Avis juridique important

|

31978K1006

Kommissiones henstilling nr. 1006/78/EKSF af 18. maj 1978 om indførsel af en definitiv antidumpingtold for visse typer af forzinkede stålplader med oprindelse i Den tyske demokratiske Republik

EF-Tidende nr. L 131 af 19/05/1978 s. 0008 - 0009 den spanske specialudgave: Kapitel 11 bind 28 s. 0006  den portugisiske specialudgave: Kapitel 11 bind 28 s. 0006

++++   ( 1 ) EFT nr . L 114 af 5 . 5 . 1977 , s . 6 .   ( 2 ) EFT nr . L 352 af 31 . 12 . 1977 , s . 13 .   ( 3 ) EFT nr . C 19 af 24 . 1 . 1978 , s . 7 .   ( 4 ) EFT nr . L 50 af 22 . 2 . 1978 , s . 13 .   ( 5 ) Jf . Kommissionens meddelelse af 31 . december 1977 om basispriserne paa visse jern - og staalprodukter EFT nr . L 353 af 31 . 12 . 1977 , s . 1 .  KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr . 1006/78/EKSF  af 18 . maj 1978  om indfoerelse af en difinitiv antidumpingtold for visse typer af forzinkede staalplader med oprindelse i Den tyske demokratiske Republik  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR _  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab , saerlig artikel 74 og 86 ,  under henvisning til Kommissionens henstilling 77/329/EKSF af 15 . april 1977 om beskyttelse mod dumping , praemier eller subventioner fra lande , der ikke tilhoerer Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab ( 1 ) , som aendret ved henstilling nr . 3004/77/EKSF ( 2 ) , saerlig artikel 17 og 19 ,  under henvisning til udtalelse fra Det raadgivende Udvalg nedsat i henhold til henstilling 77/329/EKSF ,  ud fra foelgende betragtninger :  Kommissionen har modtaget en klage , der er indgivet paa den beroerte faellesskabsindustris vegne , og som indeholder beviser for forekomsten af dumping vedroerende visse typer af forzinkede staalplader med oprindelse i Den tyske demokratiske Republik og visse andre lande samt beviser for en deraf foelgende betydelig skade ;  da det fremgik af de modtagne oplysninger , at klagen kunne antages til behandling , og at det kunne blive noedvendigt at traeffe beskyttelsesforanstaltninger , underrettede Kommissionen officielt de beroerte importoerer og eksportoerer herom ; den offentliggjorde en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende om , at en undersoegelse vedroerende den paagaeldende import ( 3 ) ville blive paabegyndt ; herefter indledtes en undersoegelse af sagen i samarbejde med medlemsstaterne ;  da den foreloebige undersoegelse viste , at der forelaa dumping , samt at der forelaa tilstraekkeligt bevis for skade , og da der i Faellesskabets interesse kraevedes omgaaende handling , indfoerte Kommissionen ved henstilling nr . 359/78/EKSF ( 4 ) en midlertidig antidumpingtold paa importen af de paagaeldende produkter ;  efter paabegyndelsen af undersoegelsen , som blev tilendebragt efter fastsaettelsen af den midlertidige antidumpingtold , gav Kommissionen de beroerte parter lejlighed til at fremlaegge deres synspunkter ;  for saa vidt de beroerte parter imidlertid ikke benyttede sig af lejligheden til at fremlaegge deres synspunkter eller fremfoere deres argumenter , maatte Kommissionen basere sine konklusioner paa de foreliggende kendsgerninger ;  ved fastlaeggelse af omfanget af denne dumping har Kommissionen maattet tage hensyn til , at handelen med disse varer foregaar paa monopolitistiske eller monopollignende betingelser , at priserne fastsaettes af staten , og at det derfor ikke hensigtsmaessigt at foretage en noeje sammenligning mellem produkters eksportpris ved eksport til Faellesskabet og dets hjemmemarkedspris ;  derfor har Kommissionen besluttet at basere sine dumping-beregninger paa produktionskostningerne i et land , der anses for at vaere en af de mest effektive producenter af det paagaeldende produkt ifoelge de seneste offentliggjorte oplysninger ;  beregningerne af disse produktionsomkostninger er foretaget under skyldig hensyntagen til bl.a . : raavarer ( jernmalm , sinter , pellets , skrot , ferrolegeringer og andre jernholdige materialer og sintringsstoffer ) , energiomkostninger ( koks , braendselsolie , elektricitet ) , loenomkostninger , herunder ogsaa til social sikring , andre driftsomkostninger ( f.eks . vedligeholdelsesomkostninger og transportomkostninger ) og kapitalomkostninger , hvortil medregnedes et rimeligt beloeb for administration , salgsomkostninger og eventuelle andre omkostninger samt avance ;  denne beregning har bekraeftet , at de af Kommissionen offentliggjorte basispriser er rimelige ( 5 ) ;  priserne paa de i Faellesskabet importerede produkter , som er genstand for klagen , er blevet sammenlignet med disse basispriser ;  denne prissammenligning skete paa basis af prisen franko Faellesskabets graense , fortoldet ;  undersoegelsen har vist , at de paagaeldende produkter blev tilbudt i Faellesskabet til importpriser , der laa under basispriserne , og at der har fundet dumping sted med en margen svarende til denne prisforskel ;  hvad angaar skaden for den beroerte industrigren , viser de for Kommissionen forelagte oplysninger , at den samlede import i Faellesskabet af de paagaeldende produkter er oeget fra 61 038 tons til 93 299 tons fra 1974 og til og med de foerste 6 maaneder af 1977 , medens importen med oprindelse i Japan , Oestrig , Spanien , Sverige , Den tyske demokratiske Republik er steget fra 54 513 tons til 65 300 tons i loebet af samme periode , saaledes at importen har kunnet opnaa en markedsandel i Faellesskabet paa 6 % , i almindelighed , og 4 % for saa vidt angaar importvarer med oprindelse i Den tyske demokratiske Republik sammen med importvarer med oprindelse i Japan , Oestrig , Spanien og Sverige , som har indgaaet aftaler om staal med EKSF ;  Faellesskabets jern - og staalindustri befinder sig i en krisesituation praeget af et fald i produktionen af de paagaeldende produkter i loebet af perioden 1974-1977 i Faellesskabet , af en nedgang i beskaeftigelsen fra 780 000 til 720 000 i loebet af perioden 1974-1977 samt af forskellige arbejdsfordelingsordninger , hvorfor Faellesskabets jern - og staalindustri har haft faldende overskud eller alvorlige tab i de fleste af de beroerte virksomheder ;  importpriserne paa leverancer med oprindelse i Den tyske demokratiske Republik er betydelig lavere end Faellesskabets producenters allerede lave priser og forstaerker saaledes prisafmatningen i Faellesskabet ;  det fremgaar af den endelige konstatering af de faktiske forhold , at faellesskabsindustrien har lidt betydelig skade , eller at den , hvis der ikke var truffet midlertidige foranstaltninger , ville have lidt betydelig skade paa grund af importen af varer med oprindelse i Den tyske demokratiske Republik sammen med importen af varer fra Japan , Oestrig , Spanien og Sverige ;  i betragtning af den alvorlige situation , som Faellesskabets jern - og staalindustri befinder sig i , er det i Faellesskabets interesse noedvendigt at indfoere en definitiv anti-dumpingtold og definitivt at opkraeve det beloeb , der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig told ;  den definitive toldsats boer svare til forskellen mellem den af Kommissionen offentliggjorte basispris for det paagaeldende produkt og dets importpris i Faellesskabet under skyldig hensyntagen til en eventuel lavere vaerdi , som importoererne maatte paaberaabe sig , og paa tilfredsstillende maade paavise over for de kompetente nationale myndigheder _  VEDTAGET FOELGENDE HENSTILLING :  Artikel 1  1 . Der indfoeres en definitiv anti-dumpingtold paa foelgende produkter med oprindelse i Den tyske demokratiske Republik :   _ plader af staal , forzinkede eller paa anden maade elektrolytiske forzinkede ( galvaniserede )   _ position i den faelles toldtarif : 73.13 B IV c )   _ NIMEXE nr . 73.13-68 og 73.13-72  2 . Toldbeloebet er lig med forskellen mellem den faktiske pris ( basispris plus tillaeg ) ifoelge kontrakt , franko graense , fortoldet , og den faktiske pris ( basispris plus tillaeg ) , som sidst offentliggjordes af Kommissionen for dette produkt paa det tidspunkt , det overgik til fri omsaetning i Faellesskabet .  Toldbeloebet nedsaettes forholdsmaessigt , for saa vidt importoeren over for de kompetente nationale myndigheder godtgoer , at den i stk . 2 ovenfor naevnte prisforskel skyldes en lavere vaerdi som foelge af , at varernes kvalitet er ringere end den ringeste kvalitet , der er beskrevet i Kommissionens seneste offentliggoerelse af basispriser .  4 . Denne told skal opkraeves paa samme basis som toldafgifter .  Artikel 2  De beloeb , der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig told i henhold til bestemmelserne i henstilling nr . 359/78/EKSF for produkter med oprindelse i Den tyske demokratiske Republik , opkraeves definitivt i det omfang , de ikke overstiger den i denne henstilling fastsatte toldsats .  Artikel 3  Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne .  Den traeder i kraft for hver enkelt medlemsstats vedkommende paa datoen for offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 18 . maj 1978 .  Paa Kommissionens vegne  Wilhelm HAFERKAMP  Naestformand


Henstilling med henblik på rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, 2005-2006 til 2010-2011


Avis juridique important

|

31970H0124

70/124/EØF: Kommissionens henstilling af 22. december 1969 til Den Italienske Republik om tilpasning af det statslige handelsmonopol for salt (Kun den italienske udgave er autentisk)

EF-Tidende nr. L 031 af 09/02/1970 s. 0014 - 0016 den danske specialudgave: serie II bind VI s. 0025  den engelske specialudgave: serie II bind VI s. 0024

++++  KOMMISSIONENS HENSTILLING  af 22 . december 1969  til Den italienske Republik om tilpasning af det statslige handelsmonopol for salt   ( Teksten paa italiensk er den eneste autentiske )   ( 70/124/EOEF )  I  1 . Ved note af 24 . marts 1959 meddelte den italienske regering Kommissionen for Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , at natriumklorid ( havsalt , stensalt , kildesalt ) i Italien er genstand for statsligt handelsmonopol i den forstand , hvori udtrykket bruges i EOEF-traktatens artikel 37 .  I henhold til denne bestemmelse har medlemsstaterne pligt til gradvis at tilpasse de statslige handelsmonopoler , saaledes at enhver forskelsbehandling mellem medlemsstaternes statsborgere med hensyn til forsynings - og afsaetningsvilkaar er udelukket fra overgangsperiodens udloeb .  2 . Ved lov af 17 . juni 1942 nr . 907 ( som aendret ved lov af 11 . juli 1952 nr . 1641 ) forbeholdtes staten enhver form for produktion og salg paa italiensk omraade saavel som indfoersel af alle former for salt . Fra disse forskrifter undtages imidlertid oeerne Sicilien og Sardinien , de mindre nabooeer samt kommunerne Campione og Livigno . Amministrazione Autonoma dei Monopoli di Stato ( AAMS ) kan tillade at der goeres undtagelse fra forbudet mod privates produktion . Salget foregaar inden for AAMS's distributionsnet .  Med hensyn til skattesystemet maa det bemaerkes , at konsumsalt er belagt med en forbrugsafgift , mens industrisalt er fritaget for afgift .  3 . Siden 1958 har den italienske regering truffet visse forholdsregler med henblik paa at tilpasse dette monopol :  a ) Ved lov nr . 1085 af 19 . december 1958 og dernaest ved lov nr . 825 af 13 . juli 1965 blev der for konsumsalt saavel som for de oevrige produkter , som var genstand for et fiskalt monopol vedtaget princippet om at goere tariffen for detailsalg eksplicit : for hver salspris , der kraeves af leverandoeren af de naevnte produkter , skal stoerrelsen af forbrugsafgiften og de beloeb , der tillaegges AAMS som distributionsomkostninger og detailhandlerne som rabat ( det samlede beloeb udgoer salgsprisen til det koebende publikum ) fastsaettes ved lov og offentliggoeres . Leverandoererne er altsaa i stand til at fastsaette den endelige pris , hvortil deres produkter skal saelges ved at forlange en givet afstaaelsespris .  b ) Praesidentanordning nr . 390 af 9 . marts 1961 har som en fravigelse af anordningen af 1942 tilladt indfoersel i Italien af salt inden for graenserne af et aarligt kontingent paa 5 % af den indenlandske produktion . Endvidere er der ved lov nr . 519 af 5 . juli 1966 vedroerende industriens saltforsyning foretaget andre fravigelser hvad angaar indfoerselen af industrisalte . Den ordning , der for de forskellige typer salt fremgaar af disse bestemmelser , er foelgende :   - konsumsalt , der kommer fra de stater , der er medlemmer af EOEF , kan inden for graenserne af kontingentet indfoeres til personligt brug . AAMS's forudgaaende godkendelse er noedvendig , naar det drejer sig om maengder paa over 5 kilogram . Den tillades imidlertid ikke nogen fravigelse fra AAMS's monopol paa salg af konsumsalt , idet anordning af 9 . marts 1961 nemlig ( i § 5 ) bestemmer , at salg paa italiensk omraade , som er underkastet monopol , kun maa finde sted gennem monopolvirksomhedens salgsorganisation . Indfoersel af konsumsalt med henblik paa salg er altsaa betinget af , at produktet overdrages AAMS i kommission .   - Hvad angaar industrisalt , tillades brugerne direkte import uden maengdebegraensning . Importen er imidlertid - alt efter salttypen - betinget af AAMS's forudgaaende godkendelse samt af tilladelse fra ministeriet for udenrigshandel , eller blot af denne sidste tilladelse . Ifoelge forklaringer fra de italienske myndigheder er det eneste formaal med at kraeve tilladelse at undgaa enhver anvendelse af disse salte til menneskefoede . Afsaetning paa det italienske marked af de saaledes indfoerte produkter er fri .  4 . Det foerste kontingent ( for aaret 1961 ) blev ved ministeriel anordning af 16 . juni 1961 fastsat til 1 050 000 centner og blev udvidet hvert aar ; det naaede i 1966 op paa 2 111 930 centner . Imidlertid er disse kontingenter forblevet naesten helt ubenyttede , idet kun ubetydelige kvanta industrisalt er blevet indfoert . Den 29 . juli 1966 havde Kommissionen henstillet til Den italienske Republik at afskaffe disse kontingenter . Den italienske regering havde erklaeret sig enig i den af Kommissionen anbefalede foranstaltning , og den 11 . september 1967 havde den til Kommissionen oversendt et lovforslag i denne retning , som den kompetente administration lige havde forelagt det italienske statsraad til godkendelse . Den lovgivningsmaessige behandling af dette forslag er endnu ikke afsluttet .  5 . Kommissionen er af den opfattelse , at selv om de af den italienske regering hidtil trufne foranstaltninger betyder et stort skridt hen imod udelukkelse i den paagaeldende sektor af enhver forskelsbehandling mellem medlemsstaternes statsborgere med hensyn til forsynings - og afsaetningsvilkaar , er de endnu ikke tilstraekkelige til at naa det i artikel 37 fastsatte maal .  Da overgangsperioden naermer sig sin afslutning , er der nu grund til at vedtage de foranstaltninger , der goer det muligt at udelukke enhver forskelsbehandling mellem medlemsstaternes statsborgere med hensyn til forsynings - og afsaetningsvilkaar .  Formaalet med artikel 37 , som staar i afsnittet om frie varebevaegelser i kapitlet om ophaevelse af de kvantitative restriktioner mellem medlemsstaterne , er , fra overgangsperiodens udloeb og vedroerer de varer , der er underkastet et statsligt handelsmonopol  ( eller et tilsvarende monopol ) , at opnaa det samme resultat , som for de oevrige varers vedkommende opnaas ved anvendelse af artiklerne 30 til 34 , det vil sige frie varebevaegelser .  Dog er der blevet fastsat en anden fremgangsmaade for at naa dette resultat i de sektorer , der omfattes af statslige monopoler . Den gradvise tilpasning af dem er blevet bestemt for paa den ene side at tage hensyn til , at de produkter , der er underkastet monopol , for de paagaeldende medlemsstater voldte saerlige problemer , og for paa den anden side at undgaa , at ophaevelsen af de kvantitative restriktioner og af foranstaltninger med tilsvarende virkning inden for disse sektorer skulle forblive uden praktiske foelger . Det maatte nemlig frygtes , at liberaliseringen af samhandelen med hensyn til de produkter , der er underkastet monopol , ikke kan gennemfoeres , hvis monopolvirksomhederne i kraft af deres eneret til at importere , eksportere og afsaette visse produkter , frit kunne bestemme i hvilket omfang og paa hvilke vilkaar de produkter , der kommer fra de andre medlemsstater , kan indfoeres paa det indenlandske marked  ( eller omvendt i hvilket omfang de indenlandske varer kan udfoeres til de oevrige medlemsstater ) .  Det er af denne grund , at det i artikel 37 bestemmes , at fra overgangsperiodens udloeb er " enhver forskelsbehandling mellem medlemsstaternes statsborgere med hensyn til forsynings - og afsaetningsvilkaar udelukket " .  Det maa understreges , at artikel 37 ikke noejes med at foreskrive afvikling af den forskelsbehandling , som foelger direkte af de bestemmelser , der finder anvendelse paa de varer , der er underkastet monopol ; dette maal kunne , i mangel af en artikel om de statslige monopoler , naas ved andre bestemmelser i traktaten , saerlig ved dem , som forbyder afgifter med tilsvarende virkning som toldafgifter og foranstaltninger med tilsvarende virkning som kvantitative restriktioner . Hvad angaar de saerlige kendetegn ved de statslige monopoler og ved de restriktioner , de kan give anledning til , foelger det af det ovenfor sagte , at formaalet med " tilpasningen " - det vil sige at sikre " udelukkelse af enhver forskelsbehandling "  - er at udelukke , at der fra overgansperiodens udloeb stadig kan opstaa forskelsbehandling , som skyldes visse saerlige befoejelser , som monopolvirksomhederne har med hensyn til import og afsaetning paa deres marked eller eksport af visse varer .  Da det er disse maal , der fastsaettes i artikel 37 , paahviler det Italien at tilpasse monopolet paa salt foer overgangsperiodens udloeb , saaledes at de kan naas . Endvidere paahviler der Kommissionen , foruden dens almindelige pligt til at overvaage anvendelsen af traktaten , en pligt til i overensstemmelse med artikel 37 , stk . 6 at udfaerdige henstillinger vedroerende den naermere udformning af den i denne artikel omhandlede tilpasning .  I det foreliggende tilfaelde mener Kommissionen , at det i artikel 37 fastsatte maal ikke kan naas , saa laenge der vedblivende bestaar kvantitative restriktioner og saa laenge salget af konsumsalt paa det italienske marked er forbeholdt AAMS . Med hensyn til industrisalt er det af betydning at sikre , at importtilladelserne for saa vidt de rent faktisk er noedvendige for at hindre skattebesvigelser , gives automatisk uden ophold .  Af disse grunde forekommer det Kommissionen , at den bedste loesning til at naa det af artikel 37 fastsatte maal , - fordi loesningen er effektiv oejeblikkelig - bestaar i at ophaeve de ovennaevnte kvantitative restriktioner og AAMS's eneret paa salg af salt samt i automatisk og uden ophold at give enhver importtilladelse vedroerende industrisalt .  6 . Monopolet paa konsumsalt har karakter af et fiskalt monopol . I medfoer af EOEF-traktatens artikel 90 , stk . 2 er virksomheder , som har karakter af et fiskalt monopol , underkastet traktatens bestemmelser , navnlig konkurrencereglerne , i det omfang , anvendelsen af disse bestemmelser ikke hindrer opfyldelsen af de saerlige opgaver , som er betroet dem . Udviklingen af samhandelen maa ikke paavirkes i et saadant omfang , at det strider mod Faellesskabets interesse .  Kommissionen er af den opfattelse , at saltmonopolets fiskale funktion ikke retfaerdiggoer opretholdelsen af de kvantitative restriktioner for importen og af restriktionerne vedroerende afsaetningen . Ved i 1958 at vedtage et system , der goer detailsalgspriserne explicitte , og ved saaledes at skabe et direkte og konstant forhold mellem hver salgspris og hver afstaaelsespris havde den italienske regering allerede beroevet monopolets fiskale karakter en stor del af dets betydning , for da den skattekvota som svarer til en givet salgspris , er fastsat paa forhaand , er skattemyndighedernes mulighed for at faa den maksimale skatteindtaegt ud af salget af hvert produkt - og heri bestaar i det vaesentlige , som man har set , skattevaesenets maal - blevet begraenset i tilsvarende grad . Under disse omstaendigheder forekommer det muligt at gennemfoere monopolets fiskale funktion ved ganske enkelt at anvende en forbrugsafgift .  II  Af disse grunde henstiller Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber til Den italienske Republik , at den i overensstemmelse med EOEF-traktatens artikel 37 traeffer foelgende foranstaltninger :  1 . ophaever enhver kvantitativ restriktion for importen af salt .  2 . goer det muligt , at der frit kan foretages alle de handlinger , der er noedvendige med henblik paa afsaetning af konsumsalt , der kommer fra de andre medlemsstater , paa det italienske marked . Til dette formaal , saerlig :   - goer det muligt for leverandoererne i de andre medlemsstater at oprette deres eget engroshandelsnet i Italien og at foere lagre der ;   - goer det muligt , at priserne paa de varer , der kommer fra de andre medlemsstater , kan aftales frit mellem saelgere og koebere i de forskellige afsaetningsled ;   - goer det huligt for leverandoererne i de andre medlemsstater frit at goere reklame for deres varer ;   - traeffer alle noedvendige foranstaltninger for at sikre detailhandlernes kommercielle uafhaengighed over for de offentlige myndigheder .  3 . Drager omsorg for , at importtilladelserne vedroerende industrisalt , for saa vidt de viser sig at vaere virkelig noedvendige for at hindre skattebesvigelser , gives automatisk og uden ophold .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 22 . december 1969 .  Paa Kommissionens vegne  Jean REY  Formand


Avis juridique important

|

31979K0935

Kommissionens henstilling nr. 935/79/EKSF af 8. maj 1979 om indførelse af en endelig antidumpingtold på visse profiler af jern og stål, herunder U-, I- og H-profiler, kun varmtvalsede eller strengpressede, med oprindelse i Spanien men indført fra et andet tredjeland

EF-Tidende nr. L 117 af 12/05/1979 s. 0016 - 0018

++++   ( 1 ) EFT nr . L 114 af 5 . 5 . 1977 , s . 6 .   ( 2 ) EFT nr . L 352 af 31 . 12 . 1977 , s . 13 .   ( 3 ) EFT nr . L 21 af 30 . 1 . 1979 , s . 14 .   ( 4 ) Jt . Kommissionens meddelelse af 31 . 12 . 1977 om basispriserne for visse jern - og staalprodukter ( EFT nr . L 353 af 31 . 12 . 1977 , s . 1 ) , aendret ved meddelelse af 1 . 4 . 1978 ( EFT nr . L 87 af 1 . 4 . 1978 , s . 4 ) , 13 . 5 . 1978 ( EFT nr . L 126 af 13 . 5 . 1978 , s . 6 ) , 5 . 7 . 1978 ( EFT nr . L 183 af 5 . 7 . 1978 , s . 3 ) og 30 . 12 . 1978 ( EFT nr . L 372 af 30 . 12 . 1978 , s . 2 ) .   ( 5 ) EFT nr . L 203 af 27 . 7 . 1978 , s . 28 .   ( 6 ) EFT nr . L 372 af 30 . 12 . 1978 , s . 1 .   ( 7 ) EFT nr . C 78 af 24 . 3 . 1979 , s . 2 .   ( 8 ) EFT nr . L 37 af 13 . 2 . 1979 , s . 21 .   ( 9 ) EFT nr . L 99 af 21 . 4 . 1979 , s . 31 .  KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr . 935/79/EKSF  af 8 . maj 1979  om indfoerelse af en endelig antidumpingtold paa visse profiler af jern og staal , herunder U - , I - og H-profiler , kun varmtvalsede eller strengpressede , med oprindelse i Spanien men indfoert fra et andet tredjeland  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR _  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul - og Saalfaellesskab , saerlig artikel 74 og 86 ,  under henvisning til Kommissionens henstilling 77/329/EKSF om beskyttelse mod dumping , praemier eller subventioner fra lande , der ikke tilhoerer Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab ( 1 ) , aendret ved henstilling nr . 3004/77/EKSF ( 2 ) og nr . 158/79/EKSF ( 3 ) , saerlig artikel 17 og 19 ,  under henvisning til udtalelse fra Det raadgivende Udvalg , som er nedsat i henhold til henstilling 77/329/EKSF , og  ud fra foelgende betragtninger :  Faellesskabet har offentliggjort basispriser ( 4 ) , fastsat paa grundlag af de laveste normale priser eller produktionsomkostninger i det eller de leverandoerlande , hvor konkurrencevilkaarene er normale , hvilke normale priser omfatter transport - og forsikringsomkostninger samt fortoldning ;  da Faellesskabet havde konstateret , at spanske , sydafrikanske , japanske , ungarske og tjekkoslovakiske eksportoerer af de i artikel 1 i denne henstilling naevnte produkter foerte en underbudspolitik i forhold til disse basispriser , og at dette medfoerte betydelig skade , havde det ved henstilling nr . 1758/78/EKSF ( 5 ) , aendret ved henstilling nr . 3140/78/EKSF ( 6 ) , indfoert en endelig antidumpingtold paa de paagaeldende produkter ;  i 1978 blev der mellem Faellesskabet og de vigtigste leverandoerlande , herunder Spanien , indgaaet en raekke arrangementer om handelen med jern - og staalprodukter , og Kommissionen fandt denne loesning tilfredsstillende ;  under disse omstaendigheder havde Kommissionen ved henstilling nr . 1758/78/EKSF suspenderet den endelige antidumpingtold ;  disse arrangementer udloeb den 31 . december 1978 og blev for de fleste leverandoerlandes vedkommende fornyet , medens arrangementet med Spanien ikke fornyedes , og Kommissionen genoptog derfor undersoegelsen ( 7 ) ;  da den foreloebige undersoegelse viste , at der fandt dumping sted , samt at der forelaa tilstraekkeligt bevis for skade , og da der i Faellesskabets interesse kraevedes omgaaende handling , indfoerte Kommissionen ved henstilling nr . 267/79/EKSF ( 8 ) en midlertidig antidumpingtold paa indfoersel af de paagaeldende produkter ;  ved undersoegelsen , som blev suppleret efter indfoerelsen af den midlertidige antidumpingtold , gav Kommissionen de beroerte parter lejlighed til skriftligt at fremlaegge deres synspunkter og gav de direkte implicerede parter , som anmodede herom , lejlighed til mundtligt at fremfoere deres synspunkter ;  for saa vidt de beroerte parter imidlertid ikke har benyttet sig af lejligheden til at goere deres synspunkter gaeldende eller fremfoere deres argumenter vedroerende de vaesentlige punkter i sagen , maatte Kommissionen drage sine konklusioner paa grundlag af de foreliggende kendsgerninger ;  under disse omstaendigheder baserede Kommissionen dumpingberegningerne paa basispriserne , som er beregnet paa grundlag af produktionsomkostningerne i et land , der anses for at vaere en af de mest effektive producenter af det paagaeldende produkt ; disse omkostninger blev fastlagt paa grundlag af de senest offentliggjorte oplysninger , der foreligger ;  ved beregningerne af disse produktionsomkostninger blev der taget hensyn til bl.a . raavarer ( herunder jernmalm , sinter , pellets , skrot , ferrolegeringer og andre jernholdige sintringsstoffer ) energiomkostninger ( koks , braendselsolie , elektricitet ) , loenomkostninger , herunder ogsaa omkostninger til social sikring , andre driftsomkostninger ( herunder vedligeholdelses - og transportomkostninger ) og kapitalomkostninger , hvortil foejedes et rimeligt beloeb til daekning af administrations - og salgsomkostninger samt eventuelle andre omkostninger og avance ;  de spanske hjemmemarkedspriser , som Kommissionen har kendskab til , er i oevrigt en bekraeftelse paa , at disse basispriser er rimelige ;  importpriserne paa de i Faellesskabet indfoerte produkter , som er genstand for klagen , blev sammenlignet med disse basispriser ;  denne prissammenligning fandt sted paa grundlag af prisen " franko Faellesskabets graense , fortoldet " ;  undersoegelsen viste , at de paagaeldende produkter ved indfoersel i Faellesskabet blev tilbudt til priser , der laa under basispriserne , og at der der fandt dumping sted med en margen svarende til denne prisforskel ;  med hensyn til den skadelige indvirkning paa Faellesskabets produktion fremgaar det af de beviser , der er forelagt Kommissionen , at medens Faellesskabets indfoersel af de paagaeldende produkter er steget fra i alt 347 000 t i 1974 til 517 000 t i 1977 , er importen med oprindelse i Spanien steget fra ca . 32 000 t til 259 000 t i samme periode ; den samlede indfoersel i Faellesskabet repraesenterer dermed en markedsandel paa 10,3 % , og indfoerselen med oprindelse i Spanien en markedsandel paa 5,1 % ; i 1978 blev importudviklingen paavirket af anvendelsen af antidumpingforanstaltninger og indgaaelsen af arrangementer om handelen med jern - og staalprodukter mellem Faellesskabet og de fleste af leverandoerlandene ; ikke desto mindre kunne Spanien opretholde en betydelig markedsandel , som i foerste halvaar af 1978 udgjorde 3,8 % ; desuden befinder Faellesskabets jern - og staalindustri sig i en krisesituation praeget af en nedgang i leveringerne i Faellesskabet af de paagaeldende produkter paa omkring 15 % mellem 1974 og 1978 samt af afskedigelser og arbejdstidsnedsaettelse i de beroerte virksomheder svarende til et fald i antallet af beskaeftigede fra 780 000 til 675 000 i samme periode ; endelig er der inden for staalindustrien konstateret nedsat fortjeneste eller alvorlige tab i de fleste af de beroerte virksomheder ;  prisen ved indfoersel i Faellesskabet af de paagaeldende produkter med oprindelse i Spanien har vaeret vaesentligt lavere end salgsprisen i Faellesskabet for tilsvarende staalprodukter fremstillet af den europaeiske industri ; denne underbydning har forhindret de europaeiske producenter i at opnaa de vejledende priser ;  det fremgaar af den endelige konstatering af de faktiske forhold , at Faellesskabets industri har lidt betydelig skade , eller at den , hvis der ikke var truffet midlertidege foranstaltninger , ville have lidt betydelig skade paa grund af indfoersel med oprindelse i Spanien samt indfoersel med oprindelse i Ungarn , Japan , Den sydafrikanske Republik og Tjekkoslovakiet , som har indgaaet arrangementer om staal med Faellesskabet ;  der er imidlertid indgaaet visse arrangementer mellem Faellesskabet og Spanien med hensyn til den direkte indfoersel af jern - og staalprodukter ;  disse arrangementer , som Faellesskabet har fundet tilfredsstillende , har gjort det muligt ved henstilling nr . 787/79/EKSF at ophaeve den midlertidige antidumpingtold paa direkte indfoersel ( 9 ) ;  arrangementet med Spanien indeholder imidlertid ingen bestemmelser vedroerende indirekte indfoersel , der saaledes som erfaringerne fra 1978 viser , isaer hvad angaar Spanien , kan bringe ligevaegten i hele prissystemet i fare til skade baade for de europaeiske producenter og for producenterne i de andre leverandoerlande , som har fornyet arrangementerne om handelen med jern - og staalprodukter ;  i betragtning af den alvorlige situation , som Faellesskabets jern - og staalindustri befinder sig i , er det af hensyn til Faellesskabets interesser noedvendigt at indfoere en endelig antidumpingtold paa den indirekte indfoersel og endeligt at opkraeve de beloeb , der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig told ;  den endelige told boer svare til forskellen mellem den af Kommissionen offentliggjorte basispris for de paagaeldende produkter og prisen ved indfoersel i Faellesskabet under hensyntagen til en eventuel lavere vaerdi , som importoererne maatte goere gaeldende og paa tilfredsstillende maade paavise over for de kompetente nationale myndigheder _  RETTET FOELGENDE HENSTILLING :  Artikel 1  1 . Der indfoeres endelig antidumpingtold paa foelgende produkter med oprindelse i Spanien og som indfoeres fra et andet tredjeland :  Position i den   * Varebeskrivelse  faelles toldtarif  73.11 A I * Profiler af jern og staal , herunder   ( NIMEXE-nummer * U - , I - og H-profiler , kun varmtval -  73.11-11 , 12 , 14 og 16 ) * sede eller strengpressede  2 . Denne told er lig med forskellen mellem den faktiske kontraherede pris ( basispris plus tillaeg ) fastsat franko graense , fortoldet , og den seneste af Kommissionen offentliggjorte faktiske pris ( basispris plus tillaeg ) for produktet ved dets overgang til fri omsaetning i Faellesskabet .  3 . Toldbeloebet boer imidlertid nedsaettes i det omfang importoeren over for de kompetente nationale myndigheder godtgoer , at den i stk . 2 naevnte prisforskel skyldes en lavere vaerdi som foelge af , at produkternes kvalitet er ringere end den ringeste kvalitet , der er beskrevet i Kommissionens seneste offentliggoerelse af basispriser .  4 . Antidumpingtolden opkraeves efter samme fremgangsmaade som anden told .  Artikel 2  De beloeb , der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig told i medfoer af henstilling nr . 267/79/EKSF for produkter med oprindelse i Spanien men indfoert fra et andet tredjeland , opkraeves endeligt i det omfang , de ikke overstiger den told , der er fastsat i denne henstilling .  Artikel 3  Uanset bestemmelserne i artikel 1 og 2 opkraeves den endelige antidumpingtold ikke , og de beloeb , der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig told , opkraeves ikke endeligt , men refunderes efter anmodning fra den paagaeldende importoer , for saa vidt angaar leverancer til skibsvaerfter inden for Faellesskabet .  Artikel 4  Denne henstilling meddeles medlemsstaterne .  Den traeder i kraft for hver enkelt medlemsstat paa datoen for offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabets Tidende .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 8 . maj 1979 .  Paa Kommissionens vegne  Etienne DAVIGNON  Medlem af Kommissionen


title: Kommissionens henstilling (EU) 2016/1319 af 29. juli 2016 om ændring af henstilling 2006/576/EF for så vidt angår deoxynivalenol, zearalenon og ochratoksin A i dyrefoder (EØS-relevant tekst)

text:
                  2.8.2016

                  DA

                  Den Europæiske Unions Tidende

                  L 208/58

            KOMMISSIONENS HENSTILLING (EU) 2016/1319
      af 29. juli 2016
      om ændring af henstilling 2006/576/EF for så vidt angår deoxynivalenol, zearalenon og ochratoksin A i dyrefoder
      (EØS-relevant tekst)
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Ved Kommissionens henstilling 2006/576/EF (1) fastsættes vejledende værdier for deoxynivalenol, zearalenon, ochratoksin A, fumonisiner B1+B2 og T-2 og HT-2-toksin i fodermidler og foderblandinger.

                  (2)

                  Det aktuelle vejledende niveau for deoxynivalenol i foder til hunde er 5 mg/kg. Af oplysninger modtaget for nylig for så vidt angår toksiciteten af deoxynivalenol i foder til hunde og EFSA-udtalelse om deoxynivalenol i foder (2) fremgår, at det aktuelle vedledende niveau ikke giver tilstrækkelige garantier med hensyn til dyresundhed for hunde, og det vejledende niveau for deoxynivalenol i foder til hunde bør derfor sænkes.

                  (3)

                  Under hensyntagen til oplysninger modtaget for nylig for så vidt angår toksiciteten af zearalenon i foder til katte og hunde bør der fastsættes et vejledende niveau for zearalenon i foder til katte og hunde for at give garantier med hensyn til dyresundhed for katte og hunde, idet der afventes en ajourført risikovurdering, som skal udføres af EFSA, om de mulige dyresundhedsmæssige risici som følge af forekomsten af zearalenon i foder.

                  (4)

                  Under hensyntagen til oplysninger modtaget for nylig for så vidt angår toksiciteten af ochratoksin A i foder til katte og hunde og EFSA-udtalelse om ochratoksin A i foder (3) bør der fastsættes et vejledende niveau for ochratoksin A i foder til katte og hunde for at give garantier med hensyn til dyresundhed for katte og hunde.

                  (5)

                  Af hensyn til læsbarheden af bestemmelserne i henstillingen er det hensigtsmæssigt at erstatte bilaget til henstillingen med et nyt bilag —

            VEDTAGET DENNE HENSTILLING:
      Bilaget til henstilling 2006/576/EF erstattes af bilaget til nærværende henstilling.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 2016.

               På Kommissionens vegne

            Vytenis ANDRIUKAITIS

               Medlem af Kommissionen

         (1)  Kommissionens henstilling 2006/576/EF af 17. august 2006 om forekomst af deoxynivalenol, zearalenon, ochratoksin A, T-2 og HT-2 samt fumonisiner i produkter til foderbrug (EUT L 229 af 23.8.2006, s. 7).

         (2)  Udtalelse fra Ekspertpanelet for Forurenende Stoffer i Fødevarekæden på anmodning fra Kommissionen om deoxynivalenol (DON) som uønsket stof i dyrefoder http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/73.

         (3)  Udtalelse fra Ekspertpanelet for Forurenende Stoffer i Fødevarekæden på anmodning fra Kommissionen om ochratoksin A (OTA) som uønsket stof i dyrefoder http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/101.

         BILAG

            VEJLEDENDE GRÆNSEVÆRDIER

                     Mykotoksin

                     Produkter til foderbrug

                     Vejledende grænseværdi i mg/kg (ppm), beregnet ved et vandindhold på 12 %

                     Deoxynivalenol

                     Fodermidler (*)

                                 —

                                 Korn og kornprodukter (**), undtagen majsbiprodukter

                     8

                                 —

                                 Majsbiprodukter

                     12

                     Foderblandinger, undtagen

                     5

                                 —

                                 foderblandinger til svin

                     0,9

                                 —

                                 foderblandinger til kalve (< 4 måneder), lam, gedekid og hunde

                     2

                     Zearalenon

                     Fodermidler (*)

                                 —

                                 Korn og kornprodukter (**), undtagen majsbiprodukter

                     2

                                 —

                                 Majsbiprodukter

                     3

                     Foderblandinger til:

                                 —

                                 smågrise, gylte (ungsøer), hundehvalpe, kattekillinger samt hunde og katte til reproduktion

                     0,1

                                 —

                                 voksne hunde og katte, undtagen til reproduktion

                     0,2

                                 —

                                 søer og slagtesvin

                     0,25

                                 —

                                 kalve, malkekøer, får (herunder lam) og geder (herunder gedekid)

                     0,5

                     Ochratoksin A

                     Fodermidler (*)

                                 —

                                 Korn og kornprodukter (**)

                     0,25

                     Foderblandinger til:

                                 —

                                 svin

                     0,05

                                 —

                                 fjerkræ

                     0,1

                                 —

                                 katte og hunde

                     0,01

                     Fumonisin B1 + B2

                     Fodermidler (*)

                                 —

                                 majs og majsprodukter (***)

                     60

                     Foderblandinger til:

                                 —

                                 svin, heste (Equidae), kaniner og selskabsdyr

                     5

                                 —

                                 fisk

                     10

                                 —

                                 fjerkræ, kalve (< 4 måneder), lam og gedekid

                     20

                                 —

                                 voksne drøvtyggere (> 4 måneder) og mink

                     50

                     T-2 + HT-2-toksin

                     Foderblandinger til katte

                     0,05

            (*)  Der skal især fokuseres på korn og kornprodukter, som gives som foder direkte til dyrene, så anvendelsen heraf i en dagsration ikke medfører, at dyret eksponeres for et højere niveau af de pågældende mykotoksiner end de eksponeringsniveauer, der følger af, at der udelukkende anvendes fuldfoder i en dagsration.

            (**)  Udtrykket »korn og kornprodukter« omfatter ikke blot de fodermidler, der er opført under punkt 1 »Korn samt biprodukter heraf«, i listen over fodermidler i del C i bilaget til Kommissionens forordning (EU) nr. 68/2013 af 16. januar 2013 om fortegnelsen over fodermidler (EUT L 29 af 30.1.2013, s. 1), men også andre fodermidler af korn, navnlig korn som grøntfoder og grovfoder.

            (***)  Udtrykket »majs og majsprodukter« omfatter ikke blot de fodermidler, der er opført under punkt 1 »Korn samt biprodukter heraf«, i listen over fodermidler i del C i bilaget til forordning (EU) nr. 68/2013, men også andre fodermidler af korn, navnlig korn som grøntfoder og grovfoder.


title: Den Europæiske Centralbanks henstilling af 5. juni 2009 til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Banka Slovenije (ECB/2009/12)

text:
               11.6.2009

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 132/1

      DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS HENSTILLING

   af 5. juni 2009
   til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Banka Slovenije
   (ECB/2009/12)
   2009/C 132/01
   STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —
   under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 27.1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og de nationale centralbanker revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB's Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union.

               (2)

               Mandatet for de nuværende eksterne revisorer for Banka Slovenije udløber efter revision for regnskabsåret 2008. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2009.

               (3)

               Banka Slovenije har valgt Deloitte revizija d.o.o som sine eksterne revisorer for regnskabsårene 2009 til 2011, —

         VEDTAGET FØLGENDE HENSTILLING:
   Det henstilles, at Deloitte revizija d.o.o. udnævnes til eksterne revisorer for Banka Slovenije for regnskabsårene 2009 til 2011.

      Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 5. juni 2009.

            Formand for ECB

         Jean-Claude TRICHET


Avis juridique important

|

32003H0023

Henstilling nr. 23 af 29. oktober 2003 om behandlingen af pensionsansøgninger (EØS-relevant tekst)

EU-Tidende nr. L 104 af 08/04/2004 s. 0125 - 0126

Henstilling nr. 23af 29. oktober 2003om behandlingen af pensionsansøgninger(EØS-relevant tekst)(2004/326/EF)DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS ADMINISTRATIVE KOMMISSION FOR VANDRENDE ARBEJDSTAGERES SOCIALE SIKRING -under henvisning til artikel 81, litra a), i Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71(1) i henhold til hvilken Den Administrative Kommission har til opgave at behandle ethvert administrativt og fortolkningsmæssigt spørgsmål, der opstår i forbindelse med forordning (EØF) nr. 1408/71 og Rådets forordning (EØF) nr. 574/72(2),under henvisning til artikel 81, litra c), i henhold til hvilken det er Den Administrative Kommissions pligt at fremme og udvikle samarbejdet mellem medlemsstaterne inden for social sikring,under henvisning til artikel 81, litra d), i henhold til hvilken det er Den Administrative Kommissions pligt at fremme og udvikle samarbejdet mellem medlemsstaterne gennem en modernisering af proceduren for udvekslingen af oplysninger,under henvisning til artikel 36 til 38, artikel 41 til 43, artikel 45 til 47, artikel 49, 90 og 111 i Rådets forordning (EØF) nr. 574/72, der indeholder bestemmelser om behandlingen af en pensionsansøgning, ogud fra følgende betragtninger:(1) Af hensyn til de berørte personer skal behandlingen af ansøgningerne udføres hurtigt og uden unødig forsinkelse.(2) Ved afgørelse nr. 182 af 13. december 2000 udarbejdede Den Administrative Kommission fælles rammer for indsamlingen af data om behandling af pensionsansøgninger.(3) Inden for disse rammer satte Den Tekniske Kommission gang i en debat mellem medlemsstaterne med det formål at undersøge anvendelsen af god praksis med henblik på at reducere sagsbehandlingstiden for pensionsansøgninger.(4) Ved denne debat blev der udpeget en række problemer, der forhindrer behandlingen af pensionsansøgninger samt en række foranstaltninger, der kunne gennemføres for at afhjælpe disse problemer.(5) Nogle af disse foranstaltninger vedrørende organisationen af de nationale institutioner og ressourcetildelingen til disse hører udelukkende ind under medlemsstaternes kompetence, og Den Administrative Kommission kan kun udstede henstillinger -HENSTILLER:over for medlemsstaterne, for så vidt angår organisatoriske spørgsmål og anvendelsen af de menneskelige og materielle ressourcer, der er til deres rådighed, at de træffer de nødvendige forholdsregler for at sikre den bedst mulige behandling af pensionsansøgninger i forbindelse med forordning (EØF) nr. 1408/71, navnlig:1. at de stiller menneskelige ressourcer og it-udstyr i tilstrækkeligt omfang til rådighed med det særlige formål at behandle ansøgninger i forbindelse med forordning (EØF) nr. 1408/712. at man på baggrund af det nationale systems særlige struktur og forhold finder frem til den bedste måde til behandling af ansøgninger i forbindelse med forordning (EØF) nr. 1408/71, hvilket f.eks. kunne ske gennem centralisering, også selv om den nationale administration befinder sig på et decentraliseret niveau, eller ved at sørge for, at ansøgninger behandles af et særligt nationalt eller regionalt organ, der er udpeget til dette formål, eller ved at oprette særlige afdelinger på det for ansøgeren nærmeste niveau3. at de sørger for dels, at det sagsbehandlende personale, der skal være ansvarligt for behandlingen af fællesskabsrelaterede ansøgninger, har særlig uddannelse inden for de gældende fællesskabsbestemmelser og de redskaber, der skal bruges (blanketter, pc'er, telematik, osv.), dels, at der tilrettelægges foranstaltninger, som medvirker til at gøre ledelsen og sagsbehandlere mere bevidste om EU-aspekterne af deres institutions arbejde og procedurerne for tilsyn med behandlingen af fællesskabsrelaterede ansøgninger4. at de fremmer oprettelsen af partnerskaber mellem deres egne institutioner og institutionerne i de andre medlemsstater, f.eks. ved at anvende nationale kontaktpersoner, der er specialiseret i forbindelser med bestemte medlemsstater, og udarbejder en liste (indeholdende navne, emner, post- og e-mail-adresser, telefon- og faxnumre), der eventuelt kunne gøres tilgængelig på Circa-serveren.Giuseppe MiccioFormand for Den Administrative Kommission(1) EFT L 149 af 5.7.1971, s. 2.(2) EFT L 74 af 27.3.1972, s. 1.


Avis juridique important

|

52000DC0549

Henstilling med henblik på Rådets henstilling om gennemførelsen af medlemsstaternes beskæftigelsespolitik  /* KOM/2000/0549 endelig udg. */

Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING OM GENNEMFØRELSEN AF MEDLEMSSTATERNES BESKÆFTIGELSESPOLITIK(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSEI februar 2000 vedtog Rådet i henhold til traktatens artikel 128, stk.  4, det første sæt henstillinger om gennemførelsen af medlemsstaternes beskæftigelsespolitik. Formålet var at flytte fokus i den politiske indsats over på nogle bestemte prioriterede områder og støtte medlemsstaterne med råd og vejledning i forbindelse med gennemførelsen af retningslinjerne for beskæftigelsen.Medlemsstaternes nationale handlingsplaner, som de indsendte i maj, giver et klart billede af, hvordan det første sæt henstillinger er blevet ført ud i praksis. Dette års erfaring viser, at henstillingerne har haft en nyttig virkning, idet de har fået medlemsstaterne til at fokusere på de aspekter af arbejdsmarkedet, hvor et resultatmæssigt underskud i forhold til andre EU-lande kunne konstateres.Nærværende henstilling baserer sig på resultaterne af Kommissionens gennemgang af de nationale handlingsplaner. Den indgår i en pakke omfattende både den fælles beskæftigelsesrapport for år 2000, som indeholder en detaljeret fremstilling af de resultater, Kommissionen nåede frem til, og Rådets forslag til afgørelse om retningslinjer for beskæftigelsen for 2001. Kommissionen har omhyggeligt sørget for, at der er sammenhæng mellem beskæftigelsesretningslinjerne og de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik.Henstillingen kortlægger de vigtigste arbejdsmarkedsmæssige udfordringer, medlemsstaterne står over for, og anbefaler passende fremgangsmåder inden for rammerne af den europæiske beskæftigelsesstrategi for at hjælpe medlemsstaterne med at klare udfordringerne så effektivt som muligt.Dette års henstillinger afviger fra sidste års på forskellige punkter, idet de tager i betragtning:*for det første, i hvilket omfang medlemsstaterne har reageret på henstillingerne, set i lyset af de særlige vilkår, der gør sig gældende på deres respektive arbejdsmarkeder*for det andet, hvordan Luxembourg-processen er forløbet, navnlig på baggrund af konklusionerne fra Det Europæiske Råds møder i Lissabon og Feira, som betonede, hvor vigtigt det er for opbygningen af en vidensbaseret økonomi, at der føres en aktiv arbejdsmarkedspolitik.Medlemsstaternes reaktion på henstillingerne var generelt positive om end noget ujævne, hvilket er udtryk for, at de ikke er lige langt fremme med gennemførelsen af beskæftigelsesretningslinjerne og med at bringe deres arbejdsmarkedspolitik i overensstemmelse med disse. Ved gennemgangen af de individuelle henstillinger er der blevet taget nøje hensyn til disse forskelle. Kommissionen har tre muligheder at vælge imellem:(1) Henstillingen opretholdes, fordi medlemsstaternes indsats for at føre dem ud i livet har været klart utilstrækkelig.(2) Henstillingen revideres for at tage højde for de fremskridt, medlemsstaten har gjort, og suppleres med en opfordring til at iværksætte foranstaltninger eller til nøje at følge udviklingen og evaluere virkningen. Dette vil være den rimelige løsning i de tilfælde, hvor medlemsstaten kun delvis har efterlevet henstillingen, og der er behov for en yderligere indsat, eller hvor der er blevet udarbejdet en helhedsplan, hvis resultater dog først vil blive synlige på mellemlangt eller langt sigt.(3) Henstillingen trækkes tilbage, fordi medlemsstatens foranstaltninger er tilstrækkelige.De fleste af de 52 henstillinger er blevet opretholdt, enten som de er, eller i en ændret udgave, fordi de ikke lader sig gennemføre inden for den fastsatte tidsramme på et år, og fordi det er nødvendigt at overvåge de fremskridt, der gøres, og evaluere virkningen på mellemlangt og langt sigt. Otte henstillinger er blevet taget af bordet, fordi medlemsstaternes initiativer som beskrevet i de nationale handlingsplaner for beskæftigelsen havde haft den fornødne virkning, og der var blevet gjort betydelige fremskridt. Der er tale om henstillingerne om:*servicesektoren og dens jobskabelsespotentiale i Belgien, Tyskland, Irland og Italien*behovet for at lette de administrative byrder for virksomheder i Spanien*forbedring af det statistiske overvågningssystem i Tyskland og Det Forenede Kongerige*fremme af partnerskaber på arbejdsmarkedet i Frankrig.Endvidere er der blevet tilføjet nye henstillinger under hensyntagen til to nye emner, som i stigende grad tiltrækker sig politisk opmærksomhed i en tid med sociale og økonomiske forandringer, og hvor virkningerne af det vidensbaserede samfund begynder at lade sig mærke med stadig større tydelighed:*Den strategiske tilgang til søjlerne. På trods af de store bestræbelser, der er blevet udfoldet for at virkeliggøre retningslinjerne for beskæftigelsen, er der stadig mange medlemsstater, der ikke har formuleret en sammenhængende plan for, hvordan de vil udvikle og gennemføre beskæftigelsesstrategien. Dette kommer til udtryk i den uensartede behandling, som bliver beskæftigelsesretningslinjernes fire søjler til del i de nationale handlingsplaner. Nogle medlemsstater opfordres derfor til at gå mere strategisk til værks ved udformningen af deres nationale handlingsplaner og til nøje at overveje, hvordan de kunne forbedre de politiske virkemidler, de har til rådighed, med henblik på at opnå den størst mulige effekt.*Livslang uddannelse. Livslang uddannelse spiller en fremtrædende rolle i beskæftigelsespolitikken, som det blev understreget i konklusionerne fra topmødet i Lissabon. Den politiske indsats i medlemsstaterne på dette område har imidlertid været meget beskeden. De fleste mangler stadig en overordnet politisk struktur for livslang uddannelse med passende indbyggede mål som foreskrevet i de nye retningslinjer, som blev formuleret i 1999 med henblik på udfordringerne i det vidensbaserede samfund. Kommissionen anså det derfor nødvendigt at følge resultaterne op. Henstillinger på dette område skal bistå medlemsstaterne med at nedbringe arbejdsmarkedets udækkede kvalifikationsbehov og afstemme de almene og faglige uddannelsessystemer efter de eksisterende behov på arbejdsmarkedet.*Andre arbejdsmarkedsspørgsmål, som trænger sig på, vil ligeledes kunne inddrages i henstillingen. Et eksempel er de stigende regionale uligheder på beskæftigelsesområdet, som er blevet konstateret i nogle medlemsstater. Dette spørgsmål er behandlet i den fælles beskæftigelsesrapport for år 2000 og i de reviderede retningslinjer for beskæftigelsen i 2001. Det vil blive overvejet, om spørgsmålet skal inddrages i henstillingerne om beskæftigelsespolitikken i fremtiden.Bilag 1Sammenligning mellem Rådets henstillinger i 1999 og 2000>TABLE POSITION>Bilag 2Liste over henstillinger, som er blevet trukket tilbageBelgienVedtage og gennemføre en sammenhængende strategi - omfattende retlig regulering, fiskale tiltag og arbejdsmarkedsforanstaltninger - for i højere grad at udnytte servicesektorens jobskabelsespotentiale.TysklandVedtage og gennemføre en sammenhængende strategi for at udnytte servicesektorens jobskabelsespotentiale, omfattende retlig regulering, fiskale tiltag og andre foranstaltninger, med det formål at gøre det lettere at starte ny virksomhed.Træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at kunne forbedre og tilpasse statistikkerne, således at der kan tilvejebringes data, der er i overensstemmelse med de fælles politiske indikatorer, inden år 2000. Tyskland bør overveje at indføre en kvartalsvis stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken i overensstemmelse med Rådets forordning ( EF) nr. 577/98.SpanienVedtage og gennemføre sammenhængende strategier omfattende retlig regulering, fiskale tiltag og andre foranstaltninger, der har til formål at reducere de administrative byrder for virksomhederne, for således at stimulere iværksætterånden og udnytte servicesektorens potentiale for en øget og stabil beskæftigelse.FrankrigStyrke partnerskaber på arbejdsmarkedet med henblik på at udforme en overordnet plan for en modernisering af arbejdets tilrettelæggelse.IrlandVidereføre den politik, der for nyligt er gennemført, og som omfatter retlig regulering, uddannelsesmæssige og fiskale tiltag, med henblik på at forbedre udnyttelsen af potentialet for jobskabelse inden for servicesektoren.ItalienReducere de administrative byrder for virksomhederne og udnytte servicesektorens jobskabelsespotentiale, især i Syditalien.Det Forenede KongerigeForbedre det statistiske overvågningssystem, således at politiske indikatorer om forebyggelse og aktivering - i overensstemmelse med de aftalte definitioner og metoder - kan tilvejebringes i år 2000.Henstilling med henblik påRÅDETS HENSTILLINGOM GENNEMFØRELSEN AF MEDLEMSSTATERNES BESKÆFTIGELSESPOLITIKRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION -som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 128, stk. 4,som henviser til de 15 gennemførelsesrapporter for år 2000, som medlemsstaterne har indsendt, og hvori de beskriver, hvorledes de nationale handlingsplaner for beskæftigelsen for 1999 er blevet gennemført, og hvorledes de nationale handlingsplaner for beskæftigelsen er blevet tilpasset under indtryk af de ændringer, der er blevet indført i retningslinjerne for år 2000,som henviser til Rådets henstilling af 14. februar 2000 om gennemførelsen af medlemsstaternes beskæftigelsespolitik,som henviser til Kommissionens henstilling af 6. september 2000,som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik af 4. oktober om denne henstilling,som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget af 5. oktober om denne henstilling, ogsom tager følgende i betragtning:(1) Rådet vedtog retningslinjerne for beskæftigelsen for 1998, 1999 og 2000 ved Rådets resolution af 15. december 1997 og 22. februar 1999 og ved Rådets afgørelse af 13. marts 2000. [1][1]  EFT L 72 af 21.3.2000, s. 15.(2) Det Europæiske Råd i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 enedes om en sammenhængende strategi for beskæftigelse, økonomisk reform og social samhørighed som led i det vidensbaserede samfund, forpligtede sig til at skabe betingelserne for fuld beskæftigelse og understregede vigtigheden af livslang uddannelse.(3) Det Europæiske Råd i Feira den 19. og 20. juni 2000 betonede den fremtrædende rolle, arbejdsmarkedsparterne vil komme til at spille i indsatsen for at modernisere arbejdets tilrettelæggelse, fremme livslang uddannelse og øge erhvervsfrekvensen, især blandt kvinder.(4) Rådet vedtog henstillingen om de overordnede retningslinjer for økonomien den 19. juni 2000, og den 17. juni enedes Det Europæiske Råd om en resolution om en stabilitets- og vækstpagt indeholdende forpligtelser for hver enkelt medlemsstat.(5) Den fælles beskæftigelsesrapport for år 2000, der er udarbejdet i samarbejde med Kommissionen, beskriver beskæftigelsessituationen i Fællesskabet og ser nærmere på medlemsstaternes indsats for at gennemføre deres beskæftigelsespolitik i overensstemmelse med retningslinjerne.(6) Rådet finder det på baggrund af gennemgangen af gennemførelsen af medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker hensigtsmæssigt at rette henstillinger til medlemsstaterne; retningslinjerne bør anvendes med måde, de bør fokusere på prioriterede emner, og de bør være baseret på en solid og grundig analyse.(7) Når der gennemføres foranstaltninger for at supplere aktioner, som medlemsstaterne har iværksat som led i bestræbelserne på at opnå fuld beskæftigelse, skal medlemsstaternes kompetence respekteres.(8) Rådet anerkender den store indsats, som medlemsstaterne allerede har gjort for at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og Rådets henstilling af 14. februar 2000 [2]; ved evalueringen af virkningen af disse politikker bør beskæftigelsesretningslinjernes flerårige perspektiv tages i betragtning.[2]  EFT C [...], [...], s. [...].(9) I forbindelse med gennemførelsen af beskæftigelsesretningslinjerne får medlemsstateerne brug for at formulere en overordnet strategisk plan for udvikling og gennemførelse af deres beskæftigelsespolitik.(10) For at man kan skabe et konkurrencedygtigt og dynamisk vidensbaseret samfund, må der først udvikles og etableres et system for livslang uddannelse, hvilket forudsætter en indsats fra offentlige myndigheder, virksomheder og arbejdsmarkedets parter.(11) For at nedbringe ungdomsarbejdsløsheden, der er et langvarigt problem i de fleste EU-lande, bør alle unge have tilbudt arbejde, inden de har været ledige i seks måneder.(12) For at forebygge langtidsledigheden, der rammer omkring halvdelen af de arbejdsløse i Den Europæiske Union, bør alle arbejdsløse voksne tilbydes en ny start, inden de har gået ledige i tolv måneder.(13) Det er vigtigt at begrænse motivationsdæmpende forhold i skattesystemer og sociale ordninger for at sikre en højere erhvervsfrekvens blandt kvinder og ældre.(14) Der er behov for at skabe bedre vilkår for virksomhederne og give potentielle iværksættere den nødvendige forberedelse, som sætter dem i stand til at starte egen virksomhed, således at der skabes flere og flere dynamiske virksomheder og flere og flere arbejdspladser.(15) Det er nødvendigt at tilvejebringe de nødvendige rammer, for at det beskæftigelsesmæssige vækstpotentiale, som findes i servicesektoren, kan udnyttes.(16) Vedvarende jobskabelse kræver beskatningssystemer, der er mere beskæftigelsesvenlige, og hvor det nuværende høje skattetryk på arbejde flyttes over på andre beskatningsobjekter såsom energi og miljø.(17) Lokale beskæftigelsesfremmende initiativer bidrager i væsentligt omfang til virkeliggørelsen af de mål, som forfølges med den europæiske beskæftigelsesstrategi.(18) Etablering af partnerskaber på alle niveauer, hvor det tjener et formål, er en central faktor, som bidrager til at modernisere arbejdets tilrettelæggelse og til at fremme virksomhedernes og deres ansattes tilpasningsevne.(19) De kønsbetingede forskelle på arbejdsmarkedet - især med hensyn til beskæftigelse, arbejdsløshed og lønninger - og den ulige repræsentation af kønnene i de enkelte sektorer og erhverv, gør en overordnet strategi påkrævet, således at der kan tages hensyn til ligestillingsaspektet og iværksættes foranstaltninger, der gør det muligt at forene arbejde og familieliv bedre -RETTER de henstillinger, som fremgår af bilaget, til de enkelte medlemsstater.Udfærdiget i Bruxelles, den ...På Rådets vegneFormandBILAGI. BELGIENProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenSituationen på det belgiske arbejdsmarked forbedredes i 1999 med en særdeles stærk stigning i erhvervsfrekvensen og en arbejdsløshed, der faldt til under EU-gennemsnittet. Væksten i beskæftigelsen tog imidlertid af og lå under EU-gennemsnittet. Desuden findes der en række gamle uafklarede spørgsmål, som man kun langsomt er ved at finde en løsning på.-Langtidsledigheden er stærkt stigende, og det samlede antal langtidsledige udgjorde til sammen i 1999 5% af arbejdsstyrken.-Andelen af beskæftigede er lavest blandt de ældre (12 procentpoint lavere end EU-gennemsnittet). Det gælder navnlig gruppen over 55 år, hvor erhvervsfrekvensen (24,7%) er den laveste i EU.-Det gennemsnitlige skattetryk på arbejde er stadig et af de højeste i EU.-Der er begyndende tegn på arbejdskraftmangel og udækkede kvalifikationsbehov, og beskæftigelsessituationen ser stadig meget forskellig ud i de forskellige regioner.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende iværksættelse af en forebyggende politik, revision af skattesystem og sociale ordninger, bedre samarbejde mellem arbejdsmarkedsmyndighederne, lettelse af skattetrykket på arbejde og udvikling af et system for livslang uddannelse.Belgien bør derfor:(1) styrke indsatsen for at gennemføre den nye individuelle strategi over for alle arbejdsløse unge med det formål at opfange dem, før de har været uden arbejde i seks måneder; tage afgørende skridt til at udforme og påbegynde iværksættelsen af et passende system, som sikrer hurtig indgriben over for arbejdsløse voksne(2) fortsætte undersøgelserne af de faktorer i skattesystemet og de sociale ordninger, som virker hæmmende på den enkeltes interesse i at deltage aktivt på arbejdsmarkedet, især for ældre arbejdstagere; i særdeleshed se nærmere på de foranstaltninger, som har til formål at forhindre ældre arbejdstagere i at trække sig ud af arbejdsmarkedet før pensionsalderen, og overveje at styrke foranstaltninger, som gør det mindre tillokkende at forlade arbejdsmarkedet(3) fortsætte indsatsen for at styrke samarbejdet mellem de forskellige arbejdsmarkedsmyndigheder for at integrere og koordinere mange forskellige aktive foranstaltninger(4) videreføre og kontrollere foranstaltninger, som har til formål at nedbringe skattetrykket på arbejde, således at det bliver attraktivt for de ledige at komme i arbejde og for virksomhederne at ansætte nyt personale, og føre nøje tilsyn med konsekvenserne af en nedsættelse af socialsikringsbidragene(5) udvikle og iværksætte en sammenhængende strategi for livslang uddannelse for at forebygge, at der opstår udækkede kvalifikationsbehov, og skabe et mere solidt grundlag for den vidensbaserede økonomi og det vidensbaserede samfund.II. DANMARKProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenArbejdsmarkedssituationen er fortsat meget gunstig med den højeste erhvervsfrekvens i EU for både mænd og kvinder og et af de laveste arbejdsløshedstal. De væsentligste udfordringer for Danmark består i nødvendigheden af at:-at udvide den nuværende arbejdsstyrke, navnlig ved at tilskynde arbejdstagere til at forlænge deres arbejdsliv og ved at reducere antallet personer i den erhvervsaktive alder, der modtager sociale ydelser-at tilstræbe en mere jævn fordeling af mænd og kvinder i de enkelte erhverv.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende nedsættelse af skattetrykket på arbejde, tilskyndelse af arbejdstagerne til at blive længere på arbejdsmarkedet, genindsættelse af arbejdsløse kvinder på arbejdsmarkedet og formindskelse af omfanget af kønsopdelingen på arbejdsmarkedet.Danmark bør derfor:(1) videreføre og føre nøje tilsyn med gennemførelsen af igangværende reformer med henblik på at nedbringe det samlede skattetryk på arbejde, især for de små indkomsters vedkommende(2) øge incitamenterne til at tage arbejde eller blive på arbejdsmarkedet og fortsætte tilsynet med reformen af efterløns- og orlovsordningerne i betragtning af behovet for at øge arbejdskraftudbuddet(3) fortsætte indsatsen for at udvikle en strategi, som på mere effektiv vis tager højde for ligestillingsaspektet, og en sammenhængende strategi til nedbringelse af det nuværende omfang af kønsopdelingen på arbejdsmarkedet.III. TYSKLANDProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenEfterhånden som den tyske økonomi genvinder fordums styrke, er udviklingen i beskæftigelsessituationen ved at vende, og arbejdsløsheden er faldet yderligere i takt med, at følgerne af den tyske genforening slår igennem. Blandt de største udfordringer for det tyske arbejdsmarked er:-den langsomme genvinding af de arbejdspladser, som gik tabt i løbet af det meste af 1990'erne (- 1,2 procentpoint pr. år fra 1991-1998), og de store regionale forskelle i arbejdsløshedstallene, med de nye delstater som de hårdest ramte-den vedvarende høje langtidsledighed, som rammer 4,4% af arbejdsstyrken-det store samlede skattetryk på arbejdskraft - det største i EU på trods af nylige reformer-den lave andel af erhvervsaktive i gruppen 50-64-årige (ca. 37%), der således fremstår som endnu et uudnyttet arbejdskraftpotentiale, og behovet for en mere målrettet og sammenhængende politik for livslang uddannelse, som effektivt kan tilføre arbejdsstyrken de kvalifikationer, der efterspørges på arbejdsmarkedet.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende skattetrykket på arbejde, forebyggende politikker, skattesystem og sociale ordninger, især for ældre arbejdstagere, livslang uddannelse og ligestilling.Tyskland bør derfor:1. videreføre og kontrollere sin indsats for yderligere at lette skattetrykket på arbejde med nedsættelser af skatter og sociale sikringsbidrag; der bør navnlig foretages en yderligere reduktion af arbejdskraftomkostningerne i den nederste del af lønskalaen, samtidig med at behovet for en finanspolitisk konsolidering tilgodeses2. fuldende gennemførelsen af en forebyggende strategi, som er baseret på hurtig indgriben for at opfylde individuelle behov og forhindre folk i at blive langtidsledige; der bør føres nøje tilsyn med, hvilke fremskridt der gøres i forhold til fælles og nationale mål3. fortsætte med en mere detaljeret undersøgelse af hindringer og demotiverende faktorer, som kan påvirke de forskellige gruppers tilskyndelse til at søge arbejde i negativ retning, især de ældre; der bør føres tilsyn med ændringer i de ældre arbejdstageres erhvervsfrekvens, ligesom der bør vedtages yderligere foranstaltninger for at øge denne gruppes beskæftigelsesegnethed4. løse problemet med de udækkede kvalifikationsbehov på arbejdsmarkedet ved yderligere at forbedre ordningerne for efteruddannelse i samarbejde med arbejdsmarkedets parter og ved at opstille kvantitative mål for livslang uddannelse; i denne sammenhæng bør der formuleres moderne jobprofiler for lærlingeuddannelserne, og der er bohov for foranstaltninger på skolerne for at sikre en lettere overgang til et moderne job på arbejdspladserne5. videreføre og styrke den tostrengede strategi, som kombinerer inddragelse af ligestillingsaspektet i udformningen af politikker med specifikke ligestillingsfremmende foranstaltninger, idet opmærksomheden særlig rettes mod skattesystemernes og de sociale ordningers indflydelse på kvindernes beskæftigelsessituation, og det tilstræbes at reducere de kønsbetingede lønforskelle.IV. GRÆKENLANDProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenGrækenlands erhvervsfrekvens er en af de laveste i EU (55,5%). På trods af de gode resultater, der i den senere tid er opnået på beskæftigelsesområdet, er arbejdsløsheden steget i løbet af de sidste par år, først og fremmest som følge af arbejdsstyrkens forøgelse (kvinder og indvandrere), og den ligger stadig over EU-gennemsnittet. Også langtidsledigheden er steget. Situationen er typisk for et arbejdsmarked med strukturelle problemer.-Arbejdsløshedstallene for unge, kvinder og langtidsledige er fortsat høje, over EU-gennemsnittet.-Såvel beskæftigelsestallene som arbejdsløshedstallene udviser store kønsspecifikke forskelle.-Uddannelsesreformerne omfatter tiltag til udvikling af et system for livslang uddannelse, men der findes ingen klar overordnet strategi, og der er behov for en yderligere forbedring af kvaliteten af de almene og faglige uddannelser.-Omfattende administrative byrder er til hinder for etablering af nye virksomheder, navnlig er byrderne tunge i opstartfasen, og beskæftigelsen i servicesektoren er stadig lav på trods af forbedringer på visse områder.-Begrænset anvendelse af ny teknologi og forsinkelser i moderniseringen af arbejdets tilrettelæggelse bremser produktivitetsvæksten og giver stadig anledning til bekymring.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende den overordnede politiske strategi, forebyggelse og aktivering, inddragelse af ligestillingsaspektet i udformningen af politikker og forøgelse af antallet af kvinder på arbejdsmarkedet, uddannelse, lettelse af de administrative byrder og modernisering af arbejdstilrettelæggelsen.Grækenland bør derfor:1. udvikle en overordnet strategi og et sæt velstrukturerede politikker for gennemførelsen af beskæftigelsesretningslinjerne på tværs af de fire søjler2. iværksætte afgørende og sammenhængende foranstaltninger via en hurtig reform af de offentlige arbejdsformidlinger for at forhindre unge og voksne arbejdsløse i at glide over i langtidsledighed i overensstemmelse med retningslinje 1 og 2; det er nødvendigt at forbedre statistikforvaltningen, således at de politiske indikatorer om forebyggelse og aktivering kan foreligge i god tid, og tilsynet blive effektivt3. foretage en omhyggelig undersøgelse af, hvilke demotiverende faktorer i skattesystemet og de sociale ordninger, som kan være medvirkende til forskellige gruppers manglende vilje til at søge ud på arbejdsmarkedet, navnlig kvinder, med det formål at bidrage til en gradvis forøgelse af kvindernes erhvervsfrekvens og knæsætte princippet om inddragelse af ligestillingsaspektet i udformningen af politikker4. vedtage en sammenhængende strategi for livslang uddannelse, herunder opstilling af mål, og forbedre kvaliteten af de almene og faglige uddannelser, så arbejdsstyrken bliver bedre kvalificeret, og give efteruddannelse større opmærksomhed, især ved at involvere arbejdsmarkedets parter mere aktivt5. vedtage og gennemføre en sammenhængende strategi med henblik på at reducere de administrative byrder i forbindelse med etableringen af ny virksomhed for således at stimulere iværksætterånden og at udnytte servicesektorens jobskabelsespotentiale6. tilskynde til, at der indgås partnerskaber, og at arbejdsmarkedets parter på alle relevante niveauer påtager sig konkrete forpligtelser i forbindelse med moderniseringen af arbejdets tilrettelæggelse med det formål at øge virksomhedernes produktivitet og konkurrenceevne, samtidig med at der opnås en passende balance mellem fleksibilitet og tryghed.V. SPANIENProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenSpanien har i de senere år oplevet vækst i både økonomien og beskæftigelsen, men der er stadig store udfordringer at tage fat på.-Erhvervsfrekvensen er, selv om den er stigende, en af de laveste i EU. Arbejdsløsheden er stadig så høj som 15,9%, selv om der er sket et markant fald siden 1996. Langtidsledigheden er også gået ned, men kvinder og ældre er fortsat særligt hårdt ramt af arbejdsløsheden.-Andelen af arbejdstagere i midlertidige beskæftigelsesforhold er høj. De fleste af disse midlertidige job er af kort varighed og udføres i overvejende grad af kvinder og unge.-De regionale uligheder er store, og den geografiske mobilitet meget lav.-Selv om kvindernes erhvervsfrekvens har været stigende, er den fortsat lavest i EU (37,6%). Forskellen mellem mænds og kvinders erhvervsfrekvens er med 30,3% den højeste i EU. Arbejdsløsheden for kvinder er på 23,1%.-Mindre end 35% af befolkningen mellem 25-65 år har afsluttet en uddannelse på gymnasieniveau eller tilsvarende. Det er almindeligt, at eleverne forlader skolen i en tidlig alder, og kun få efteruddanner sig som voksne. Der findes ingen sammenhængende strategi for livslang uddannelse.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende forebyggelse og aktivering, forbedring af det statistiske overvågningssystem, inddragelse af ligestillingsaspektet i udformningen af politikker, livslang uddannelse, omstillingsevne samt skattesystem og sociale ordninger.Spanien bør derfor:1. fortsætte moderniseringen af de offentlige arbejdsformidlinger og forbedre deres effektivitet og desuden fremskynde gennemførelsen af den forebyggende strategi med henblik på at inddrage alle potentielle brugere; som led i en sådan indsats bør det statistiske overvågningssystem gøres færdigt og være klart til brug først i 20012. lægge større vægt på at fremme ligestillingen, så kvindernes erhvervsfrekvens kan nå op i nærheden af gennemsnittet i EU inden for en frist, som står mål med spørgsmålets hastende karakter3. udvikle og gennemføre en sammenhængende strategi for livslang uddannelse, som omfatter opstilling af mål samt grund- efter- og videreuddannelse, så uddannelsesniveauet bliver hævet og flere voksne kommer i gang med uddannelsesaktiviteter; man bør være særlig opmærksom på problemet med de elever, der forlader skolen i en tidlig alder4. samarbejde med arbejdsmarkedets parter om at justere arbejdsforholdene, herunder arbejdsmarkedslovgivningen, og udvikle nye former for tilrettelæggelse af arbejdet, idet der tilstræbes en passende balance mellem fleksibilitet og tryghed for arbejdsstyrken som helhed5. undersøge, hvilke motiverende/demotiverende faktorer der følger af skattesystemer og sociale ordninger, med henblik på at øge beskæftigelsen og sikre stabilitet på arbejdsmarkedet.VI. FRANKRIGProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenBeskæftigelsessituationen er i fortsat bedring. Der er består imidlertid nogle meget vigtige strukturelle problemer.-Erhvervsfrekvensen blandt de 55-64-årige ligger stadig en hel del under EU-gennemsnittet (28,3% mod 35,9%), og der var i 1999 ingen tegn på, at den negative tendens var ved at vende.-Faldet i arbejdsløsheden var beskeden, og med 11,3% er arbejdsløsheden stadig over EU-gennemsnittet på 10,8%.-Skatterne på arbejde er høje.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende erhvervsaktive ældre, nedsættelse af skattetrykket på arbejde, forebyggelse og livslang uddannelse.Frankrig bør derfor:(1) øge indsatsen for at modvirke, at de ældre arbejdstagere forlader arbejdsmarkedet, og til dette formål udvikle en mere sammenhængende strategi, som involverer arbejdsmarkedets parter(2) gennemføre og evaluere politiske foranstaltninger, der har til formål at reducere skattetrykket på arbejde, især foranstaltninger, der er rettet mod ufaglærte og lavtlønnede arbejdstagere(3) fortsætte gennemførelsen af individualiserede ordninger for tidlig indgriben over for arbejdsløse og gøre større brug af sådanne ordninger for at forhindre såvel unge som voksne i at blive arbejdsløse(4) modernisere arbejdets tilrettelæggelse og føre nøje tilsyn med nettovirkningerne af indførelsen af en 35-timers uge, effektivisere efteruddannelsesordningerne og fremme udarbejdelsen af en sammenhængende strategi for livslang uddannelse(5) videreføre gennemførelsen af sammenhængende strategier omfattende retlig regulering, skattepolitiske tiltag og andre foranstaltninger, der har til formål at reducere de administrative byrder for virksomhederne, og evaluere virkningerne af den igangværende indsats for at skabe nye jobmuligheder for unge.VII. IRLANDProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenIrlands økonomiske og beskæftigelsesmæssige resultater har været uden sidestykke. I 1999 overhalede erhvervsfrekvensen EU-gennemsnittet. Hertil kommer, at arbejdsløsheden er faldet støt for alle grupper. Denne udvikling tyder på en yderligere stramning af arbejdsmarkedet. Der er dog stadigvæk nogle strukturelle problemer.-Ligesom for de øvrige medlemsstater er det et centralt problem for Irland at undgå mangel på arbejdskraft og deraf følgende inflatorisk lønpres.-Der er stadig relativt få kvinder på arbejdsmarkedet, og forskellen mellem mænds og kvinders erhvervsfrekvens er kun blevet mindsket ganske lidt mellem 1998 og 1999.-Som følge af den stigende arbejdskraftmangel er det af afgørende betydning for Irland, at der investeres i uddannelse af såvel arbejdsløse som erhvervsaktive. Irland er et af de få lande, hvor andelen af arbejdsløse, som har deltaget i uddannelsesaktiviteter, har været stigende. Samtidig er antallet af erhvervsaktive under uddannelse et af de laveste i EU.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende kvindernes erhvervsfrekvens og udvikling af en strategi for efteruddannelse på virksomhederne og livslang uddannelse.Irland bør derfor:(1) fremskynde gennemførelsen af den sammenhængende strategi, der skal få flere kvinder ud på arbejdsmarkedet, fjerne hindringerne i skattesystemet og skabe flere børnepasningsfaciliteter, og træffe foranstaltninger til at udligne lønforskellene mellem mænd og kvinder(2) fortsætte og styrke indsatsen for at opretholde væksten i produktiviteten og opkvalificere arbejdsstyrken med mere vægt på efteruddannelse ude i virksomhederne og videreudvikling af systemet for livslang uddannelse, herunder opstilling af mål.VIII. ITALIENProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenBeskæftigelsen steg i 1999, hovedsagelig som følge af indførelsen af skattemæssige incitamenter og fleksible arbejdsordninger. Forbedringerne har dog stort set ikke bidraget til at løse de strukturelle problemer på det italienske arbejdsmarked.-Erhvervsfrekvensen ligger med 52,5% cirka 10 procentpoint under EU-gennemsnittet. Erhvervsfrekvensen for ældre er særlig lav, nemlig 27,5%.-Kvindernes erhvervsfrekvens steg kraftigere end mændenes, men med 38,1% hører den til de laveste i EU.-Arbejdsløsheden faldt til 11,3%, men det er stadig 2 procentpoint mere end EU-gennemsnittet. Med 12,4% var ledigheden blandt de 15-24-årige næsten 4 procentpoint højere end EU-gennemsnittet. Faldet i langtidsledigheden, fra 7,1% af arbejdsstyrken i 1998 til 6,9% i 1999, var nærmest ubetydelig, og i forhold til den samlede arbejdsløshed har den været stigende.-Store forskelle i mænds og kvinders erhvervsfrekvens karakteriserer arbejdsmarkedet - omkring 30 procentpoint skiller kønnene - og kvindernes arbejdsløshed er med 15,6% næsten dobbelt så høj som mændenes, der ligger på 8,7%.-Regionale uligheder er fremherskende med en arbejdsløshed på 6,5% i midtnord og 22% i syd.-43,2% af arbejdsstyrken har afsluttet en uddannelse på gymnasieniveau eller tilsvarende, hvilket skal ses i sammenligning med et EU-gennemsnit på 42,5%. Til gengæld var kun 6,1% af den voksne arbejdsstyrke i gang med en form for efteruddannelse sammenlignet med EU-gennemsnittet på 8,7%.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende kombinationen af politiske virkemidler på tværs af de fire søjler, skattesystem og sociale ordninger, aktivering og forebyggelse, inddragelse af ligestillingsaspektet i udformningen af politikker, de kønsbetingede uligheder og livslang uddannelse.Italien bør derfor:1. rette op på skævhederne i kombinationen af politiske virkemidler på tværs af de fire søjler gennem en effektiv indsats for at tilpasse arbejdsstyrken til markedets behov, videreføre moderniseringen af arbejdets tilrettelæggelse, herunder de eksisterende forskrifter, og udvikle en overordnet ligestillingsstrategi2. fortsætte reformen af pensionssystemet og andre ordninger for overførselsindkomster for at bremse udvandringen fra arbejdsmarkedet over i pensionssystemer og andre ordninger og tage fat på at nedsætte skattebyrden, særlig for lavtlønsgrupperne3. gøre en effektiv indsats for at forhindre unge og voksne i at glide over i langtidsledighed, hvilket indebærer, at de italienske myndigheder for at undgå yderligere forsinkelser bør fremme en uindskrænket gennemførelse af den landsdækkende reform af de offentlige arbejdsformidlinger og af reformen af beskæftigelsesinformationssystemet; endvidere bør arbejdet med at forbedre det statistiske overvågningssystem føres videre, så politiske indikatorer og resultatindikatorerne kan foreligge i god tid4. sætte ind på at give kvinder flere og bedre beskæftigelsesmuligheder og nedbringe de store forskelle mellem mænd og kvinder, for så vidt angår beskæftigelse og arbejdsløshed, samt fortætte inddragelsen af ligestillingsaspektet i de forskellige politikker5. vedtage og gennemføre en sammenhængende strategi for livslang uddannelse, herunder opstilling af mål på landsplan, og inddrage arbejdsmarkedets parter i opgaven med at skaffe flere uddannelsesmuligheder for arbejdsstyrken.IX. LUXEMBOURGProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenVilkårene var gunstige på det luxembourgske arbejdsmarked i 1999, understøttet af en stærk økonomisk vækst og den største stigning i erhvervsfrekvensen i EU (4,8 procentpoint). Arbejdsløsheden fortsatte sit fald og er stadig lavest i EU (2,3%). Visse strukturelle problemer kan dog konstateres.-Den generelle erhvervsfrekvens på landsplan er meget lav, på trods af at beskæftigelsessituationen er god med et stort antal af grænsependlere. Erhvervsfrekvensen er særdeles lav for personer over 55 (26,3%) og kvinder (48,5%), og det skønt begge tal er steget siden 1998.-Forskellen mellem mænds og kvinders erhvervsfrekvens er med 25,9 procentpoint den største i EU.-Der er ikke tilstrækkeligt med kvalificeret arbejdskraft på hjemmemarkedet.-Andelen af erhvervsaktive voksne, som deltager i efteruddannelsesaktiviteter, er stadig lav (5,3%).En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende arbejdsmarkedsdialogen, ældre arbejdstageres og kvinders erhvervsfrekvens samt livslang uddannelse.Luxembourg bør derfor:1. tilskynde arbejdsmarkedets parter til at indgå i en konstruktiv dialog, da dette er en forudsætning for, at beskæftigelsesforanstaltningerne i den nationale handlingsplan kan blive en succes2. fortsætte bestræbelserne og iværksætte foranstaltninger for at øge de ældre arbejdstageres og kvindernes erhvervsfrekvens, herunder en revision af skattesystem og sociale ordninger, og fremme inddragelsen af ligestillingsaspektet i udformningen af politikker3. gå videre med gennemførelsen af en rammelov om faglig efteruddannelse og udvikle og gennemføre foranstaltninger, herunder opstilling af mål, med henblik på at få flere i gang med uddannelsesaktiviteter.X. NEDERLANDENEProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenI Nederlandene udviklede beskæftigelsessituationen sig positivt i 1999, og erhvervsfrekvensen er klart over EU-gennemsnittet. Arbejdsløsheden fortsatte sit fald i 1999, til 3,3%, hvilket er under EU-gennemsnittet. Der er dog endnu nogle strukturelle problemer.-Selv om langtidsledigheden er faldende, er der fortsat problemer med bestemte grupper; det gælder navnlig dårligt kvalificerede arbejdstagere, ældre arbejdstagere og etniske minoriteter.-Et stort antal personer i den erhvervsaktive alder modtager invalidepension eller andre overførselsindkomster og er således sat uden for arbejdsmarkedet.Mangelen på kvalificeret arbejdskraft og deraf følgende inflatorisk lønpres begynder at gøre sig gældende. En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende skattesystem og sociale ordninger samt det statistiske overvågningssystem.Nederlandene bør derfor:(1) fortsætte samarbejdet med arbejdsmarkedets parter med henblik på at reducere de demotiverende faktorer i skattesystemet og de sociale ordninger, som dels kan være medvirkende til forskellige gruppers manglende vilje til at søge ud på arbejdsmarkedet, navnlig personer på invalidepension, dels kan bidrage til at skabe fattigdomsfælder(2) fortsætte med at forbedre det statistiske system, så politiske indikatorer og resultatindikatorer kan være til rådighed i tilstrækkelig god tid til, at de kan bruges til overvågning og evaluering af den igangværende gennemførelse af den forebyggende strategi.XI. ØSTRIGProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenSituationen på det østrigske arbejdsmarked forbedredes sidste år, da den samlede beskæftigelse nåede op på 68,2% (59,7% for kvinder). Tallet er tæt på den 70%-målsætning, som Det Europæiske Råd opstillede i Lissabon, og over EU-gennemsnittet. Arbejdsløsheden blev reduceret til 3,7% i 1999, og ungdoms- og langtidsledigheden er blandt de laveste i EU. På trods af disse generelt gode resultater, er arbejdsmarkedet endnu ikke frit for strukturelle problemer.-Det samlede skattetryk ligger over gennemsnittet, og skattetrykket på arbejde er steget i perioden 1994-1998. Den planlagte nedsættelse af andre arbejdskraftomkostninger end lønninger på omkring 0,4 procentpoint af BNP inden 2003 er kun et beskedent skridt i den rigtige retning.-Kvinderne er stadig markant bagud i forhold til mændene, både hvad angår beskæftigelsesfrekvens og arbejdsløshedstal, og det på trods af at kvindernes beskæftigelsesfrekvens ligger over EU-gennemsnittet.-Ældre arbejdstageres erhvervsfrekvens er mindre end gennemsnitstallet for EU, og arbejdsløsheden i gruppen på 50 år og derover er høj, dobbelt så høj som gennemsnittet.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende ældre arbejdstageres chancer på arbejdsmarkedet, inddragelse af ligestillingsaspektet i udformningen af politikker og beskatning af arbejde.Østrig bør derfor:1. opfylde sit løfte om at reformere førtidspensionsordningen og iværksætte andre foranstaltninger i den hensigt at få ældre arbejdstagere til at blive længere på arbejdsmarkedet og på den måde mærkbart forøge erhvervsfrekvensen for ældre arbejdstagere2. indføre en overordnet strategi til formindskelse af de stadig betragtelige forskelle mellem mænds og kvinders erhvervsfrekvens, f.eks. ved hjælp af foranstaltninger, der skal mindske lønforskellene og gøre det lettere at forene arbejde og familieliv3. sætte kraftigere ind på en mærkbar reducering af det voldsomme skattetryk på arbejde, især med fokus på de grupper, der har problemer på arbejdsmarkedet.XII. PORTUGALProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenDen positive udvikling fra de foregående år fortsatte, så beskæftigelsessituationen blev yderligere forbedret i 1999. Arbejdsløshedstallet er blandt de laveste i EU, og langtidsledigheden er faldet hurtigt. Arbejdsmarkedet lider imidlertid af nogle strukturelle svagheder, som bør afhjælpes.-Arbejdsstyrkens gennemsnitlige kvalifikationsniveau er lavt. Kun 21,2% har afsluttet en uddannelse på gymnasieniveau eller tilsvarende, hvilket skal ses i forhold til EU-gennemsnittet på omkring 60%. Med 3,6% er også deltagelsen i uddannelsesaktiviteter lavere end EU-gennemsnittet på 8,7%, og 45% af de unge mellem 18 og 24 forlod skolen i en tidlig alder.-Der er et betragteligt potentiale for jobskabelse i servicesektoren, som har en beskæftigelsesrate på 36,2%, men der findes ingen sammenhængende iværksætterfremmende strategi.-Der er behov for en aktiv indsats fra arbejdsmarkedsparternes side, for at opgaverne på det portugisiske arbejdsmarked kan løses, navnlig højnelse af det lave kvalifikationsniveau og modernisering af arbejdets tilrettelæggelse og af arbejdsforholdene.-Kønsopdelingen på arbejdsmarkedet er blevet mere udtalt siden 1997 og er blandt de mest markante, når man ser på sektorerne.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende uddannelse, lettelse af de administrative byrder for virksomhederne, indgåelse af partnerskaber, det kønsopdelte arbejdsmarked og børnepasningsfaciliteter.Portugal bør derfor:1. udvikle og gennemføre en sammenhængende strategi for livslang uddannelse, som også omfatter problemet med elever, der forlader skolen i en tidlig alder, og hvori der opstilles klare mål og formuleres passende midler; der bør lægges særlig vægt på at sikre uddannelseskvaliteten, så udækkede kvalifikationsbehov kan undgås2. lette de administrative byrder for virksomhederne, udnytte servicesektorens jobskabelsespotentiale og fremme jobskabelsen i servicesektoren til personer med kvalifikationer på mellemhøjt og højt niveau3. tilskynde til indgåelse af partnerskaber og tilskynde arbejdsmarkedets parter til at forpligte sig til at gøre en indsats på konkrete områder, navnlig med hensyn til modernisering af arbejdets tilrettelæggelse, justering af arbejdsforholdene, herunder arbejdsmarkedslovgivning og efteruddannelse4. skabe betingelser for, at arbejde og familieliv kan forenes, ved en udvidelse af børnepasningsfaciliteterne og undersøge, hvordan man kommer den sektorspecifikke kønsopdeling på arbejdsmarkedet til livs.XIII. FINLANDProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenSelv om Finland i de seneste fem år har oplevet en kraftig økonomisk vækst, er der stadig visse strukturelle problemer.-Den samlede arbejdsløshed er med 10,2% stadig høj, hvilket først og fremmest har strukturelle årsager. Såvel ungdomsarbejdsløsheden som langtidsledigheden for arbejdstagere over 50 år er stadig et alvorligt problem.-Finland har for nylig taget forskellige initiativer til at lette skattetrykket på arbejde. Det er dog stadig højere end EU-gennemsnittet.-Finland mangler kvalificeret arbejdskraft i adskillige sektorer (både højt specialiseret og ufaglært arbejde), og der er et generelt behov for at mobilisere arbejdsstyrken ved hjælp af aktive arbejdsmarkedspolitikker.-Der er stadig stor forskel på, hvordan beskæftigelsessituationen udvikler sig i de forskellige regioner.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende skattesystem og sociale ordninger, skattetrykket på arbejde samt opdelingen af kønnene på forskellige sektorer og erhverv på arbejdsmarkedet.Finland bør derfor:1. gå videre med reformen af de bestående skattesystemer og sociale ordninger for dermed at øge incitamentet til at arbejde og til at ansætte mere arbejdskraft og desuden orientere politikken for livslang uddannelse mod de ældre arbejdstagere i et forsøg på at holde dem længere på arbejdsmarkedet2. gå videre med de relativt nye initiativer, som tager sigt på at lette skattetrykket på arbejde under behørig hensyntagen til den aktuelle økonomiske og beskæftigelsesmæssige situation i Finland3. som led i inddragelsen af kønsaspektet i de forskellige politikker overvåge og evaluere det aktuelle omfang af den erhvervsmæssige og sektorbestemte kønsopdeling på arbejdsmarkedet.XIV. SVERIGEProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenSverige erhvervsfrekvens er en af de højeste i EU. Sverige har i den senere tid haft held med sin jobskabelsesindsats og kunne således nedbringe arbejdsløsheden til 7,2% i 1999. Der er dog fortsat en række strukturelle problemer på arbejdsmarkedet.-Skattetrykket på arbejde er stadig meget højt, især for arbejdstagere med få eller ingen faglige kvalifikationer og lavtlønnede. Sverige er stadigvæk det land, der beskatter lønmodtagere hårdest i EU - med en skatteprocent på 52,7% i 1998 mod et EU-gennemsnit på 39,2%.-Et stort antal personer i den erhvervsaktive alder er afhængige af overførselsindkomster.-Mangel på arbejdskraft, navlig på regionalt plan, er blevet et stort problem til hinder for økonomisk vækst og regional udvikling.-Det aktuelle omfang af den erhvervsmæssige og sektorbestemte kønsopdeling på arbejdsmarkedet er en kilde til bekymring på trods af veludviklede ligestillingsforanstaltninger.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende skattetrykket på arbejde og inddragelse af ligestillingsaspektet i de forskellige politikker.Sverige bør derfor:1. øge bestræbelserne, herunder opstilling af nationale mål, for at få den høje skat på arbejde nedsat væsentligt, især for lavtlønsgruppernes vedkommende2. iværksætte flere politiske initiativer for yderligere at tilpasse de sociale ordninger og bistandssystemer, så det bliver mere attraktivt at tage arbejde3. overvåge og evaluere det aktuelle omfang af den erhvervsmæssige og sektorbestemte kønsopdeling på arbejdsmarkedet som led i de reformer, der blev indledt i 1999 med henblik på at inddrage kønsaspektet i de forskellige politikker.XV. DET FORENEDE KONGERIGEProblemer med udviklingen i beskæftigelsessituationenI Det Forenede Kongerige udviklede beskæftigelsessituationen sig positivt i 1999, og erhvervsfrekvensen for både mænd og kvinder er klart over EU-gennemsnittet. Arbejdsløsheden fortsatte sit fald i 1999, til 6.1%, hvilket er under EU-gennemsnittet. Ikke desto mindre er der stadig store strukturelle problemer.-Andelen af unge og ældre, som bliver langtidsledige (henholdsvis 17% og 11%), er stadig højere end i de lande, der klarer sig bedst.-Selv om langtidsledigheden er faldende, er der stadig problemer i bestemte grupper, navnlig husstande, hvor ingen er i arbejde, blandt underprivilegerede grupper og i en række geografiske områder. Ledigheden blandt enlige forældre er fortsat et problem.-I nogle sektorer, især inden for IT, er der mangel på kvalificeret arbejdskraft. Det er et generelt problem i Det Forenede Kongerige, at de grundlæggende færdigheder befinder sig på et lavt niveau.-Forskellen mellem mænds og kvinder løn er blevet mindre, men den er stadig høj sammenlignet med EU-gennemsnittet. Børn i hustanden medfører, at forskellen mellem mænds og kvinders erhvervsfrekvens øges. I Det Forenede Kongerige er denne tendens mere markant end i noget andet EU-land, hvilket indikerer, at der er behov for at tilvejebringe et tilstrækkeligt antal økonomisk overkommelige børnepasningsfaciliteter.-Det aktuelle omfang af den erhvervsmæssige og sektorbestemte kønsopdeling på arbejdsmarkedet er større end EU-gennemsnittet.En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne vedrørende omstillingsevne, kønsbetingede lønforskelle, børnepasningsfaciliteter, forebyggende arbejdsløshedsstrategi og livslang uddannelse.Det Forenede Kongerige bør derfor:(1) tilstræbe en bedre afbalancering i gennemførelsen af foranstaltningerne i retningslinjerne, således at indsatsen for at modernisere arbejdets tilrettelæggelse styrkes og synliggøres, især ved at fremme indgåelse af partnerskaber mellem arbejdsmarkedets parter på alle niveauer, hvor det tjener et formål(2) tilstræbe en udligning af de kønsbestemte lønforskelle og forbedre børnepasningsfaciliteterne, så det bliver lettere for mænd og kvinder med forsørgerforpligtelser over for børn at tage arbejde, samt være særlig opmærksom på de enlige forældres behov(3) iværksætte særligt virksomme arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger for arbejdsløse voksne inden tolv måneders ledighed, så flere bliver omfattet af de arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger, og supplere den støtte, der ydes gennem Jobseeker's Allowance Regime (støtte til aktivt jobsøgende)(4) iværksætte flere initiativer i forbindelse med livslang uddannelse, især initiativer, der har til formål at højne det generelle færdighedsniveau, med angivelse af, hvordan man vil sikre deltagelse af de grupper, der traditionelt er uvillige til at tage imod uddannelsestilbud, eller som ikke selv er i stand til at finde passende tilbud.


Henstilling med henblik på rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Nederlandenes opdaterede stabilitetsprogram for 2005-2008