Avis juridique important

|

31978K1715

Kommissionens henstillling nr. 1715/78/EKSF af 20. juli 1978 om indførelse af en endelig antidumpingtold for visse forzinkede plader med oprindelse i Japan

EF-Tidende nr. L 198 af 22/07/1978 s. 0001 - 0003

++++   ( 1 ) EFT nr . L 114 af 5 . 5 . 1977 , s . 6 .   ( 2 ) EFT nr . L 352 af 31 . 12 . 1977 , s . 13 .   ( 3 ) EFT nr . C 19 af 24 . 1 . 1978 , s . 7 .   ( 4 ) EFT nr . L 50 af 22 . 2 . 1978 , s . 13 .   ( 5 ) EFT nr . L 106 af 20 . 4 . 1978 .   ( 6 ) EFT nr . L 94 af 8 . 4 . 1978 .  KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr . 1715/78/EKSF  af 20 . juli 1978  om indfoerelse af en endelig antidumpingtold for visse forzinkede plader med oprindelse i Japan  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR _  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab , saerlig artikel 74 og 86 ,  under henvisning til Kommissionens henstilling 77/329/EKSF af 15 . april 1977 om beskyttelse mod dumping , praemier eller subventioner fra lande , der ikke tilhoerer Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab ( 1 ) , aendret ved henstilling nr . 3004/77/EKSF ( 2 ) , saerlig artikel 17 og 19 ,  under henvisning til udtalelse fra Det raadgivende Udvalg , nedsat i henhold til henstilling 77/329/EKSF ; og  ud fra foelgende betragtninger :  Kommissionen har modtaget en klage , der er indgivet paa den beroerte faellesskabsindustris vegne , og som indeholder beviser for , at der sker dumping af visse forzinkede plader med oprindelse i Japan og visse andre lande samt beviser for en deraf foelgende betydelig skade ;  da det fremgik af de modtagne oplysninger , at klagen kunne antages til behandling , og at det kunne blive noedvendigt at traeffe beskyttelsesforanstaltninger , underrettede Kommissionen officielt de beroerte importoerer og eksportoerer herom ; den offentliggjorde en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende om , at en undersoegelse vedroerende den paagaeldende import ( 3 ) ville blive begyndt ; herefter indledtes en undersoegelse af sagen i samarbejde med medlemsstaterne ;  da den foreloebige undersoegelse viste , at der forelaa dumping , samt at der forelaa tilstraekkeligt bevis for skade , og da der i Faellesskabets interesse kraevedes omgaaende handling , indfoerte Kommissionen ved henstilling nr . 359/78/EKSF ( 4 ) , en midlertidig antidumpingtold paa importen af de paagaeldende varer ;  den naevnte midlertidige told er blevet forlaenget ( 5 ) , og suspenderet ( 6 ) ;  efter begyndelsen af undersoegelsen , som blev tilendebragt efter fastsaettelsen af den midlertidige antidumpingtold , gav Kommissionen de beroerte parter lejlighed til skriftligt at fremlaegge deres synspunkter og gav de direkte implicerede parter , som anmode herom , lejlighed til mundtligt at fremlaegge deres synspunkter ;  for saa vidt de beroerte parter imidlertid ikke benyttede sig af lejligheden til at fremlaegge deres synspunkter eller fremfoere deres argumenter , maatte Kommissionen drage sine konklusioner paa grundlag af de foreliggende kendsgerninger ;  paa baggrund af den saerlige situation paa nationale og internationale staalmarkeder fandt Kommissionen , at salget paa det japanske hjemmemarked ikke fandt sted i overensstemmelse med normal praksis , og at det derfor ikke var muligt at foretage en rimelig sammenligning med henblik paa fastsaettelse af dumpingmargener ;  derfor har Kommissionen besluttet at basere sine dumpingberegninger paa produktionsomkostningerne i et land , der anses for at vaere en af de mest effektive producenter af den paagaeldende vare ifoelge de seneste foreliggende offentliggjorte oplysninger ;  beregningerne af disse produktionsomkostninger er foretaget under skyldig hensyntagen til bl.a . : raavarer ( jernmalm , sinter , pellets , skrot , ferrolegeringer og andre jernholdige sintringsstoffer ) , energiomkostninger ( koks , braendselolie , elektricitet ) , loenomkostninger , herunder ogsaa til social sikring , andre driftsomkostninger ( herunder vedligeholdelsesomkostninger og transportomkostninger ) og kapitalomkostninger , hvortil der blev medregnet et rimeligt beloeb for administration , salgsomkostninger og eventuelle andre omkostninger samt avance ;  denne beregning har bekraeftet at de af Kommissionen offentliggjorte basispriser er rimelige ( 1 ) ;  priserne paa de i Faellesskabet importerede varer , som er genstand for klagen , er blevet sammenlignet med disse basispriser ;  denne prissammenligning skote paa basis af prisen franko Faellesskabets graense , fortoldet ;  undersoegelsen har vist , at de paagaeldende varer blev tilbudt i Faellesskabet til importpriser , der laa under basispriserne , og at der har fundet dumping sted med en margen svarende til denne prisforskel ;  hvad angaar skaden for den beroerte industrigren , viser de for Kommissionen forelagte oplysninger , at den samlede import i Faellesskabet er steget fra 61 000 tons i 1974 til 237 000 tons i 1977 , medens importen med oprindelse i Japan er steget fra 31 000 tons til 57 000 tons i loebet af samme periode , saaledes at den har kunnet opnaa en samlet markedsandel i Faellesskabet paa 7 % og en andel paa 5 % i Faellesskabet , for saa vidt angaar importen med oprindelse i Japan samt importen med oprindelse i Oestrig , Australien , Tjekkoslovakiet , Finland , Den tyske demokratiske Republik , Polen , Sydafrika , Spanien og Sverige , med hensyn til hvilken der allerede er truffet beskyttelsesforanstaltninger i Faellesskabet eller indgaaet aftaler om staal med EKSF ;  Faellesskabets jern - og staalindustri befinder sig i en krisesituation praeget af en stagnerende produktion af de paagaeldende varer i perioden 1974/1977 i Faellesskabet , af en nedgang i beskaeftigelsen fra 780 000 til 720 000 i perioden 1974/1977 samt af nedsat arbejdstid , hvorfor Faellesskabets jern - og staalindustri har haft faldende overskud eller alvorlige tab i de fleste af de beroerte virksomheder ;  importpriserne i Faellesskabet paa varer med oprindelse i Japan har medfoert en afmatning i faellesskabsproducenternes allerede lave priser ;   ( 1 ) Kommissionens meddelelse af 31 . december 1977 om basispriser paa visse jern - og staalprodukter ( EFT nr . 353 af 31 . 12 . 1977 , s . 1 ) , som aendret ved meddelelse af 5 . juli 1978 ( EFT nr . L 183 af 5 . 7 . 1978 , s . 3 ) .  det fremgaar af den endelige konstatering af de faktiske forhold , at faellesskabsindustrien har lidt betydelig skade , eller at den , hvis der ikke var truffet midlertidige foranstaltninger , ville have lidt betydelig skade paa grund af importen af varer med oprindelse i Japan sammen med importen af varer fra Oestrig , Australien , Tjekkoslovakiet , Finland , Den tyske demokratiske Republik , Polen , Sydafrika , Spanien og Sverige , som ogsaa er genstand for beskyttelsesforanstaltninger , eller som er omfattet af aftaler om staal indgaaet med Faellesskabet ;  i betragtning af den alvorlige situation , som Faellesskabets jern - og staalindustri befinder sig i , er det i Faellesskabets interesse noedvendigt at indfoere en endelig antidumpingtold og definitivt at opkraeve det beloeb , der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig told ;  den endelige told boer svare til forskellen mellem den af Kommissionen offentliggjorte basispris for de paagaeldende varer og deres importpris i Faellesskabet under skyldig hensyntagen til en eventuel lavere vaerdi , som importoererne maatte paaberaabe sig og paa tilfredsstillende maade paavise over for de kompetente nationale myndigheder ;  der er imidlertid indgaaet visse aftaler mellem Faellesskabet og Japan i forbindelse med handel med varer af jern og staal ;  disse aftaler , som Kommissionen finder tilfredstillende , goer det muligt at suspendere den endelige told , der er blevet indfoert i overensstemmelse med denne henstilling , samt at udelukke visse transaktioner fra den endelige opkraevning _  RETTET FOELGENDE HENSTILLING :  Artikel 1  1 . Der indfoeres en endelig antidumpingtold paa foelgende varer med oprindelse i Japan :   _ forzinkede plader af staal ( bortset fra elektrolytisk forzinkede ) ,   _ position i den faelles toldtarif : 73.13 B IV , c ) ,   _ NIMEXE 73.13-68 og 72 .  2 . Denne told er lig med forskellen mellem den faktiske pris ( basispris plus tillaeg ) ifoelge kontrakt , franko graense , fortoldet , og den af Kommissionen seneste offenliggjorte faktiske pris ( basispris plus tillaeg ) for denne vare , fastsat paa tidspunktet for dens overgang til fri omsaetning i Faellesskabet .  3 . Toldbeloebet nedsaettes forholdsmaessigt , for saa vidt importoeren over for de kompetente nationale myndigheder godtgoer , at den i stk . 2 ovenfor naevnte prisforskel skyldes en lavere vaerdi som foelge af , at varernes kvalitet er ringere end den ringeste kvalitet , der er beskrevet i Kommissionens seneste offentliggoerelse af basispriser .  4 . Denne told opkraeves efter samme fremgangsmaade som anden told .  Artikel 2  De beloeb , der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig told i henhold til bestemmelserne i henstilling nr . 359/78/EKSF for varer med oprindelse i Japan , opkraeves endeligt i det omfang , de ikke overstiger den i denne henstilling fastsatte toldsats .  Artikel 3  Anvendelsen af den endelige antidumpingtold , der er indfoert i henhold til artikel 1 , suspenderes .  Artikel 4  Uanset bestemmelserne i artikel 2 skal de beloeb , der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig told , ikke opkraeves endeligt , men de skal efter anmodning fra den beroerte importoer refunderes , for saa vidt angaar  a ) forzinkede plader af andre kvaliteter end BS 2989 , sortering Z 1 og Z 2 , eller af en tykkelse paa under 1 mm ;  b ) leverancer ifoelge kontrakter , der er indgaaet inden den 20 . december 1977 , og som ikke indeholder nogen prisrevisionsklausul , der giver mulighed for tilpasning af de aftalte priser til Faellesskabets basispriser ;  c ) leverancer ifoelge kontrakter , hvortil der er henvist i ovenstaaende punkt b ) , og som er bestemt til skibsvaerfter inden for Faellesskabet .  Artikel 5  Denne henstilling meddeles medlemsstaterne .  Den traeder i kraft for hver enkelt medlemsstats vedkommende paa datoen for offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 20 . juli 1978 .  Paa Kommissionens vegne  Wilhelm HAFERKAMP  Naestformand


Avis juridique important

|

31978K1835

KOMMISSIONENS HENSTILLING NR. 1835/78/EKSF AF 25. JULI 1978 OM AENDRING AF HENSTILLING PAA OPRETTELSE AF FAELLESSKABSTILSYN MED IMPORTEN TIL FAELLESSKABET AF VISSE JERNSTILLING PAA OPRETTELSE AF FAELLESSKABSTILSYN MED IMPORTEN TIL FAELLESSKABET AF VISSE JERN- KUL- OG STAALFAELLESSKAB OG MED OPRINDELSE I TREDJELANDE

EF-Tidende nr. L 210 af 01/08/1978 s. 0048 - 0048

++++   ( 1 ) EFT nr . L 73 af 15 . 3 . 1978 , s . 37 .   ( 2 ) EFT nr . L 114 af 5 . 5 . 1977 , s . 15 .  KOMMISSIONENS Nr . 1835/78/EKSF HENSTILLING  af 25 . juli 1978  om aendring af henstilling med henblik paa oprettelse af faellesskabstilsyn med importen til Faellesskabet af visse jern - og staalprodukter henhoerende under traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab og med oprindelse i tredjelande  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR _  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab , saerlig artikel 74 , stk . 3 , og  ud fra foelgende betragtninger :  Ved henstiling 78/282/EKSF ( 1 ) af 9 . marts 1978 til medlemsstaternes regering om aendring af henstilling 77/330/EKSF af 15 . april 1977 ( 2 ) , med henblik paa oprettelse af faellesskabstilsyn med importen til Faellesskabet af visse jern og staalprodukter henhoerende under EKSF-traktaten med oprindelse i tredjelande har Kommissionen bestemt , at det ikke laengere er noedvendigt , for saa vidt angaar armeringsjern henhoerende under pos . ex 73.10 A II med oprindelse i Schweiz og for saa vidt angaar produkter med oprindelse i de tredjelande , som er anfoert i den liste , der er knyttet som bilag til henstillingen , at importoerens ansoegning anfoerer den faktiske aftale pris ( basispris plus tillaeg ) , fastsat franko graense , fortoldet ;  denne liste boer udvides med Australien og Polen _  RETTET FOELGENDE HENSTILLING :  Artikel 1  Den liste over tredjelande , som er bilag til Kommissionens henstilling 78/282/EKSF udvides med foelgende tredjelande :  Australien  Polen .  Artikel 2  Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne og offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .  Den traeder i kraft for hver medlemsstat , den 1 . august 1978 .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 25 . juli 1978 .  Paa Kommissionens vegne  Wilhelm HAFERKAMP  Naestformand


Avis juridique important

|

31982K1995

Kommissionens henstilling nr. 1995/82/EKSF af 22. juli 1982 om ændring af henstilling nr. 3018/79/EKSF om beskyttelse mod dumpet eller subsidieret import fra lande, der ikke tilhører Det europæiske Kul- og Stålfællesskab

EF-Tidende nr. L 215 af 23/07/1982 s. 0028 - 0028

*****  KOMMISSIONENS  HENSTILLING Nr. 1995/82/EKSF  af 22. juli 1982  om aendring af henstilling nr. 3018/79/EKSF om beskyttelse mod dumpet eller subsidieret import fra lande, der ikke tilhoerer Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER RETTER -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, saerlig artikel 74 og 86, og  ud fra foelgende betragtninger:  Kommissionen vedtog ved henstilling nr. 3018/79/EKSF (1) regler og procedurer for beskyttelse mod dumpet eller subsidieret import fra lande, der ikke tilhoerer Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab;  artikel 14 i naevnte henstilling aabner mulighed for, at foranstaltninger, der er truffet af Faellesskabets institutioner, kan tages op til fornyet undersoegelse; med henblik paa beskyttelsen af parternes interesser er det blandt andet bestemt, at en saadan fornyet undersoegelse kan ivaerksaettes, saafremt en af de beroerte parter anmoder herom og fremlaegger positive oplysninger, der godtgoer noedvendigheden af den paagaeldende undersoegelse;  antidumping- og udligningsforanstaltninger traeffes imidlertid foerst efter en langvarig og kostbar undersoegelse, som giver alle parter mulighed for at give deres mening til kende;  med henblik paa at hindre misbrug af Faellesskabets procedurer og ressourcer boer bestemmelserne om fornyet undersoegelse efter anmodning fra de beroerte parter aendres, saaledes at der skal hengaa en vis tid efter afslutningen af en procedure, foer en saadan fornyet undersoegelse kan ivaerksaettes, og saaledes at det sikres, at der foreligger beviser for en aendring i omstaendighederne, der er tilstraekkelige til at goere en fornyet undersoegelse berettiget -  FOELGENDE HENSTILLING:  Artikel 1  Artikel 14, stk. 1. i henstilling nr. 3018/79/EKSF affattes saaledes:  »1. Henstillinger om paalaeggelse af antidumping- eller udligningstold samt afgoerelserne om godtagelse af tilsagn tages om fornoedent op til fornyet undersoegelse. En saadan undersoegelse ivaerksaettes enten paa en medlemsstats anmodning eller paa Kommissionens intiativ. En fornyet undersoegelse finder ligeledes sted, saafremt en af de beroerte parter anmoder herom og fremlaegger bevisligheder for en aendring i omstaendighederne, der er tilstraekkelige til at begrunde noedvendigheden af en saadan fornyet undersoegelse, dog under forudsaetning af, at der er forloebet mindst ét aar siden procedurens afslutning. Saadanne anmodninger rettes til Kommissionen, som underretter medlemsstaterne herom.«  Artikel 2  Denne henstilling traeder i kraft for hver medlemsstat paa dagen for offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.  Den finder anvendelse paa allerede indgime anmodninger om fornyet undersoegelse.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 22. juli 1982.  Paa Kommissionens vegne  Wilhelm HAFERKAMP  Naestformand  (1) EFT nr. L 339 af 31. 12. 1979, s. 15.


Avis juridique important

|

31965H0428

65/428/CEE: Recommandation de la Commission, du 20 septembre 1965, aux États membres, relative à la communication préalable à la Commission, à l'état de projets de certaines dispositions législatives réglementaires et administratives / Den danske udgave er ikke til rådighed

EF-Tidende nr. 160 af 29/09/1965 s. 2611 - 2612

 /* Der findes ingen dansk version af dette dokument, da det ikke er indeholdt i den danske Specialudgave. Kriterierne for at udelade retsakter var foelgende:  - akter, som ikke laengere havde virkning paa tidspunktet for Danmarks indtraeden i Faellesskabet (1. jan. 1973)  - akter, hvis virkning automatisk ophoerte paa indtraedelsestidspunktet (f.eks. visse aftaler mellem Faellesskabet og Det Forenede Kongerige, Irland eller Danmark)  - akter, som kun er bindende for dem, de er rettet til, og som derfor kun er autentiske paa originalsproget  - ikke-bindende akter  - akter, som ikke skoennedes tilstraekkeligt betydningsfulde til at blive medtaget  - visse akter, som tilbagekaldtes under udarbejdelsen af specialudgaven.  oknoda73 */


title: Henstilling med henblik på rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Finlands opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2010

text:
Vigtig juridisk meddelelse

|

52007SC0138

Henstilling med henblik på Rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Finlands opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2010  /* SEK/2007/0138 endelig udg. */

	[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |Bruxelles, den 7.2.2007SEK(2007) 138 endeligHenstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSEi overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Finlands opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2010(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSEGenerelle baggrundsoplysningerStabilitets- og vækstpagten, som trådte i kraft den 1. juli 1998, er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at forbedre betingelserne for prisstabilitet og en stærk, holdbar vækst, der bidrager til jobskabelse. I forbindelse med reformen af pagten i 2005 blev det anerkendt, at pagten er et nyttigt middel til at cementere finanspolitisk disciplin, men hovedsigtet var at gøre den mere virkningsfuld, styrke dens økonomiske fundament og sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som indgår i stabilitets- og vækstpagten, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge stabilitets- eller konvergensprogrammer og årlige opdateringer heraf for Rådet og Kommissionen (medlemsstater, der allerede har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) stabilitetsprogrammer, og medlemsstater, der endnu ikke har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) konvergensprogrammer). Finlands første stabilitetsprogram blev forelagt i september 1998. I overensstemmelse med forordningen afgav Rådet en udtalelse herom den 12. oktober 1998 på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. I overensstemmelse med samme procedure bliver de opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer vurderet af Kommissionen og undersøgt af ovennævnte udvalg, mens Rådet kan undersøge dem.Baggrunden for vurderingen af det opdaterede programKommissionen har undersøgt den seneste opdatering af Finlands stabilitetsprogram, der blev forelagt den 30. november 2006, og har vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse herom (se boksen om hovedpunkterne i vurderingen).Udgangspunktet for vurderingen af budgetstrategien i det nye stabilitetsprogram er kort beskrevet i afsnittene om:1.  de økonomiske og budgetmæssige resultater i de seneste ti år2.  den seneste vurdering af landets stilling under den præventive del af stabilitets- og vækstpagten (sammenfatning af Rådets udtalelse om den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet) og3.  Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra oktober 2006.De seneste økonomiske og budgetmæssige resultaterI de sidste ti år har den økonomiske udvikling i Finland været meget tilfredsstillende. Konjunkturopgangen efter recessionen i begyndelsen af 1990'erne blev forstærket af omstruktureringen af økonomien og opsvinget i IKT-sektoren, som i vid udstrækning tegner sig for de bemærkelsesværdige produktivitetsfremskridt. Den gennemsnitlige økonomiske vækst har ligget et godt stykke over gennemsnittet for euroområdet, mens inflationen er forblevet på et lavt niveau. Den stærke ekspansion i økonomien blev ledsaget af en beslutsom finanspolitisk konsolidering, sådan at der igen er skabt et betydeligt overskud på de offentlige finanser. I perioden op til ØMU'en lykkedes det Finland at skabe en situation kendetegnet ved en stabilitetsorienteret makroøkonomisk politik med bevarelse af konkurrenceevnen, hvilket fortsat understøtter landets gode økonomiske resultater.Vurderingen i Rådets udtalelse om det forrige programDen 24. januar 2006 vedtog Rådet sin udtalelse om det forrige opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2005-2009. Rådet anførte: "Samlet set er budgetstillingen sund, og budgetstrategien er et godt eksempel på en finanspolitik, der føres i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten".Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra oktober 2006Rapporten om gennemførelsen af Finlands nationale reformprogram blev forelagt den 12. oktober 2006 inden for rammerne af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse. Finlands nationale reformprogram identificerer følgende udfordringer/prioriterede områder: de offentlige finansers holdbarhed, forbedring af konkurrenceevnen og produktiviteten og forbedring af arbejdsmarkedets virkemåde. Kommissionens vurdering af dette program (vedtaget som led i Kommissionens årlige situationsrapport fra december 2006 [2] ) viste, at Finland gør meget gode fremskridt med at gennemføre det nationale reformprogram.På baggrund af de gjorte fremskridt blev Finland tilskyndet til at fokusere på følgende områder: konkurrence og produktivitet inden for tjenesteydelser, rekrutteringsprocedurer for virksomheder, lokale lønforhandlingssystemer og flaskehalse på arbejdsmarkedet.Boks: Hovedpunkterne i vurderingen Ved vurderingen af stabilitetsprogrammerne og konvergensprogrammerne skal følgende undersøges, jf. henholdsvis artikel 5, stk. 1, og artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97: om de økonomiske antagelser, som programmet er baseret på, er realistiske den mellemfristede budgetmålsætning, som medlemsstaten fremlægger, og om den tilsigtede tilpasning i retning af den er hensigtsmæssig om de foranstaltninger, der træffes og/eller foreslås for at overholde den tilsigtede tilpasning, er tilstrækkelige til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning under konjunkturforløbet ved vurderingen af den tilsigtede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning undersøges det, om der gøres en større tilpasningsindsats i økonomiske opgangstider, mens indsatsen kan være mere begrænset i økonomiske nedgangstider, og for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, undersøges det, om den pågældende medlemsstat sikrer en årlig forbedring i sin konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på 0,5 % af BNP som benchmark for at opfylde sin mellemfristede budgetmålsætning når kursen for tilpasning af den mellemfristede budgetmålsætning fastlægges (for medlemsstater, der endnu ikke har nået den), eller når der tillades en midlertidig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning (for medlemsstater, der har nået den), undersøges gennemførelsen af større strukturreformer, som har direkte langsigtede omkostningsbesparende virkninger (bl.a. ved at øge den potentielle vækst) og derfor har en konstaterbar indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt (på den betingelse, at der bevares en passende sikkerhedsmargen med hensyn til referenceværdien på 3 % af BNP, og at budgetstillingen i programperioden forventes at vende tilbage til den mellemfristede budgetmålsætning), idet man bør være særlig opmærksom på pensionsreformer, som indfører et flersøjlesystem, der omfatter en obligatorisk, fuldt finansieret søjle om medlemsstaternes økonomiske politik er i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik. Når det vurderes, om programmets makroøkonomiske antagelser er realistiske, sker det med henvisning til prognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2006, idet der også tages hensyn til den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og de konjunkturkorrigerede saldi. Vurderingen af overensstemmelsen med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik sker på baggrund af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik med hensyn til de offentlige finanser, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Vurderingen skal desuden omfatte en undersøgelse af: udviklingen i gældskvoten og udsigterne for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, som der bør lægges "tilstrækkelig vægt på i forbindelse med overvågningen af budgetstillingerne" ifølge Rådets rapport af 20. marts 2005 om "en bedre gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten". I en meddelelse fra Kommissionen af 12. oktober 2006 beskrives fremgangsmåden for vurderingen af den langsigtede holdbarhed[3] graden af integration med det nationale reformprogram, som medlemsstaterne har fremlagt i forbindelse med Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse. I sin følgeskrivelse af 7. juni 2005 til Det Europæiske Råd om de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik for perioden 2005-2008 anførte Økofin-Rådet, at de nationale reformprogrammer skal være i overensstemmelse med stabilitets- og konvergensprogrammerne overensstemmelsen med adfærdskodeksen[4], hvori der bl.a. fastlægges en fælles struktur og et fælles sæt datatabeller for stabilitets- og konvergensprogrammerne. |-  Henstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSEi overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Finlands opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2010RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[5], særlig artikel 5, stk. 3,under henvisning til Kommissionens henstilling,efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:4.  Den [27. februar 2007] gennemgik Rådet Finlands opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2006-2010.5.  Det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, viser, at den reale BNP-vækst vil aftage fra et cyklisk højdepunkt på 4½ % i 2006 til 2½ % i gennemsnit i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser, mens antagelserne for 2006 og 2010 forekommer at være forsigtige. Opdateringens inflationsfremskrivninger forekommer realistiske.6.  For 2006 skønnes det offentlige overskud at blive på 2,9 % af BNP i både Kommissionens tjenestegrenes økonomiske prognoser fra efteråret 2006 og i den foreliggende opdatering af programmet sammenlignet med et mål på 1,6 % i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet. Dette skyldes den blivende virkning af resultatet i 2005, der blev bedre end forventet, og den positive vækstoverraskelse i 2006, der betød en stor stigning i indtægterne, samtidig med at udgifterne var under kontrol.7.  Hovedmålet i den mellemfristede budgetstrategi i programmet er at sikre holdbarhed i de offentlige finanser og balance i de statslige finanser under normale vilkår med økonomisk vækst. Det samlede offentlige overskud og det primære overskud vil ifølge fremskrivningerne udvise en svagt nedadgående tendens og begge falde med ½ % af BNP frem til 2010. Nedgangen i indtægtskvoten, der afspejler den gradvise indfasning af pakken af skattenedsættelser frem til 2007, opvejes ikke fuldt ud af den sænkning af udgiftskvoten, der skyldes regeringens udgiftslofter og reforminitiativerne for den offentlige sektor. Budgetstrategien er ikke ændret sammenlignet med den forrige opdatering, men budgetmålene er opjusteret med omkring 1 % af BNP i hvert år som følge af den blivende virkning af resultatet i 2005, der blev bedre end forventet, og lysere vækstudsigter.8.  Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, er planlagt at skulle forblive stabil med et overskud tæt på 3 % af BNP i hele programperioden. Den mellemfristede målsætning for budgetstillingen, der anføres i programmet, er et strukturelt overskud på 2 % af BNP, som planlægges fastholdt i hele programperioden. Den forrige programopdatering indeholdt ikke udtrykkeligt en mellemfristet målsætning, men den mellemfristede målsætning blev i Rådets udtalelse udledt fra fremskrivningerne af det strukturelle overskud i det foregående program til at være på 1½ % af BNP. Da den mellemfristede budgetmålsætning er mere krævende end den laveste benchmark (anslået til et underskud på ca. 1¼ % af BNP), skulle opfyldelsen af den give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede budgetmålsætning ligger inden for det bånd, der i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen er angivet for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, og er betydelig mere ambitiøs, end hvad der kræves i betragtning af gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. At have en mellemfristet budgetmålsætning, der ligger et godt stykke over det mindst krævede niveau, begrundes i programmet med målet om at sikre holdbare offentlige finanser på lang sigt og den kendsgerning, at virkningen af befolkningens aldring slår igennem tidligt.9.  Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. De makroøkonomiske antagelser i programmet og fremskrivningerne af skatteindtægterne synes plausible. De risikomomenter, der kan være tale om i forbindelse med skatteindtægterne, og som hænger sammen med sammensætningen af væksten, udlignes af konservative antagelser om skatteelasticiteten. Mens udgiftsbegrænsningen understøttes af lofter over de statslige udgifter, er der visse risici forbundet med udviklingen i de lokale myndigheders udgifter.10.  Med hensyn til denne risikovurdering forekommer budgetpolitikken i programmet at være tilstrækkelig til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning med en betydelig margen i programperioden som planlagt i programmet. Den giver desuden en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride underskudstærsklen på 3 % af BNP ved normale makroøkonomiske udsving i løbet af programperioden. Finanspolitikken i programmet er helt på linje med stabilitets- og vækstpagten.11.  Den offentlige bruttogæld skønnes at være faldet til 39 % af BNP i 2006, hvilket er langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programperioden forventes gældskvoten at falde med 5½ procentpoint.12.  Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring i Finland er større end gennemsnittet for EU, selv om de vedtagne foranstaltninger på pensionsområdet har hjulpet til at dæmpe stigningen i pensionsudgifterne i de kommende årtier til en andel af BNP, der ligger tæt på EU-gennemsnittet. Den initiale budgetstilling, kendetegnet ved et stort strukturelt overskud, bidrager væsentligt til at dæmpe aldringens langsigtede budgetvirkninger. Desuden skal den store aktivmasse, der er akkumuleret i den offentlige pensionsfond, finansiere en del af stigningen i pensionsudgifterne. Fastholdelse af store primære overskud på det mellemlange sigt vil endvidere bidrage til at begrænse risiciene for de offentlige finansers holdbarhed. Finland ser som helhed ud til at stå over for en lav risiko, for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed.13.  Stabilitetsprogrammet indeholder en kvalitativ vurdering af den samlede virkning, som rapporten fra oktober 2006 om gennemførelsen af det nationale reformprogram har inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Det giver desuden systematiske oplysninger om de direkte budgetudgifter eller –besparelser ved de vigtigste reformer, der er planlagt i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger tager tydeligt hensyn til de virkninger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram har på de offentlige finanser. De foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med dem, der skitseres i det nationale reformprogram. I begge programmer behandles spørgsmålet om at implementere foranstaltninger til forbedring af både de centrale og lokale myndigheders produktivitet, ligesom det bekræftes i begge programmer, at regeringen agter at anvende de statslige budgetudgiftsgrænser ud over den nuværende lovgivningsperiode.14.  Programmets budgetstrategi er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008.15.  Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet nogle huller i de krævede og frivillige data[6].Den samlede konklusion er, at den mellemfristede budgetstilling er sund, og budgetstrategien er et godt eksempel på en finanspolitik, der føres i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten.Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |Realt BNP | SP nov. 2006 | 2,9 | 4,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | 2,1 |(%-ændring) | KOM nov. 2006 | 2,9 | 4,9 | 3,0 | 2,6 | n.a. | n.a. |SP nov. 2005 | 2,1 | 3,2 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | n.a. |HICP-inflation | SP nov. 2006 | 0,9 | 1,5 | 1,3 | 1,7 | 1,7 | 1,7 |(%) | KOM nov. 2006 | 0,8 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | n.a. | n.a. |SP nov. 2005 | 1,0 | 1,3 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | n.a. |Outputgab | SP nov. 20061 | -1,3 | 0,1 | 0,2 | 0,1 | -0,2 | -0,8 |(% af potentielt BNP) | KOM nov. 20065 | -1,5 | 0,1 | 0,2 | -0,2 | n.a. | n.a. |SP nov. 20051 | -0,7 | -0,2 | -0,2 | -0,5 | -0,9 | n.a. |Offentlig | SP nov. 2006 | 2,7 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,7 | 2,4 |saldo | KOM nov. 2006 | 2,7 | 2,9 | 2,9 | 2,9 | n.a. | n.a. |(% af BNP) | SP nov. 2005 | 1,8 | 1,6 | 1,6 | 1,5 | 1,5 | n.a. |Primær saldo | SP nov. 2006 | 3,9 | 4,5 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | 3,7 |(% af BNP) | KOM nov. 2006 | 4,1 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | n.a. | n.a. |SP nov. 2005 | 3,4 | 3,1 | 2,9 | 2,8 | 2,8 | n.a. |Konjunkturkorrigeret saldo | SP nov. 20061 | 3,3 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 |(% af BNP) | KOM nov. 2006 | 3,4 | 2,9 | 2,8 | 2,9 | n.a. | n.a. |SP nov. 20051 | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 | n.a. |Strukturel saldo2 | SP nov. 20063 | 3,3 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 |(% af BNP) | KOM nov. 20064 | 3,4 | 2,9 | 2,8 | 2,9 | n.a. | n.a. |SP nov. 2005 | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 | n.a. |Offentlig bruttogæld | SP nov. 2006 | 41,3 | 39,1 | 37,7 | 36,2 | 35,0 | 33,7 |(% af BNP) | KOM nov. 2006 | 41,3 | 38,8 | 37,3 | 35,8 | n.a. | n.a. |SP nov. 2005 | 42,7 | 41,7 | 41,1 | 40,6 | 40,1 | n.a. |Fodnoter: |1Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet. |2Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker), eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. |3Der er ingen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i programmet. |4Der er ingen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i Kommissionens prognose fra efteråret 2006. |5Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 3,2 %, 3,1 %, 3,0 % og 2,9 % i årene 2005-2008. |Kilde: |Stabilitetsprogram (SP); økonomiske prognoser fra efteråret 2006 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordning som ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på følgende websted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råds forårsmøde, "Gennemførelsen af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse – Resultaternes år", 12.12.2006, KOM(2006) 816.[3] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet, "De offentlige finansers langsigtede holdbarhed i EU", 12.10.2006, KOM(2006) 574, og Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, "The long-term sustainability of public finances in the European Union", European Economy No 4/2006.[4] "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjerne for konvergensprogrammernes indhold og form", godkendt af Økofin-Rådet den 11. oktober 2005.[5] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordning som ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, findes på følgende websted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Der mangler særlig data om de eksterne antagelser for årene 2008-2010.


Avis juridique important

|

31976H0494

76/494/EØF: Rådets henstilling af 4. maj 1976 om rationel udnyttelse af energi, der forbruges af motorkøretøjer, ved forbedring af førerens adfærd

EF-Tidende nr. L 140 af 28/05/1976 s. 0014 - 0015 den græske specialudgave: Kapitel 12 bind 1 s. 0132  den spanske specialudgave: Kapitel 12 bind 2 s. 0117  den portugisiske specialudgave: Kapitel 12 bind 2 s. 0117

++++  RAADETS HENSTILLING  af 4 . maj 1976  om rationel udnyttelse af energi , der forbruges af motorkoeretoejer , ved forbedring af foererens adfaerd   ( 76/494/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HENSTILLER -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ,  under henvisning til udkast fra Kommissionen , og  ud fra foelgende betragtninger :  Raadet har i sin resolution af 17 . september 1974 om ny strategi for Faellesskabets energipolitik ( 1 ) godkendt foelgende maal : " Nedsaettelse af vaekstraten for energiforbruget i de enkelte stater ved foranstaltninger , der tilsigter rationel anvendelse af og besparelser for energi , uden at maalsaetningerne for den oekonomiske og samfundsmaessige udvikling herved saettes paa spil " ;  Raadet har i sin resolution af 17 . december 1974 om handlingsprogram for Faellesskabet vedroerende den rationelle udnyttelse af energi ( 2 ) taget til efterretning , at Kommissionen i sin meddelelse til Raadet med titlen " Rationel energiudnyttelse " har udarbejdet et handlingsprogram for Faellesskabet paa dette omraade ;  der boer hurtigst muligt opnaas konkrete resultater paa omraadet for rationel udnyttelse af energi , der forbruges af motorkoeretoejer ; en mere oekonomisk bevidst koersel fra foererens side , saavel som valg af et mere oekonomisk koeretoej , samt korrekt vedligeholdelse heraf vil hurtigt kunne foere til opnaaelse af disse maal ;  foranstaltninger til besparelse af energi , der forbruges at motorkoeretoejer , skal vaere udformet paa en saadan maade , at de er tiltraekkende og finansielt acceptable for brugeren ;  de foreslaaede foranstaltninger kan sikre tilstraekkelige energibesparelser til at garantere de noedvendige investeringers rentabilitet -  TIL MEDLEMSSTATERNE :  1 . At automobilfabrikanterne opfordres til i deres instruktionsboeger for foereren at medtage praktiske oplysninger om , hvordan man kan spare braendstof , idet disse oplysninger praesenteres paa en saadan maade , at de tiltraekker bilejerens opmaerksomhed og stimulerer hans interesse ;  2 . at tilskynde til , at privatvogne udstyres med systemer , der giver foereren oplysning om den mest oekonomiske maade at koere paa . Der er foreslaaet to metoder :   - at angive det mest oekonomiske hastighedsomraade svarende til hvert gear paa speedometeret eller paa omdrejningstaelleren ,   - at montere et kontrolapparat , f.eks . en vakuummaaler ved indsugningen , der goer det muligt at oplyse foereren om hans praestation  ( god , middel , daarlig ) ;  3 . at brugerne af motorkoeretoejer opfordres til at drage omsorg for korrekt indstilling af taending og karburator ;  4 . at automobilfabrikanterne med henblik herpaa anmodes om i foererens instruktionsbog at give klare oplysninger , hvorefter ejerne opfordres til regelmaessigt at faa deres koeretoejer efterset og justeret ;  5 . at alle koeretoejstyper paa markedet underkastes en standardproeve for braendstofforbrug ved forskellige hastigheder , idet fremgangsmaaden ved proeven skal fastsaettes paa faellesskabsniveau , og resultaterne af denne proeve skal fremgaa af instruktionsbogen samt bringes til eventuelle koeberes kundskab ;  6 . at tilskynde til at motorkoeretoejerne , herunder ogsaa lastvogne , udstyres med radialdaek .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 4 . maj 1976 .  Paa Raadets vegne  G . THORN  Formand  ( 1 ) EFT nr . C 153 af 9 . 7 . 1975 , s . 1 .  ( 2 ) EFT nr . C 153 af 9 . 7 . 1975 , s . 5 .


title: 2012/129/EU: Rådets henstilling af 21. februar 2012 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (tiende EUF) for regnskabsåret 2010

text:
               29.2.2012

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 55/34

         RÅDETS HENSTILLING
   af 21. februar 2012
   om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (tiende EUF) for regnskabsåret 2010
   (2012/129/EU)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   som henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (1) og ændret ved aftalen undertegnet i Luxembourg den 25. juni 2005 (2),
   som henviser til den interne aftale mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om finansiering af Fællesskabets bistand under den flerårige finansielle ramme for perioden 2008-2013 i overensstemmelse med AVS-EF-partnerskabsaftalen og om tildelingen af finansiel bistand til de oversøiske lande og territorier, på hvilke EF-traktatens fjerde del finder anvendelse (3) (»den interne aftale«), der bl.a. opretter Den Tiende Europæiske Udviklingsfond (tiende EUF), særlig artikel 11, stk. 8,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 af 18. februar 2008 om finansforordningen for den 10. Europæiske Udviklingsfond (4), særlig artikel 142-144,
   som har gennemgået forvaltningsregnskabet og status pr. 31. december 2010 vedrørende transaktionerne under tiende EUF samt Revisionsrettens årsberetning om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter (5), vedrørende regnskabsåret 2010, med Kommissionens svar, der er indeholdt i denne beretning, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Europa-Parlamentet meddeler i henhold til artikel 11, stk. 8, i den interne aftale Kommissionen decharge for den finansielle forvaltning af tiende EUF efter henstilling fra Rådet.

               (2)

               Kommissionens gennemførelse af alle transaktioner under tiende EUF i regnskabsåret 2010 har været tilfredsstillende,

         HENSTILLER til Europa-Parlamentet, at det meddeler Kommissionen decharge for gennemførelsen af transaktionerne under tiende EUF for regnskabsåret 2010.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 21. februar 2012.

            På Rådets vegne

         M. VESTAGER

            Formand

      (1)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

      (2)  EUT L 287 af 28.10.2005, s. 4.

      (3)  EUT L 247 af 9.9.2006, s. 32.

      (4)  EUT L 78 af 19.3.2008, s. 1.

      (5)  EUT C 326 af 10.11.2011, s. 251.


Avis juridique important

|

31979K0158

Kommissionens henstilling nr. 158/79/EKSF af 29. januar 1979 om ændring af henstilling 77/329/EKSF og om beskyttelse mod dumping, præmier eller subventioner fra lande, der ikke tilhører Det europæiske Kul- og Stålfællesskab

EF-Tidende nr. L 021 af 30/01/1979 s. 0014 - 0015

++++   ( 1 ) EFT nr . L 114 af 5 . 5 . 1977 , s . 6 .   ( 2 ) EFT nr . L 352 af 31 . 12 . 1977 , s . 13 .  KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr . 158/79/EKSF  af 29 . januar 1979  om aendring af henstilling 77/329/EKSF om beskyttelse mod dumping , praemier eller subventioner fra lande , der ikke tilhoerer Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER RETTER _  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab , saerlig artikel 74 og 86 , og  ud fra foelgende betragtninger :  Faellesskabet har ved Kommissionens henstilling 77/329/EKSF ( 1 ) , aendret ved henstilling nr . 3004/77/EKSF ( 2 ) , indfoert faelles regler for beskyttelse mod dumping , praemier og subventioner fra lande , der ikke tilhoerer Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab , for produkter omfattet af traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab ;  disse faellesskabsregler er i vid udstraekning overtaget fra overenskomsten om anvendelsen af artikel VI i Den almindelige Overenskomst om Told og Udenrigshandel , den saakaldte antidumping kode ;  erfaringen med anvendelsen af visse af disse regler viser , at visse af de i ovennaevnte regler indeholdte begreber boer klarlaegges under hensyntagen til blandt andet gaeldende praksis hos Faellesskabets stoerste handelspartnere ;  det er isaer noedvendigt mere praecist at definere udregningsmetoden for en beregnet vaerdi , der anvendes i tilfaelde , hvor prisen paa det tilsvarende produkt paa hjemmemarkedet ikke tillader en egentlig sammenligning paa grund af den saerlige markedssituation ;  det er noedvendigt at praecisere , at i forbindelse med import fra statshandelslandene fastsaettes den normale vaerdi paa grundlag af priser eller omkostninger for et lignende produkt i et land med markedsoekonomi , eller om noedvendigt priserne eller omkostningerne i Faellesskabet , ;  for saa vidt angaar skade er det noedvendigt at praecisere , at skade forvoldt af andre faktorer ikke kan henfoeres til dumping ;  det er af praktiske grunde noedvendigt at aendre visse regler om forlaengelse af midlertidige antidumpingforanstaltninger _  FOELGENDE HENSTILLING :  Artikel 1  I henstilling 77/329/EKSF foretages foelgende aendringer :  1 . Artikel 3 , stk . 2 , andet led , affattes saaledes :   _ " den beregnede vaerdi dvs . produktionsomkostningerne i oprindelslandet forhoejet med et rimeligt beloeb til daekning af generalomkostninger og fortjeneste ; som hovedregel maa det tillaeg , der repraesenterer fortjenesten , ikke overstige den saedvanlige fortjeneste ved salg af varer af samme kategori paa oprindelseslandets indenlandske marked . Hvis der ikke er en saadan fortjeneste fastsaetter Kommissionen tillaeget paa et rimeligt grundlag under anvendelse af de bedste , tilgaengelige oplysninger . " .  2 . Artikel 3 , stk . 6 , affattes saaledes :   " 6 . I tilfaelde af import fra et land , hvis handel er helt eller delvis monopoliseret , og hvor de indenlandske priser fastsaettes af staten , kan der tages hensyn til , at en noeje sammenligning mellem prisen for et produkt ved eksport til Faellesskabet og det paagaeldende lands indenlandske pris ikke normalt er hensigtsmaessig . I disse tilfaelde fastsaettes den normale vaerdi paa grundlag af enten :  a ) de priser , som anvendes for et lignende produkt i et land eller lande med markedsoekonomi ved salg enten ( i ) til forbrug paa dette landes eller disse landes hjemmemarkeder eller ( ii ) til andre lande , herunder Faellesskabet , eller  b ) den beregnede vaerdi for et lignende produkt i et land eller lande med markedsoekonomi .  Udgoer hverken priserne eller den beregnede vaerdi i henhold til litra a ) og b ) et egnet grundlag for fastsaettelsen af den normale vaerdi , benyttes de priser eller den beregnede vaerdi , som kan udledes af salget eller af produktionsomkostningerne i Faellesskabet . " .  3 . Artikel 4 , stk . 1 , 2 og 3 , affattes saaledes :   " 1 . Vurderingen af dumpingimportens virkninger for den paagaeldende erhvervsgren baseres paa en undersoegelse af alle de faktorer , der har indflydelse paa denne erhvervsgrens situation , for eksempel udviklingen og udsigterne for saa vidt angaar omsaetning , markedsandel , fortjeneste , priser ( inklusive den margen , hvormed det fortoldede produkts leveringspris er lavere eller hoejere end den mest repraesentative , sammenlignelige pris for et lignende produkt , der afsaettes paa normale hendelsvilkaar inden for Faellesskabet ) , beskaeftigelse , omfang af dumpingimporten og den oevrige import , udnyttelsesgraden af den paagaeldende erhvervsgrens kapacitet inden for Faellesskabet , produktivitet samt restriktiv handelspraksis . Hverken et eller flere af disse kriterier er noedvendigvis udslaggivende for afgoerelsen .  2 . For at konstatere , om dumpingimporten forvolder skade , undersoeges alle oevrige faktorer , der hver for sig eller sammen kan have en ugunstig indflydelse paa den paagaeldende erhvervsgren inden for Faellesskabet . Blandt andre tages foelgende faktorer i betragtning : omfang og priser med hensyn til import af det paagaeldende produkt uden dumping , indbyrdes konkurrence mellem Faellesskabets producenter , nedgang i efterspoergslen paa grund af forekomsten af erstatningsvarer eller paa grund af aendring i forbrugsvaner og i eksporttallene .  3 . a ) Dumping kan ikke haevdes at have forvoldt skade , medmindre dumpingimporten paaviseligt er hovedaarsag til en saadan skade . Med dette formaal for oeje skal virkningerne af den faktisk konstaterede dumping opvejes mod alle oevrige kendte faktorer , som samtidig skader erhvervsgrenen . De skader , som saadanne andre faktorer har forvoldt , kan ikke henfoeres til dumpingimporten .  b ) En afgoerelse af , hvorvidt der er forvoldt skade , skal under alle omstaendigheder stoettes paa kendsgerninger og ikke blot paa paastande , formodninger eller fjerne muligheder . Er der fare for skade , maa den aendring i omstaendighederne , som ville skabe en situation , hvor dumping ville forvolde skade , klart kunne forudses og vaere umiddelbart forestaaende .  4 . Artikel 16 , stk . 1 , affattes saaledes :   " Med forbehold af bestemmelserne i artikel 18 anvendes der fortsat midlertidige foranstaltninger i tre maaneder ; inden denne periodes udloeb skal Kommissionen enten beslutte sig for faellesskabsintervention efter artikel 17 eller , saafremt et vaesentligt antal af branches eksportoerer og importoerer oensker det eller ikke goer indsigelse herimod , og undersoegelsen stadig ikke er afsluttet , beslutte sig for forlaengelse af de midlertidige foranstaltninger i hoejst tre maaneder . " .  Artikel 2  Denne henstilling meddeles til medlemsstaterne og offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .  Den traeder i kraft den 30 . januar 1979 .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 29 . januar 1979 .  Paa Kommissionens vegne  Wilhelm HAFERKAMP  Naestformand


title: Kommissionens henstilling nr. 789/78/EKSF af 19. april 1978 om forlængelse af de midlertidige antidumpingforanstaltninger i forbindelse med indførsel af stålprodukter med oprindelse i Japan

text:
Nr. L 106/20                                  De Europæiske Fællesskabers Tidende                                20 . 4. 78
                                KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr. 789/ 78 / EKSF
                                                      af 19. april 1978
               om forlængelse af de midlertidige antidumpingforanstaltninger i forbindelse
                               med indførsel af stålprodukter med oprindelse i Japan
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE                                    FØLGENDE HENSTILLING :
FÆLLESSKABER RETTER —
                                                                                Artikel 1
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det
europæiske Kul - og Stålfællesskab, særlig artikel 74,            De midlertidige antidumpingforanstaltninger, der er
                                                                  indført ved henstilling nr. 1 21 /78 / EKSF, nr. 161 /78 /
under henvisning til Kommissionens henstilling 77/                EKSF, nr. 245/78 / EKSF, nr. 263/78 / EKSF og nr. 359/
329/EKSF af 15. april 1977 om beskyttelse mod dum                78 / EKSF for indførselen af stålprodukter med oprin
ping, præmier eller subventioner fra lande, der ikke til         delse i Japan, forlænges for et tidsrum af højst tre
hører Det europæiske Kul- og Stålfællesskab ('), som              måneder efter udløbsdatoen uanset disse foranstaltnin
ændret ved henstilling nr. 3004/77/EKSF (2), særlig               gers suspension i henhold til henstilling nr. 714/78 /
artikel 16 og 19,                                                 EKSF, for så vidt angår fremtidig indførsel .
under henvisning til udtalelser fra Det rådgivende                                         Artikel 2
Udvalg, som er nedsat i henhold til henstilling 77/
329/EKSF, og                                                      Med forbehold af bestemmelserne i artikel 1 frigives
                                                                  det beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midler
ud fra følgende betragtninger :                                   tidig antidumpingtold, i den udstrækning, importøren
Ved henstilling nr. 1 21 /78/EKSF (3), nr. 161 /78/               over for de kompetente nationale myndigheder godt
EKSF (4), nr. 245/78 /EKSF (5), 263/78/ EKSF (6) og               gør, at antidumpingtolden skyldes en lavere værdi
359/78 / EKSF (7) har Kommissionen indført midlerti              som følge af, at varernes kvalitet er ringere end den
dig antidumpingtold for indførselen a'f stålprodukter             ringeste kvalitet, der er beskrevet i Kommissionens
med - oprindelse i Japan ;                                        seneste offentliggørelse af basispriser.
undersøgelsen af dette spørgsmål er endnu ikke afslut                                      Artikel 3
tet, og eksportører og importører, der vides at være be
                                                                  Denne henstilling er rettet til medlemestaterne. Den
rørt, har anmodet om, at tolden forlænges for et tids
rum af højst tre måneder ;                                        træder i kraft i hver medlemsstat på datoen for offent
                                                                  liggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
det er derfor rimeligt at forlænge de midlertidige for
anstaltninger uanset disse foranstaltningers suspension           Udfærdiget i Bruxelles, den 19 . april 1978 .
i henhold til henstilling nr. 714/78/ EKSF (8) ;
der bør imidlertid tages passende hensyn til en even                                       På Kommissionens vegne
tuel lavere værdi af de indførte produkter, som impor                                         Etienne DAVIGNON
tørerne påberåber sig og på tilfredsstillende måde påvi
ser over for de kompetente nationale myndigheder —                                         Medlem af Kommissionen
 ') EFT  nr. L 114 af 5. 5. 1977, s. 6 .
 2) EFT  nr. L 352 af 31 . 12. 1977, s . 13 .
 3) EFT  nr. L 19 af 24. 1 . 1978 , s . 9 .
 4) EFT  nr. L 23 af 28 . 1 . 1978 , s . 35 .
 5) EFT  nr. L 37 af 7. 2. 1978 , s . 13 .
 6) EFT  nr. L 39 af 9 . 2. 1978 , s . 15 .
 7) EFT  nr. L 50 af 22. 2. 1978 , s . 13 .
 8) EFT  nr. L 94 af 8 . 4. 1978 , s . 21 .


Avis juridique important

|

32000H0408

2000/408/EF: Kommissionens henstilling af 23. juni 2000 om offentliggørelse af oplysninger om finansielle instrumenter og andre poster som supplement til de offentliggørelseskrav, der er foreskrevet i Rådets direktiv 86/635/EØF om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (meddelt under nummer K(2000) 1372)

EF-Tidende nr. L 154 af 27/06/2000 s. 0036 - 0041

Kommissionens henstillingaf 23. juni 2000om offentliggørelse af oplysninger om finansielle instrumenter og andre poster som supplement til de offentliggørelseskrav, der er foreskrevet i Rådets direktiv 86/635/EØF om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber(meddelt under nummer K(2000) 1372)(2000/408/EF)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, ogsom tager følgende i betragtning:(1) På internationalt plan henstilles det i stadig højere grad til banker og andre institutter, at de giver flere oplysninger om deres aktiviteter i forbindelse med finansielle instrumenter og andre lignende instrumenter.(2) Europa-Parlamentet har i beslutning A4-0207/95 af 22. september 1995 om afledte finansielle instrumenter(1) slået til lyd for, at denne internationale udvikling nødvendiggør flere oplysninger om disse former for instrumenter.(3) På grund af bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters dominerende stilling på de finansielle markeder og deres centrale rolle for hele det økonomiske og monetære system er det overordentlig ønskeligt, at disse institutter offentliggør flere oplysninger om aktiviteter i forbindelse med finansielle instrumenter og andre lignende instrumenter.(4) Siden vedtagelsen af Rådets direktiv 86/635/EØF(2) er der sket en rivende udvikling i disse institutters aktiviteter i forbindelse med finansielle instrumenter, herunder navnlig afledte instrumenter, således at det er ønskeligt, at der offentliggøres yderligere oplysninger som supplement til det begrænsede offentliggørelseskrav, der er foreskrevet i ovennævnte direktiv.(5) Offentliggørelse af sådanne oplysninger giver investorer og deltagere på markedet mulighed for på et velunderbygget grundlag at træffe beslutninger, således at der hermed skabes gennemsigtighed på markedet samt markedsdisciplin, hvilket er et særdeles værdifuldt supplement til banktilsynet.(6) Med henblik herpå er det nødvendigt at have nyttige og sammenlignelige kvalitative og kvantitative oplysninger om institutternes aktiviteter i finansielle instrumenter og oplysninger om mål og metoder for risikomålings- og risikostyringssystemer.(7) Til trods for pligten til at offentliggøre alle væsentlige oplysninger skal den potentielle nytte af bestemte oplysninger afbalanceres mod nødvendigheden af ikke at overbebyrde regnskaberne med for vidtgående oplysninger og de hermed følgende omkostninger. Pligten til at offentliggøre oplysninger indebærer ikke en forpligtelse til at offentliggøre fortrolige oplysninger.(8) Da man på internationalt plan stadig drøfter, hvorledes sådanne oplysninger skal offentliggøres, synes det for tidligt at vedtage en formel ændring af direktiv 86/635/EØF og derved indføre offentliggørelsespligt.(9) For at det indre marked kan fungere harmonisk, skal de regnskabsoplysninger, som banker og andre penge- og finansieringsinstitutter skal offentliggøre, være tilstrækkeligt sammenlignelige, og Kommissionen vil derfor nøje følge, hvilke konsekvenser denne henstilling har haft på den nuværende markedspraksis i medlemsstaterne, og vil om nødvendigt på et senere tidspunkt foreslå yderligere foranstaltninger for at sikre en tilstrækkelig harmonisering på dette område,HENSTILLER FØLGENDE:1. For regnskabsperioder, der begynder inden 12 måneder efter denne henstillings vedtagelse, bør alle banker og andre penge- og finansieringsinstitutter i noterne til årsregnskabet og det konsoliderede regnskab og/eller eventuelt årsberetningen offentliggøre oplysninger i overensstemmelse med bilaget til denne henstilling.2. Medlemsstaterne opfordres til at træffe passende interne foranstaltninger med henblik på at fremme anvendelsen af denne henstilling under skyldigt hensyn til særlige institutters egenart og størrelse og den dermed forbundne nytte for markedet af de oplysninger, der afgives i deres regnskaber.3. Medlemsstaterne bør meddele Kommissionen, hvilke foranstaltninger de har truffet i medfør af nærværende henstilling.Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juni 2000.På Kommissionens vegneFrederik BolkesteinMedlem af Kommissionen(1) EFT C 269 af 16.10.1995, s. 217.(2) EFT L 372 af 31.12.1986, s. 1.BILAG1. Anvendelsesområde og definitioner1.1. Banker og andre penge- og finansieringsinstitutter (i det følgende benævnt "institutter"), som er omfattet af direktiv 86/635/EØF, bør i noterne til årsregnskabet og det konsoliderede regnskab og/eller eventuelt i årsberetningen offentliggøre oplysninger om finansielle instrumenter, råvarer og råvarerelaterede derivater (herefter benævnt "instrumenter"), jf. denne henstilling.Tillæggene til dette bilag indeholder eksempler på, hvorledes sådanne oplysninger kan offentliggøres for at imødekomme de med denne henstilling tilsigtede mål. Disse illustrative eksempler er ikke udtømmende. Andre former for offentliggørelse, såsom offentliggørelse baseret på in-house-modeller, kan også benyttes, forudsat at grundlaget for disse modeller, herunder pålideligheden af oplysninger, der stammer fra disse modeller, anføres og at det præciseres, om de er anerkendt af de kompetente myndigheder til beregning af kapitalkrav i tilsynsøjemed.1.2. Et "finansielt instrument" er enhver kontrakt, hvorved der både skabes et finansielt aktiv hos en part og et finansielt passiv eller ejerandelsinstrument hos en anden part. Finansielle instrumenter omfatter både- primære finansielle instrumenter, såsom debitormasser, kreditormasser og aktier, og- afledte finansielle instrumenter, såsom optioner, futures, forwards, renteswaps og valutaswaps, der er afledt af prisen på et underliggende finansielt instrument, af en kurs eller et indeks eller af prisen på et andet underliggende aktiv.1.3. Ved et "finansielt aktiv" forstås et af følgende aktiver:a) kontantmidlerb) en kontraktlig ret til at modtage kontantmidler eller et andet finansielt aktiv fra en anden partc) en kontraktlig ret til at udveksle finansielle instrumenter med en anden part på betingelser, der er potentielt gunstige, ellerd) et ejerandelsinstrument hos en anden part.1.4. Et "finansielt passiv" er en kontraktlig forpligtelsea) til at levere kontantmidler eller et andet finansielt aktiv til en anden part, ellerb) til at udveksle finansielle instrumenter med en anden part på betingelser, der er potentielt ugunstige.1.5. Et "ejerandelsinstrument" er enhver kontrakt, der godtgør en residualinteresse i en parts aktiver efter fradrag af alle dens passiver.1.6. Ved "handel" forstås køb og salg af instrumenter med det formål- at drage fordel af udsving eller ændringer på kort sigt i markedskurser, indekser eller priser- at lette transaktioner mellem kunder- at gennemføre dækningsforretninger for positioner, der er genstand for handel.Andre aktiviteter er ikke handel.1.7. Ved "handelsværdien" forstås det beløb, til hvilket et aktiv kan udveksles, eller et passiv kan afvikles, i en transaktion, der indgås på normale markedsbetingelser og -vilkår mellem uafhængige, velinformerede og samtykkende parter og ikke i tilfælde af tvangssalg eller likvidationssalg.1.8. Oplysninger i henhold til denne henstilling vedrører ikke:a) kapitalinteresser i datterselskaberb) kapitalinteresser i associerede selskaberc) kapitalinteresser i joint venturesd) arbejdsgiverens pensionsplaner og -forpligtelser, herunder alderspensione) arbejdsgiverens forpligtelser i forbindelse med ordninger for arbejdstagernes aktieoptionsrettigheder og aktiekøbf) forpligtelser i henhold til forsikringskontrakterg) operationel leasing; take or pay contractsh) egne aktier, egne warrants og optioner på egne ejerandelsbeviser.2. VæsentlighedsprincippetHenstillingens bestemmelser behøver ikke at blive anvendt på immaterielle aktiver. Ved afgørelsen af, hvorvidt instrumenter (individuelt eller aggregeret) er af væsentlig betydning, skal der både tages hensyn til instrumenternes beløbsmæssige størrelse og art.Uanset forpligtelsen til at offentliggøre alle væsentlige oplysninger skal den potentielle nytte af specifikke oplysninger opvejes mod nødvendigheden af ikke at overbebyrde regnskaberne med excessiv offentliggørelse og de eventuelle omkostninger ved tilvejebringelsen af sådanne oplysninger.Kravene til de detaljer, der skal offentliggøres, skal afspejle den relative betydning af aktiviteter, resultater og/eller risici - set ud fra instituttets generelle virksomhed.3. Kvalitative oplysninger3.1. Kvalitative oplysninger, der er nødvendige for forståelsen af årsregnskabet og det konsoliderede regnskab, skal være anført i noterne til regnskabet; andre kvalitative oplysninger skal være anført i noterne til regnskabet eller andetsteds i årsberetningen.3.2. Der skal i årsberetningen offentliggøres oplysninger om instituttets risikostyringsmål og -strategier i forbindelse med brug af instrumenter inden for rammerne af instituttets overordnede forretningspolitik.3.3. Der skal i årsberetningen offentliggøres oplysninger om instituttets politik og praksis vedrørende risikostyring i forbindelse med handlede og ikke-handlede aktiviteter med angivelse af den særlige karakter af instituttets risikoeksponering og styring heraf i relation til kreditrisici, markedsrisici (dvs. valutarisici, renterisici og andre prisrisici), likviditetsrisici og andre risici af væsentlig betydning.3.4. Oplysninger om alle væsentlige regnskabspolitikker vedrørende finansielle instrumenter skal offentliggøres i noterne til årsregnskabet og det konsoliderede regnskab.4. Kvantitative oplysninger - principper og almindelig information4.1. Kvantitative oplysninger, der er nødvendige for forståelsen af institutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber, skal generelt offentliggøres i noterne til disse regnskaber. Andre kvantitative oplysninger skal offentliggøres andetsteds i årsberetningen. Desuden skal handelsværdien af finansielle instrumenter beregnet til handel - såvel balanceførte som ikke-balanceførte elementer - offentliggøres, når den afviger væsentligt fra det beløb, hvortil de er opført i regnskaberne.4.2. Dersom de kvantitative oplysninger er baseret på institutternes interne risikostyringssystemer og på de metoder, der anvendes i forbindelse hermed (f.eks. sensivitetsanalyser, VAR-modeller), er det ikke nødvendigt, at offentliggørelsen finder sted på en sådan måde, at der udbredes oplysninger om disse systemer og metoder, som kan være til alvorlig skade for instituttet.4.3. Der skal offentliggøres en passende analyse af handlede og ikke-handlede instrumenter, herunder oplysninger om instituttets aktivitetsniveau vedrørende disse instrumenter. Analysen skal navnlig vedrøre de væsentlige vilkår og betingelser, der kan påvirke beløbet, timingen og sikkerheden med hensyn til fremtidig cash flow.5. Kvantitative oplysninger - oplysninger om kreditrisiko5.1. Oplysninger om kreditrisiko skal være baseret på det beløb, der bedst angiver den maksimale kreditrisikoeksponering på regnskabsdatoen (efter fradrag af nettingaftaler, der kan håndhæves retligt på instituttet), uden hensyntagen til eventuel sikkerhedsstillelse. Oplysning om den maksimale kreditrisikoeksponering skal suppleres med oplysning om den potentielle kreditrisikoeksponering under hensyntagen til eventuel sikkerhedsstillelse og andre nettingaftaler.Hvis den bogførte værdi af et instrument er lig med den maksimale kreditrisikoeksponering, er det ikke nødvendigt at offentliggøre yderligere oplysninger i medfør af dette punkt.5.2. Der skal offentliggøres oplysninger om væsentlige kreditrisikokoncentrationer i forbindelse med balanceførte og ikke-balanceførte engagementer med bestemte økonomiske sektorer og geografiske områder, f.eks. for forskellige industrisektorer, lande eller landegrupper.6. Kvantitative oplysninger - oplysninger om markedsrisici6.1. Oplysninger om markedsrisici skal offentliggøres på grundlag af den risikoeksponerede værdi, sensitivitetsanalyser eller andre mål for markedsprisrisici.6.2. De forskellige metoder skal anvendes alternativt eller kombineret, således at de giver et fuldstændigt billede af instituttets eksponering hvad angår markedsrisici i de positioner, som instituttet har i handlede og ikke-handlede instrumenter. Hvor det er muligt, skal disse oplysninger offentliggøres særskilt for hver enkelt type markedsrisiko.Tillæg 1(Dette tillæg er rent illustrerende og indgår ikke i henstillingen)Eksempler på kvalitative oplysningera) hovedprincipperne bag risikostyringen, herunder navnlig risikovurderingen og risikomålingen samt eventuelt de interne limiteringsordninger og tiltag, der sikrer, at uforsvarlig risikokoncentration undgåsb) aktiviteter med instrumenter, der skal benyttes i handelsøjemedc) aktiviteter med instrumenter, der ikke benyttes i handelsøjemed, men derimod primært til dækningsforretningerd) aktiviteter med instrumenter med høj risiko eller komplekse instrumenter, såsom gearede afledte instrumentere) brugen af sikkerhedsstillelsef) brugen af nettingaftaler.Tillæg 2(Dette tillæg er rent illustrerende og indgår ikke i henstillingen)Offentliggørelse af oplysninger vedrørende vedtagne regnskabsprincippera) Oplysninger om metoden, hvorefter disse principper anvendes:- på handlede og ikke-handlede instrumenter og på deres eventuelle reklassifikation- på de specifikke relationer mellem de forskellige instrumenter (f.eks. syntetiske instrumenter, dækningsforretninger, afslutning af dækningsforretninger, dækningsforretninger via interne transaktioner, dækningsforretninger vedrørende anticiperede transaktioner)- på specifikke instrumenter eller forbundne transaktioner (f.eks. kan offentliggørelse være nødvendig for navnlig securitisationer, købs- og tilbagekøbsaftaler samt saneringsforanstaltninger), og- på primære instrumenter med indbyggede finansielle derivater.b) Offentliggjorte oplysninger kan også omfatte:i) kriterierne for, hvornår finansielle instrumenter på balancen regnskabsføres eller ophører med at blive regnskabsførtii) grundlaget for værdiansættelsen af de forskellige typer eller kategorier af instrumenter, når de regnskabsføres første gang og senereiii) de metoder, der lægges til grund for fastsættelsen af instrumenternes handelsværdi (f.eks. på grundlag af noterede markedspriser, use of bid/ask/mid prices, tilbagediskonteret cash flow-analyse, estimationsteknikker eller andre adækvate metoder), herunder de vigtigste hypoteser, der lægges til grund ved anvendelsen af disse metoderiv) karakteren af de justeringer, der eventuelt er foretaget af noterede markedspriser, hvis fastlæggelsen af handelsværdien er baseret på sådanne markedspriserv) de metoder, der anvendes, når instituttet i resultatopgørelsen inkluderer gevinst og tab, renter og andre indtægter samt udgifter i forbindelse med handlede og ikke-handlede instrumenter, idet regnskabsførte indtægter navnlig skal angivesvi) den politik, der følges for dækningsforretninger og afslutning af dækningsforretninger.Tillæg 3(Dette tillæg er rent illustrerende og indgår ikke i henstillingen)Offentliggørelse af supplerende oplysninger af hensyn til en bedre forståelse af de kvantitative oplysningerInstitutterne skal offentliggøre supplerende oplysninger om anvendt terminologi og benyttede opstillingsskemaer samt oplysninger om deres metoder til risikomåling og de hertil knyttede forudsætninger og i givet fald oplysninger om de andre parametre, der er nødvendige for en korrekt forståelse af de kvantitative oplysninger.Offentliggøres gennemsnitsværdier, kan de intervaller, der benyttes til at nå disse gennemsnitsværdier, også bidrage til en korrekt forståelse af oplysningerne. Hvis tallet ved årets udgang ikke er repræsentativt for den gennemsnitlige værdi, kan gennemsnitsværdien endvidere fremme forståelsen.Tillæg 4(Dette tillæg er rent illustrerende og indgår ikke i henstillingen)Offentliggørelse af kvantitative oplysninger1. Kvantitative oplysninger kan offentliggøres i tabelform, bl.a. på følgende måde:A) Som en indikation for bl.a. aktivitetsniveauet skal der for primære finansielle instrumenter afgives oplysninger i tabelform om den bogførte værdii) med angivelse på den lodrette akse af de forskellige klasser af finansielle instrumenter med sondring mellem aktiver og passiver, ogii) med angivelse på den vandrette akse af restløbetiderog med supplerende oplysninger om handelsværdien af den samlede sum af handlede instrumenter.B) Som en indikation for bl.a. aktivitetsniveauet skal der for afledte finansielle instrumenter afgives oplysninger i tabelform om det nominelle beløbi) med angivelse på den lodrette akse af de forskellige klasser af afledte finansielle instrumenter (f.eks. rentesatser, udenlandsk valuta og guld, aktier, ædelmetaller med undtagelse af guld, andre råvarer mv.) og med en yderligere underopdeling i:- OTC-derivater (f.eks. i følgende undergrupper: forwards, swaps, optioner (purchased/written), og- børshandlede afledte finansielle instrumenter (f.eks. i følgende undergrupper: futures (lange/korte), optioner (purchased/written), ogii) med angivelse på den vandrette akse af restløbetiderog med supplerende oplysninger om handelsværdien af den samlede sum af handlede instrumenter.C) Der kan anvendes løbetidsintervaller, som er relevante for de offentliggjorte oplysninger, f.eks.:i) højst 3 månederii) over 3 måneder, men højst 6 månederiii) over 6 måneder, men højst 1 åriv) over 1 år, men højst 5 årv) over 5 år.De angivne tidsintervaller kan efter behov opdeles yderligere (f.eks. <= 1 måned;  > 1 måned <= 3 måneder) eller sammenlægges for en længere periode (f.eks. <= 1 år;  > 1 år; <= 5 år;  > 5 år), for så vidt som oplysningernes materielle beskaffenhed ikke ændres derved.D) Der kan i tabelform, hvor der sondres mellem aktiver og passiver, og som bl.a. viser aktivitetsniveauet udtrykt ved handelsværdien i modsætning til den bogførte værdi, gives oplysninger om:- bogførte værdier og handelsværdier af de forskellige klasser af handlede instrumenter- den gennemsnitlige handelsværdi for perioden for handlede instrumenterog hvis der ikke er nogen mulig, anvendelig eller pålidelig måde at fastlægge handelsværdien på, gives supplerende oplysninger om de vigtigste karakteristika ved instrumentet, der kan øve indflydelse på handelsværdien.2. De ovennævnte oplysninger kan også offentliggøres i tabelform, hvor ovennævnte tabelmodeller kombineres.Tillæg 5(Dette tillæg er rent illustrerende og indgår ikke i henstillingen)Offentliggørelse af kreditrisiciHvad angår den kreditrisikoeksponering, der er forbundet med OTC-derivater, kan der offentliggøres oplysninger i tabelform- hvor modparternes kreditværdighed vurderet på grundlag af en intern eller ekstern rating er angivet på den lodrette akse, og- hvor følgende er angivet på den vandrette akse:- bruttogenanskaffelsesomkostninger- nettogenanskaffelsesomkostninger, hvis der foreligger nettingaftaler, som kan håndhæves- potentiel fremtidig krediteksponering.Virksomheder, som beregner kreditrisikoen i forbindelse med OTC-derivater på grundlag af metoden med den oprindelige risiko, kan nøjes med at offentliggøre de oplysninger, der er opnået ved at anvende den pågældende metode.Oplysning om potentiel fremtidig krediteksponering kan suppleres med en drøftelse af relaterede vurderingsteknikker.Tillæg 6(Dette tillæg er rent illustrerende og indgår ikke i henstillingen)Offentliggørelse af markedsrisiciOplysninger om markedsrisici i forbindelse med finansielle instrumenter kan gives på følgende grundlag:A) Oplysninger om risikoeksponerede værdier.B) Den potentielle virkning af fremtidig indtjening af udvalgte hypotetiske ændringer i markedspriser og rater. De benyttede hypotetiske ændringer skal være rimeligt mulige over 12 måneder fra den dato, hvor årsregnskabet eller det konsoliderede regnskab godkendes. En af de hypotetiske ændringer kunne med fordel omfatte en negativ ændring på mindst 10 % i markedspriserne eller raterne ved årets udgang (medmindre en sådan ændring kan påvises ikke at være rimeligt muligt).C) En markedsprisforanstaltning (bortset fra dem, der er dækket af A og B), forudsat ati) instituttets ledelse bruger den model, fra hvilken foranstaltningen er afledt med det formål at styre markedsprisrisikoen i forbindelse med brug af handelsinstrumenter, ogii) modellen er blevet anerkendt som middel til at skaffe oplysninger om kapitaldækning til brug for tilsynsmyndighederne.D) En analyse af aggregerede handelsværdier opdelt på de vigtigste kategorier, finansielle aktiver og finansielle passiver som følge af handlede instrumenter og inden for disse kategorier angivet i tidsintervaller for perioden til den næste rentefastsættelse eller forfaldsdatoen, alt efter hvilken begivenhed der indtræder først.Der kan anvendes løbetidsperioder, som er relevante for de offentliggjorte oplysninger, f.eks.:i) højst 3 månederii) over 3 måneder, men højst 6 månederiii) over 6 måneder, men højst 1 åriv) over 1 år, men højst 5 årv) over 5 år.Hvis den risikoeksponerede værdi og sensitivitetsanalysen eller andre offentliggjorte markedsprisrisicital ikke er typiske for tallene i det pågældende regnskabsår, kan supplerende tal, der gives med henblik på at sætte tallene på regnskabsdatoen ind i en større sammenhæng, bidrage til en korrekt forståelse af oplysningerne. Disse supplerende tal kan enten være gennemsnitsværdier eller de højeste og laveste værdier.


title: 2005/57/EF: Kommissionens henstilling af 21. januar 2005 om udbud af faste kredsløb i Den Europæiske Union (Del 1 — De vigtigste leveringsbetingelser for engrossalg af faste kredsløb) (meddelt under nummer K(2005) 103)

text:
               27.1.2005

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 24/39

      KOMMISSIONENS HENSTILLING

   af 21. januar 2005
   om udbud af faste kredsløb i Den Europæiske Union (Del 1 — De vigtigste leveringsbetingelser for engrossalg af faste kredsløb)
   (meddelt under nummer K(2005) 103)
   (2005/57/EF)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER —
   som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (1) (rammedirektivet), særlig artikel 19, stk. 1, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Det er vigtigt for brugerne i EU, at der er konkurrence på markedet for faste kredsløb samt adgang til højhastighedsdatatransmission, så navnlig EU's små og mellemstore virksomheder kan udnytte de muligheder, der opstår med internettets og den elektroniske handels kraftige udvikling.

               (2)

               Der har udviklet sig konkurrence på markedet for faste kredsløb efter liberaliseringen af teleinfrastrukturen den 1. januar 1996, men stort set kun på området langdistancekredsløb med høj kapacitet. Markederne for faste kredsløb vil blive analyseret, som forklaret nedenfor.

               (3)

               Visse organisationer, der udbyder faste kredsløb, har været forpligtet til at udbyde disse tjenester efter principperne om ikke-diskriminering i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/33/EF af 30. juni 1997 om samtrafik på teleområdet med henblik på at sikre forsyningspligtydelser og interoperabilitet ved anvendelse af ONP-principperne (2) og Rådets direktiv 92/44/EØF af 5. juni 1992 om etablering af ONP-vilkår for faste kredsløb (3); disse direktiver er ophævet ved artikel 26 i rammedirektivet, med virkning fra den 24. juli 2003.

               (4)

               Forpligtelserne gælder imidlertid fortsat i henhold til artikel 27 i rammedirektivet og artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/22/EF af 7. marts 2002 om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og tjenester (forsyningspligtdirektivet) (4). I overensstemmelse med artikel 16, stk. 1, i forsyningspligtdirektivet og artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/19/EF af 7. marts 2002 om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter (adgangsdirektivet) (5), opretholdes de tidligere forpligtelser, indtil de relevante markeder er blevet analyseret i overensstemmelse med artikel 16 i rammedirektivet og artikel 16, stk. 3, i forsyningspligtdirektivet.

               (5)

               I henhold til artikel 16, stk. 4, i rammedirektivet gælder følgende: Når en national tilsynsmyndighed fastslår, at der ikke er reel konkurrence på et relevant marked, udpeger den virksomheder med en stærk markedsposition og pålægger sådanne virksomheder passende specifikke forpligtelser eller opretholder eller ændrer sådanne forpligtelser, hvis de findes i forvejen. I henhold til artikel 18, stk. 1, i forsyningspligtdirektivet gælder følgende: Hvis en national tilsynsmyndighed konstaterer, at der på markedet for udbud af minimumssættet af faste kredsløb, ikke er reel konkurrence, skal den identificere virksomheder med en stærk markedsposition og pålægge disse virksomheder forpligtelser vedrørende udbud af minimumssættet af faste kredsløb samt vedrørende vilkår for sådant udbud. I henhold til artikel 5, stk. 1, i adgangsdirektivet, skal de nationale tilsynsmyndigheder tilskynde til og, når det er hensigtsmæssigt, sørge for, at der etableres den fornødne adgang og samtrafik, og de skal kunne indføre forpligtelser i denne henseende.

               (6)

               Den 11. februar 2003 vedtog Kommissionen henstilling 2003/311/EF om relevante produkt- og tjenestemarkeder (6), der fastlægger, hvilke markeder inden for den elektroniske kommunikationssektor de nationale tilsynsmyndigheder bør analysere. Listen omfatter engrossalg af terminerende segmenter af faste kredsløb og engrossalg af centrallinjesegmenter af faste kredsløb. Udbud af de tjenester, som denne henstilling vedrører, dvs. engrossalg af faste kredsløb og 1-benede kredsløb, hører under disse markeder.

               (7)

               Engrossalg af faste kredsløb og 1-benede kredsløb indgår i markedet for engrossalg af terminerende segmenter af faste kredsløb, og for tilstrækkelige kredsløbslængder også i markedet for engrossalg af centrallinjesegmenter af faste kredsløb, som anført i henstilling 2003/311/EF. Den enkelte nationale tilsynsmyndighed afgør på grundlag af den netstruktur, der kendetegner det nationale marked, hvad der udgør et 1-benet kredsløb.

               (8)

               Udbud af faste kredsløb på 64 kbit/s, 2 Mbit/s ustruktureret og 2 Mbit/s struktureret indgår i minimumssættet af faste kredsløb, som anført i henstillingen om relevante markeder. Minimumssættet af faste kredsløb er defineret i Kommissionens afgørelse 2003/548/EF af 24. juli 2003 om det minimumssæt af faste kredsløb med harmoniserede specifikationer og tilhørende standarder, der henvises til i artikel 18 i forsyningspligtdirektivet (7).

               (9)

               Oplysninger fra medlemsstaterne viser, at der er problemer med leveringstiden ved detail- og engrossalg af faste kredsløb og 1-benede kredsløb, og leveringstiderne varierer stærkt fra medlemsstat til medlemsstat. Denne vurdering foregriber dog ikke de nationale tilsynsmyndigheders analyse af de relevante markeder i henhold til artikel 16 i rammedirektivet og artikel 16, stk. 3, i forsyningspligtdirektivet.

               (10)

               Hvis en national tilsynsmyndighed i overensstemmelse med artikel 10 i adgangsdirektivet og artikel 18 og bilag VII i forsyningspligtdirektivet pålægger forpligtelser vedrørende ikke-diskriminering i forbindelse med udbud af visse typer faste kredsløb, gælder princippet om ikke-diskriminering alle relevante aspekter af de udbudte tjenester, såsom bestilling, migration, levering, kvalitet, reparationstid, rapportering og sanktioner. I kontrakter om faste kredsløb er det mest hensigtsmæssigt at behandle disse aspekter i en serviceniveauaftale. I stedet for sanktioner kan aftalen fastsætte kompensation for manglende opfyldelse af kontrakten, hvis dette er mere hensigtsmæssigt på baggrund af lovgivningen i den pågældende medlemsstat.

               (11)

               Navnlig bør der indgå kontraktlige leveringstider i serviceniveauaftalen, således at leveringstiden ved sådanne operatørers engrossalg af faste kredsløb er den samme som for operatørens egne tjenester og dermed ligger tilstrækkeligt under de leveringstider, der gælder på detailmarkederne.

               (12)

               Offentliggørelse af tal for bedste gældende praksis med hensyn til den samlede leveringstid for faste kredsløb i engrosleddet vil gøre det lettere for de nationale tilsynsmyndigheder at sikre, at de kontraktlige leveringstider ved engrossalg af faste kredsløb og 1-benede kredsløb, der leveres af operatører, som er pålagt krav om ikke-diskriminering, ikke forhindrer andre operatører, der konkurrerer på detailmarkedet for faste kredsløb, i at tilbyde deres kunder lignende leveringstider. De kontraktlige leveringstider ved engrossalg af faste kredsløb bør derfor som minimum tillade konkurrerende operatører på detailmarkederne at leve op til bedste gældende praksis blandt udpegede operatører på disse markeder. Leveringstider på detailmarkedet, der er længere end bedste gældende praksis, kan medføre hindringer for udviklingen af det indre marked for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester. I overensstemmelse med artikel 8, stk. 3, litra a), i rammedirektivet, er det et mål for de nationale tilsynsmyndigheder at fjerne sådanne hindringer. Leveringstiden ifølge bedste gældende praksis blandt udpegede operatører på detailmarkederne omfatter også disse operatørers detailleveringsprocesser, og således vil de tilsvarende leveringstider i engrosleddet være kortere.

               (13)

               I henhold til artikel 18 og bilag VII i forsyningspligtdirektivet skal de nationale tilsynsmyndigheder sikre, at den typiske leveringstid for minimumssættet af faste kredsløb, der leveres af operatører med en stærk markedsposition, offentliggøres. For at Kommissionen kan revurdere denne henstilling, har den muligvis også brug for oplysninger om faste kredsløb, der ikke indgår i minimumssættet.

               (14)

               Kommissionen vil revurdere denne henstilling senest den 31. december 2005 for at tage hensyn til den teknologiske og markedsmæssige udvikling.

               (15)

               Kommunikationsudvalget har afgivet udtalelse i overensstemmelse med artikel 22, stk. 2, i rammedirektivet —

         HENSTILLER:

               1.

               Når de nationale tilsynsmyndigheder i henhold til artikel 10 i adgangsdirektivet eller artikel 18 og bilag VII i direktiv 2002/22/EF (forsyningspligtdirektivet) pålægger eller opretholder forpligtelser vedrørende ikke-diskriminering for operatører, der udbyder faste kredsløb (herefter benævnt udpegede operatører), bør de:

                           a)

                           sikre, at kontrakterne indeholder aftaler, der kan håndhæves (herefter benævnt serviceniveauaftaler), og som omfatter alle relevante aspekter af engrossalg af faste kredsløb, herunder bestilling, migrering, levering, kvalitet, reparationstid, rapportering og effektive økonomiske sanktioner

                           b)

                           sikre, at de kontraktlige leveringstider for engrossalg af faste kredsløb er så korte som muligt for hver kategori af kredsløb. De kontraktlige leveringstider på engrosniveau bør under alle omstændigheder være kortere end leveringstiderne ifølge bedste gældende praksis blandt udpegede operatører på detailmarkederne. Bedste gældende praksis for leveringstiden blandt udpegede operatører på detailmarkederne for faste kredsløb på 64 kbit/s, 2 Mbit/s ustruktureret, 2 Mbit/s struktureret og 34 Mbit/s ustruktureret er anført i bilaget.
                           Den metode, der er anvendt til at beregne de tal for bedste gældende praksis, som er anført i bilaget, tager højde for anerkendte forskelle i netstrukturen og leveringsprocedurerne mellem forskellige udpegede operatører i forskellige medlemsstater

                           c)

                           navnlig sikre, at der ifølge kontrakterne anvendes økonomiske sanktioner, jf. litra a), i tilfælde af forsinket levering af kredsløb, og at sanktionerne består i en fast bod for hver dag, leveringen er forsinket, og for hvert bestilt kredsløb, der er forsinket; det skal fremgå af kontrakten, at boden ikke skal betales, hvis den udpegede operatør forelægger bevis for, at han er uden skyld i forsinkelsen

                           (d)

                           i henhold til artikel 5, stk. 1, i direktiv 2002/21/EF (rammedirektivet) indhente de oplysninger, der er nødvendige for at revurdere denne henstilling, og meddele disse oplysninger til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, i rammedirektivet.

               2.

               Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 21. januar 2005.

            På Kommissionens vegne

         Viviane REDING

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EFT L 108, 24.4.2002, s. 33.

      (2)  EFT L 199, 26.7.1997, s. 32. Senest ændret ved direktiv 98/61/EF (EFT L 268 af 3.10.1998, s. 37).

      (3)  EFT L 165, 19.6.1992, s. 27. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 98/80/EF (EFT L 14 af 20.1.1998, s. 27).

      (4)  EFT L 108, 24.4.2002, s. 51.

      (5)  EFT L 108, 24.4.2002, s. 7.

      (6)  EUT L 114, 8.5.2003, s. 45.

      (7)  EUT L 186, 25.7.2003, s. 43.

      BILAG
      ANVENDT METODE SAMT OPLYSNINGER OM FASTE KREDSLØB I MEDLEMSSTATERNE
      Metode
      Metoden til fastsættelse af anbefalede lofter for kontraktlige leveringstider er baseret på den tredjelaveste værdi, der er observeret i medlemsstaterne. Derved tages der højde for begrundede forskelle i netstruktur og leveringsprocedurer i de forskellige medlemsstater. Baseret på denne metode og nedenstående data er der beregnet følgende tal for bedste gældende praksis for udpegede operatørers leveringstider for faste kredsløb:

                  1)

                  for faste kredsløb på 64 kbit/s: 18 kalenderdage

                  2)

                  for faste kredsløb på 2 Mbit/s, ustruktureret: 30 kalenderdage

                  3)

                  for faste kredsløb på 2 Mbit/s, struktureret: 33 kalenderdage

                  4)

                  for faste kredsløb på 34 Mbit/s, ustruktureret: 52 kalenderdage.

            Oplysninger om leveringstider på faste kredsløb i medlemsstaterne
      Kommissionen har via spørgeskemaet til 2002-rapporten (1) om faste kredsløb indhentet oplysninger fra medlemsstaterne om leveringstider på faste kredsløb fra de operatører, som ifølge de nationale tilsynsmyndigheders meddelelse til Kommissionen har en stærk markedsposition, jf. artikel 11, stk. 1a, i direktiv 92/44/EØF. Oplysningerne er modtaget frem til september 2003. Leveringstiden defineres som den tid, der går fra den dato, hvor brugeren har afgivet en endelig bestilling på et fast kredsløb, og indtil 95 % af alle faste kredsløb af tilsvarende type er etableret hos kunderne (2)
          (3).
      Faste kredsløb, 64 kbit/s

      Faste kredsløb, 2 Mbit/s ustruktureret

      Faste kredsløb, 2 Mbit/s struktureret

      Faste kredsløb, 34 Mbit/s ustruktureret

         (1)  2001-rapporten findes på: http://europa.eu.int/information_society/topics/telecoms/implementation/leasedlines/doc/COCOM02-10%20final.pdf

         (2)  Se artikel 2, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/51/EF (EFT L 295 af 29.10.1997, s. 23).

         (3)  Luxembourg fremsendte kun halvårlige tal for 2002. I diagrammerne vises tallene for begge halvårsperioder. Ved udledningen af bedste gældende praksis er det højeste af de to halvårlige tal (hvor det er relevant) blevet betragtet som en øvre grænse for tallet for hele året.
      Data for Østrig omfatter både detail- og engrossalg af faste kredsløb. Statistikken er baseret på definitionen i direktivet (95 % af leverancerne). Tallene omfatter også ordrer på steder, hvor infrastrukturen først skal anlægges. For 2 Mbit/s-kredsløb skelnes ikke mellem strukturerede og ustrukturerede kredsløb. For kredsløb på 34 Mbit/s og 155 Mbit/s er datamængden for lille til at give en pålidelig statistik. Særlige tilfælde, hvor kunden ønsker en senere levering, ændringer i leveringsdatoen og projektordren efter anmodning fra kunden (dvs. hvor der ikke er tale om »levering efter bedste formåen«) er ladt ude af betragtning. Leveringstiderne er beregnet fra datoen for accept af en underskrevet kontrakt, hvis der ikke er aftalt en anden dato (f.eks. hvor kunden ønsker en senere levering).