedssektoren er stadig en hindring for adgangen til disse erhverv og vil kunne revideres, uden at man mindsker kvaliteten og sikkerheden.

               (13)I 2014 lå skattekvoten på 45,8 % og er dermed en af de højeste i EU. Selskabsskattesatserne er høje og har negativ indvirkning på franske selskabers investeringer. Den effektive skattesats, som et selskab i gennemsnit betaler, er på ca. 38,3 %, hvilket er blandt de højeste i EU. Ud over den bebudede afskaffelse af virksomhedernes socialsikringsbidrag og nedsættelsen af den lovregulerede sats til 28 % i 2020 bør Frankrig på kort sigt øge indsatsen for at sikre, at selskabsbeskatningen fremmer vækst og investeringer. Der skal gøres en indsats for at forenkle skattesystemet ved at fjerne ineffektive skatter og afgifter. Der er over 100 skatter og afgifter, som giver få eller ingen indtægter, og hvis disse fjernes, vil det kunne forenkle procedurerne for virksomheder og husholdninger.

               (14)Den franske arbejdsløshed var fortsat høj i 2014, og langtidsledigheden er blevet forværret, hvilket afspejler den lave økonomiske vækst. Den samlede arbejdsløshedsprocent var på 10,2 %, sammenlignet med 10,3 % i 2013 og 7,5 % i 2008, og ramte især unge, ældre arbejdstagere og lavtuddannede. Frankrig lider under en segmentering af arbejdsmarkedet, hvor flere og flere nyansættelser finder sted i form af tidsbegrænsede kontrakter. Der er iværksat målrettede bestræbelser for at begrænse segmenteringen af arbejdsmarkedet, navnlig gennem højere socialsikringsbidrag for meget kortvarige kontrakter, men det har ikke kunnet dæmme op for denne udvikling. En revision af de retlige rammer for ansættelseskontrakter vil kunne bidrage til at reducere segmenteringen. De seneste reformer har kun givet arbejdsgiverne begrænsede muligheder for at fravige de kollektive brancheoverenskomster. Det begrænser virksomhedernes mulighed for at afpasse arbejdsstyrken efter deres behov. De forskellige sektorer og virksomheder bør have fleksibilitet til fra sag til sag og efter forhandlinger med arbejdsmarkedets parter at afgøre, om arbejdstiden bør afvige fra 35 timer om ugen. Loven om "accords de maintien de l’emploi" har ikke givet de forventede resultater. Der er kun meget få virksomheder, som har gjort brug af de nye ordninger for virksomhedsaftaler for at skabe mere fleksible arbejdsvilkår. Denne ordning bør revideres for at give virksomhederne større mulighed for at tilpasse lønninger og arbejdstid til deres økonomiske situation.

               (15)Den langvarige forværring af forholdene på arbejdsmarkedet har påvirket arbejdsløshedsunderstøttelsessystemet og sat spørgsmålstegn ved dets bæredygtighed. Den nye overenskomst om arbejdsløshedsunderstøttelsessystemet, som blev indført den 1. juli 2014, er ikke tilstrækkelig til at nedbringe underskuddet. De forskellige foranstaltninger, der er indført, har givet besparelser på 0,3 mia. EUR i 2014. De forventes at reducere underskuddet med yderligere 0,8 mia. EUR i 2015, fra 5,2 til 4,4 mia. EUR, således at systemets gæld øges yderligere til 25,9 mia. EUR. Det er nødvendigt med strukturelle foranstaltninger for at sikre systemets levedygtighed. Især bør betingelserne for støtteberettigelse, den degressive struktur for ydelser og kompensationssatserne for arbejdstagere med de højeste lønninger revideres.

               (16)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Frankrigs økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2015. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, som Frankrig har truffet til opfølgning af de henstillinger, der blev rettet til landet de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Frankrig, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union ved på EU-plan at give input til kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1 til 6 nedenfor.

               (17)På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået Frankrigs stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse
                  12
                afspejles især i henstillingen 1 nedenfor.

               (18)På baggrund af Kommissionen dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 1 til 6 nedenfor.

               (19)Som led i det europæiske semester har Kommissionen også foretaget en analyse af den økonomiske politik i euroområdet som helhed. På dette grundlag har Rådet udstedt særlige henstillinger rettet til medlemsstater, der har euroen som valuta. Frankrig bør også sikre fuld og rettidig gennemførelse af disse henstillinger,

               HENSTILLER, at Frankrig i 2015 og 2016 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.Sikre, at der træffes virkningsfulde foranstaltninger under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud og foretages en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2017 ved at styrke budgetstrategien, træffe de nødvendige foranstaltninger for alle år og anvende alle uventede indtægter til at nedbringe underskuddet. Specificere de planlagte udgiftsnedskæringer for disse år og tilvejebringe en uafhængig evaluering af virkningerne af de vigtigste foranstaltninger.

               2.Øge indsatsen for at gøre udgiftsrevisionen effektiv og finde besparelser på tværs af alle delsektorer af den offentlige forvaltning, bl.a. inden for socialsikring og lokalforvaltning. Tage skridt til at begrænse stigningen i de lokale myndigheders administrative udgifter. Træffe yderligere foranstaltninger inden marts 2016 for at bringe pensionssystemet i balance og især sikre, at den finansielle situation for supplerende pensionsordninger er holdbar på lang sigt.

               3.Sikre, at nedbringelserne af arbejdskraftomkostningerne som følge af skattelempelsen for konkurrenceevne og beskæftigelse og ansvars- og solidaritetspagten opretholdes, især ved at gennemføre dem som planlagt i 2016. Evaluere effektiviteten af disse ordninger i lyset af de stivheder, der findes på arbejds- og produktmarkedet. Reformere lønfastsættelsessystemet i samråd med arbejdsmarkedsparterne og i overensstemmelse med den nationale praksis for at sikre, at lønningerne udvikler sig i overensstemmelse med produktiviteten. Sikre, at udviklingen i mindstelønnen fortsat er i tråd med målet om at fremme beskæftigelsen og konkurrenceevnen.

               4.Inden udgangen af 2015 mindske antallet af forskrifter, der hæmmer virksomhedernes vækst, navnlig ved at revidere størrelsesrelaterede kriterier i bestemmelserne for at undgå tærskeleffekter. Fra 2015 fjerne restriktionerne for adgangen til og udøvelsen af lovregulerede erhverv ud over de juridiske erhverv, navnlig hvad angår erhverv i sundhedssektoren.

               5.Forenkle og forbedre effektiviteten i skattesystemet, navnlig ved at fjerne ineffektive skatteudgifter. Med henblik på at fremme investeringerne træffe foranstaltninger for at nedsætte skatter på produktion og den lovbestemte sats for selskabsbeskatning og samtidig udvide beskatningsgrundlaget på forbrug. Fra 2015 træffe foranstaltninger for at afskaffe ineffektive skatter og afgifter, som giver få eller ingen indtægter.

               6.Foretage en reform af arbejdsmarkedslovgivningen for at skabe større incitamenter for arbejdsgiverne til at ansætte på tidsubegrænsede arbejdskontrakter. Lette anvendelsen af undtagelser på virksomheds- og brancheniveau fra generelle retlige bestemmelser, især hvad angår arbejdstidsordninger. Gennemføre en reform af loven om "accords de maintien de l’emploi" inden udgangen af 2015 for at tilskynde virksomhederne til i højere grad at benytte dem. Tage skridt til at reformere arbejdsløshedsunderstøttelsessystemet for at genetablere dets finansielle bæredygtighed og skabe større incitament til at vende tilbage til arbejdsmarkedet.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 260.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8805 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 29 final.

                     (10)
                  I forhold til det foregående stabilitetsprogram har regeringen revideret sit mellemfristede mål fra et strukturelt underskud på 0,25 % af BNP til 0,4 %. Det mellemfristede mål forventes at blive nået et år senere en forudset i sidste års stabilitetsprogram.

                     (11)
                  Vurderingen af, om der er truffet virkningsfulde foranstaltninger under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, foretages efter den 10. juni 2015.

                     (12)
                  I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 18.5.2016
            COM(2016) 335 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Litauens nationale reformprogram for 2016og med Rådets udtalelse om Litauens stabilitetsprogram for 2016

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Litauens nationale reformprogram for 2016

                  og med Rådets udtalelse om Litauens stabilitetsprogram for 2016

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  2
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  3
               ,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  4
               , som markerede starten på det europæiske semester 2016 om samordning af de økonomiske politikker. Den 17.-18. marts 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  5
               , hvori Litauen ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dag vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet
                  6
               . Den 18.-19. februar 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig denne henstilling, og den 8. marts 2016 blev den vedtaget af Rådet. Da Litauen har euroen som valuta, og i betragtning af de nære indbyrdes forbindelser mellem økonomierne i Den Økonomiske og Monetære Union, bør Litauen sikre en fuldstændig og rettidig implementering af denne henstilling.

               (2)Den 26. februar 2016 blev landerapporten for Litauen 2016
                  7
                offentliggjort. Den indeholdt en analyse af Litauens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som blev vedtaget den 14. juli 2015, og opfyldelsen af Litauens nationale Europa 2020-mål.

               (3)Den 29. april 2016 fremlagde Litauen sit nationale reformprogram for 2016 og sit stabilitetsprogram for 2016. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (4)Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i forordning (EU) nr. 1303/2013 kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende denne bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring
                  8
               .

               (5)Litauen har i sit stabilitetsprogram for 2016 anmodet om en midlertidig afvigelse på 0,6 % af BNP fra den påkrævede tilpasningssti i retning af den mellemfristede målsætning i 2017 for at tage hensyn til store strukturreformer med positiv indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Der er dog, indtil der foreligger en endelig aftale, fortsat usikkerhed om pakken af reformforanstaltninger og deres gennemførelse. Litauen synes derfor, selv om det har tilstrækkeligt finanspolitisk råderum til at kunne nyde fordel af en midlertidig afvigelse, ikke at opfylde de kriterier vedrørende gennemførelsen af reformen, der gælder for brug af strukturreformklausulen. Desuden er det på nuværende tidspunkt ikke muligt at vurdere, om de virkninger, regeringen skønner reformen vil få, er realistiske. Derfor er virkningerne af reformerne endnu ikke afspejlet i den påkrævede tilpasningssti i retning af den mellemfristede budgetmålsætning for 2017.

               (6)Litauen er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I sit stabilitetsprogram for 2016 planlægger regeringen en forbedring af den samlede saldo fra et underskud på 0,8 % af BNP i 2016 til et overskud på 0,9 % af BNP i 2019. Den strukturelle saldo forventes at blive midlertidigt forværret i 2016, før den når den mellemfristede budgetmålsætning - et underskud på 1 % af BNP i strukturelle termer - senest i 2017 og derefter bliver liggende over dette niveau. Tilpasningsstien inkluderer den systemiske pensionsreform i 2016, men afspejler ikke den planlagte strukturreform i 2017. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes den offentlige gældskvote at falde fra 39,9 % af BNP i 2016 til 35,7 % i 2019. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. De foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål fra og med 2018, er endnu ikke tilstrækkeligt præciseret. På basis af Kommissionens forårsprognose 2016 forventes strukturbalancen at ligge på -1,2 % af BNP i 2016, hvilket kan anses for at ligge tæt på den mellemfristede budgetmålsætning, og på -0,8 % af BNP i 2017, hvilket er over den mellemfristede budgetmålsætning. På grundlag af vurderingen af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 forventes Litauen at være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.

               (7)Et fald i befolkningen i den erhvervsaktive alder som følge af aldringen, ringe sundhedsresultater og markant nettoudvandring kan skade Litauens vækstpotentiale og dermed også dets fremtidige konvergensbestræbelser, samtidig med at pensions- og langtidsplejesystemernes bæredygtighed bringes i fare. Det anslås, at der vil være et samlet faldt på 35 % af befolkningen i den erhvervsaktive alder frem til 2030. Hvis denne udviklingstendens ikke vendes, vil det udgøre en fare for disponibiliteten af hensigtsmæssig arbejdskraft, bæredygtigheden i den langsigtede økonomiske vækst og socialsikringssystemerne, navnlig pensionssystemet.

               (8)De aktuelle demografiske tendenser understreger behovet for en omfattende pensionsreform i Litauen, hvori der tages fat om det nuværende pensionssystems bæredygtighed på mellemlang sigt og risiciene vedrørende dets tilstrækkelighed. Niveauet for fattigdom blandt ældre i Litauen er blandt de højeste i EU. Der er dog på nuværende tidspunkt ingen indekseringsmekanisme for de offentlige pensioner, og udgifterne til pensionsydelser fra socialsikringsordningen er forholdsvis lave. Regeringen har endnu ikke vedtaget planer om at indføre en indekseringsmekanisme, sammenkæde pensionsalderen med forventet levetid efter 2026 og forbedre den måde, hvorpå basisdelen af socialsikringspensionen finansieres.

               (9)Litauens sundhedsmæssige resultater er blandt de svageste i Den Europæiske Union. Navnlig er dødeligheden i befolkningen i aldersgruppen 20 til 64 år den højeste i EU, og det indvirker i høj grad på den potentielle disponible arbejdskraft og arbejdsproduktiviteten. Blandt sundhedssystemets svagheder kan bl.a. nævnes en for stor afhængighed af hospitalspleje og lave udgifter til forebyggelse og offentlig sundhed. Det er nødvendigt at imødegå de negative demografiske tendenser.

               (10)Det er vigtigt, at Litauen styrker investeringerne i menneskelig kapital for at afhjælpe nogle af de negative følger af den stadig mindre befolkning i den erhvervsaktive alder og støtte Litauens omstilling til en økonomi med højere værditilvækst. Selv om uddannelsesniveauet er blevet øget, er andelen af elever med utilstrækkelige grundlæggende færdigheder høj. Der bør fortsat gøres en indsats for at sikre undervisning af høj kvalitet, som er afgørende for at håndtere dårlige resultater og uddannelsesmæssige mangler. Desuden er der svagheder i kvaliteten af undervisningen i de videregående uddannelser og deres evne til at fremme innovation. Det fortsat lave niveau af deltagelse i voksenuddannelse er i færd med at undergrave indsatsen for at forbedre de menneskelige ressourcers kvalitet og øge produktiviteten. Der er tegn på en begyndende mangel på kvalificeret arbejdskraft i visse sektorer af økonomien. Mangelen på kvalificeret arbejdskraft forventes at blive endnu større i fremtiden. En kraftig lønstigning og en faldende produktivitetsvækst kan svække omkostningskonkurrenceevnen. Derfor er det vigtigt at forbedre uddannelsernes arbejdsmarkedsrelevans, strømline uddannelsessystemets struktur og finansiering, udvikle livslang læring og forbedre målretningen og effektiviteten i aktive arbejdsmarkedspolitikker. Litauen har taget skridt til at forbedre sine aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger og andre tjenester til støtte for arbejdssøgende, men for specifikke grupper, især langtidsledige og arbejdssøgende, der mangler nødvendige færdigheder, kan de stadig gøres mere målrettede. Udgifterne til effektive arbejdsmarkedsforanstaltninger er fortsat begrænsede, og de sociale sikkerhedsnet i Litauen er svage. Ca. 27 % af Litauens befolkning er i risiko for fattigdom eller social udstødelse, og indkomstforskellene er blandt de højeste i EU. Den litauiske regering har planer om at forbedre dækningen og tilstrækkeligheden af arbejdsløshedsunderstøttelse og social bistand, men den relevante lovgivning er endnu ikke vedtaget.

               (11)Parlamentet er i færd med at drøfte en omfattende gennemgang af arbejdsmarkedslovgivningen og den sociale model. Sigtet er at gøre arbejdsmarkedsforholdene mere smidige og skabe større sikkerhed, men den relevante lovgivning er endnu ikke vedtaget. Det er vigtigt at involvere arbejdsmarkedsparterne i gennemførelsen af reformen og sikre en mere omfattende social dialog.

               (12)Investeringerne er langsomt vokset siden starten på den økonomiske krise og vil i de kommende år blive støttet af EU's struktur- og investeringsfonde. Indførelsen og overtagelsen af ny teknologi har imidlertid ikke spredt sig til hele økonomien, og innovationen er beskeden, hvilket hæmmer produktivitetsvæksten. De private investeringer i forskning og innovation har også været beskedne, måske på grund af utilstrækkelige incitamenter for erhvervslivets forskning og innovation samt offentligt-privat samarbejde. En styrkelse af de private investeringer vil kunne mindske risiciene i forbindelse med Litauens afhængighed af EU's struktur- og investeringsfonde til offentlige investeringer i forskning og innovation. Det videregående uddannelsessystem har visse svagheder med hensyn til kvalitet og innovationsresultater og har kun en begrænset grad af samarbejde med udenlandske universiteter og forskningscentre. Forsknings- og innovationssystemet er opsplittet og kendetegnet ved overlapninger og dobbeltarbejde. Denne udformning forhindrer Litauen i at opnå den kritiske masse af forsknings- og udviklingskapacitet, der er nødvendig for at øge den innovative viden. Incitamenter til innovation og samarbejde mellem den akademiske verden og erhvervslivet må øges, bl.a. ved at udvikle og investere i menneskelige ressourcer, hvilket vil øge omfanget af teknologioverførsel til realøkonomien. Ved at forbedre de litauiske virksomheders begrænsede kapacitet til at absorbere ekstern viden og anvende den til kommercielle formål vil innovationsniveauet kunne øges.

               (13)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Litauens økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2016. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Litauen i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Litauen, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU ved på EU-plan at give input til kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1-3 nedenfor.

               (14)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået stabilitetsprogrammet, og dets holdning
                  9
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

               HENSTILLER, at Litauen i 2016 og 2017 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.Sikre, at afvigelsen fra den mellemfristede budgetmålsætning begrænses til den tilladte afvigelse i forbindelse med den systemiske pensionsreform i 2016 og 2017. Mindske skattebyrden for lavtlønnede ved at flytte skattebyrden over på andre kilder, som i mindre grad hæmmer væksten, og forbedre overholdelsen af skattereglerne, især i forbindelse med moms.

               2.Styrke investeringerne i menneskelig kapital og imødegå mangel på kvalifikationer ved at forbedre uddannelsernes arbejdsmarkedsrelevans, øge kvaliteten af undervisningen og udvikle mere aktive arbejdsmarkedspolitikker og voksenuddannelse. Styrke mekanismerne for social dialog. Forbedre sundhedssystemets effektivitet ved at styrke ambulant behandling, sygdomsforebyggelse og sundhedsfremme. Forbedre dækningen og tilstrækkeligheden af arbejdsløshedsunderstøttelse og social bistand.

               3.Træffe foranstaltninger til at styrke produktiviteten og forbedre indførelsen og overtagelsen af ny teknologi i hele økonomien. Forbedre koordineringen af innovationspolitikker og tilskynde til private investeringer, bl.a. ved at udvikle alternative finansieringsformer.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 335 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 og P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 83 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.