				|

		52013DC0391

			Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Malta til ophør /* COM/2013/0391 final - 2013/ () */

			   	Henstilling med henblik på
RÅDETS HENSTILLING
med henblik på at bringe situationen med et
uforholdsmæssigt stort underskud i Malta til ophør
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om Den
Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 7,
under henvisning til henstilling fra
Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)       I henhold til artikel 126 i
traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal medlemsstaterne
undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.
(2)       Stabilitets- og vækstpagten
er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at
styrke forudsætningerne for prisstabilitet og for en holdbar og stærk vækst,
som fører til øget beskæftigelse.
(3)       Rådet fastslog den
[21. juni 2013] i overensstemmelse med artikel 126, stk. 6,
i TEUF, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Malta.
(4)       I henhold til artikel 126,
stk. 7, i TEUF og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 om
fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med
uforholdsmæssigt store underskud[1]
skal Rådet rette henstillinger til den pågældende medlemsstat med henblik på at
bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør inden for
en given frist. I henstillingen skal der være fastsat en frist på højst seks
måneder for den pågældende medlemsstats iværksættelse af virkningsfulde
foranstaltninger til korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. I en
henstilling om korrektion af et uforholdsmæssigt stort underskud bør Rådet
ligeledes pålægge, at der nås årlige budgetmål, som på basis af den prognose,
der ligger til grund for henstillingen, svarer til en årlig minimumsforbedring
af den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo minus
engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på mindst
0,5 % af BNP som benchmark. Endvidere skal budgetmålet for det sidste år
af korrektionen i henhold til artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 om
de specifikke krav under gældskriteriet sikre, at den påkrævede reduktion af
forskellen mellem gældskvoten og traktatens referenceværdi på 60 % af BNP
ifølge Kommissionens prognose omfatter de to år, der følger efter korrektionen
af det uforholdsmæssigt store underskud.
(5)       Ifølge Kommissionens
forårsprognose fra 2013 forventes underskuddet at forblive over
referenceværdien i 2013 og 2014, på henholdsvis 3,7 % og 3,6 % af
BNP. Disse budgetfremskrivninger er baseret på den aktuelle politik og omfatter
derfor budgettet for 2013, som blev vedtaget i parlamentet i april 2013, og som
indeholder ekspansive foranstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden, samt
den planlagte kapitaltilførsel til Air Malta (0,6 % af BNP), som netto
øger underskuddet med 0,3 % af BNP. De ekspansive foranstaltninger opvejes
kun delvist ved de højere punktafgifter, inddrivelsen af skatterestancer samt
af udgiftsbesparelser og højere sociale bidrag som følge af pensionsreformen
fra 2006. Samtidig vil de af Kommissionen identificerede engangsindtægter, som
har bidraget til konsolideringen ved en nettoreduktion af underskuddet, falde
støt efter 2012. Ifølge Kommissionens forårsprognose fra 2013 ventes den
offentlige gæld som følge af fortsatte primære underskud i 2013 og 2014 at
stige yderligere til 73,9 % af BNP i 2013 og 74,9 % af BNP i 2014. I
2015 og 2016 anslås det offentlige underskud at ligge over referenceværdien på
3 % af BNP, mens gældskvoten ventes at stige til 75,6 % af BNP i
2016.
(6)       I henhold til forordning (EF)
nr. 1467/97 skal korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud være
gennemført året efter, at det er konstateret, medmindre der foreligger særlige
omstændigheder. Derfor bør det uforholdsmæssigt store underskud være korrigeret
i 2014. Hvis Malta skal følge en troværdig og holdbar tilpasningssti vil det
navnlig kræve, at landet når målet for et offentligt underskud på 3,4 % af
BNP i 2013 og 2,7 % af BNP i 2014, hvilket svarer til en årlig forbedring
af den strukturelle saldo på 0,7 % af BNP i 2013 og 0,7 % af BNP i
2014. Målsætningen for 2014 sikrer, at forskellen mellem gældskvoten og
traktatens referenceværdi på 60 % af BNP som påkrævet nedbringes inden for
de to år, der følger efter korrektionen under proceduren i forbindelse med
uforholdsmæssigt store underskud. For at nå ovennævnte strukturelle mål vil
Malta foruden foranstaltningerne i det oprindelige scenarie skulle vedtage
supplerende konsoliderende foranstaltninger svarende til ca. 0,4 % af BNP
i 2013 og ca. ¾ % af BNP i 2014. Disse mål tager højde for behovet for at
kompensere for den finanspolitiske konsoliderings negative følger for de
offentlige finanser på grund af indvirkningen på væksten i BNP. Det scenarie,
der danner grundlag for tilpasningen, tager udgangspunkt i fremskrivningerne i
Kommissionens forårsprognose fra 2013 frem til 2016 og bygger på
standardantagelser om en lukning af outputgabet og budgettets
konjunkturfølsomhed; det omfatter dog ikke den ekstra kapitaltilførsel til Air
Malta, som ifølge stabilitetsprogrammet for 2013 er planlagt til 2015. Det
antages derfor, at kapitaltilførslen ikke vil blive foretaget, eller at den
bliver vejet op af andre foranstaltninger.
(7)       Maltas finanspolitiske ramme
er forholdsvis fleksibel, og da den ikke er bindende, og budgetplanlægningen er
kortsigtet, bidrager den ikke til en sund finanspolitisk stilling. Direktiv
2011/85/EU om budgetmæssige rammer er endnu ikke omsat til national lovgivning.
Endvidere bør Malta i henhold til artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets
forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om
overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af
korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet,
oprette uafhængige organer til overvågning af overholdelse af budgetregler.
Stabilitetsprogrammet indeholder en erklæring om, at regeringen vil oprette et
finansråd, men det indeholder ingen konkrete planer herfor.
(8)       I henhold til artikel 9, stk.
1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013
om fælles bestemmelser for overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner
og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i
medlemsstaterne i euroområdet, bør Malta forelægge Kommissionen og Rådet et
økonomisk partnerskabsprogram samtidig med den rapport, der skal indgives i
henhold til artikel 3, stk. 4a, i forordning (EF) nr. 1467/97.
(9)       Efter Rådets opfattelse vil
der ved hjælp af budgetkonsolideringsforanstaltninger kunne sikres en
vedvarende forbedring af den offentlige saldo, og de bør samtidig indrettes
således, at kvaliteten i de offentlige finanser forbedres og økonomiens
vækstpotentiale styrkes —
VEDTAGET FØLGENDE HENSTILLING:
(1)
Malta bør senest i 2014 bringe den nuværende
situation med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør.
(2)
Navnlig bør Malta:
a)      nå et offentligt underskud på 3,4 %
af BNP i 2013 og 2,7 % af BNP i 2014, hvilket svarer til en årlig
forbedring af den strukturelle saldo på 0,7 % af BNP i 2013 og 0,7 %
af BNP i 2014. Denne tilpasningssti bidrager til, at det offentlige underskud
bringes under referenceværdien på 3 % af BNP i 2014 og sikrer samtidig, at
den offentlige bruttogældskvote nærmer sig referenceværdien på 60 % af BNP
i et tilfredsstillende tempo
b)      specificere og nøje gennemføre de
foranstaltninger, som er nødvendige for at korrigere det uforholdsmæssigt store
underskud i 2014 og anvende alle ekstraordinære gevinster til at nedbringe
underskuddet.
(3)
Rådet sætter den 1. oktober som frist for Malta til
at træffe virkningsfulde foranstaltninger og til i overensstemmelse med artikel
3, stk. 4a, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 at aflægge rapport om den
konsolideringsstrategi, der påtænkes anvendt til at nå målene.
Efter korrektionen af underskuddet bør Malta
fortsat gøre fremskridt i et passende tempo for at indfri den mellemfristede
målsætning om et budget i balance strukturelt set, herunder ved at overholde
udgiftsmålet. Med henblik på at begrænse risiciene for budgetgennemførelsen
opfordrer Rådet Malta til at stramme de finanspolitiske rammer og forbedre
overvågningen af budgetgennemførelsen i løbet af året. Malta opfordres navnlig
til at indføre mere bindende og regelbaserede flerårige finansielle rammer.
Endvidere bør de uafhængige organer til overvågning af overholdelse af
budgetreglerne tildeles en større rolle i overensstemmelse med artikel 5 i
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om
fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og
til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne
i euroområdet.
Endelig bør de maltesiske myndigheder med
henblik på at sikre, at den finanspolitiske konsolideringsstrategi giver de
ønskede resultater, bakke den finanspolitiske konsolidering op med omfattende
strukturreformer i overensstemmelse med Rådets henstillinger til Malta som led
i det europæiske semester, navnlig henstillingerne i forbindelse med den
forebyggende del af proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer.
Denne henstilling er rettet til Republikken
Malta.
Udfærdiget i Bruxelles, den […].
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6.


Vigtig juridisk meddelelse

|

52007SC0072

Henstilling med henblik på Rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Slovakiets opdaterede konvergensprogram, 2006-2009  /* SEK/2007/0072 endelig udg. */

	[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |Bruxelles, den 23.1.2007SEK(2007) 72 endeligHenstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSEi overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Slovakiets opdaterede konvergensprogram, 2006-2009(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSEGENEREL BAGGRUNDStabilitets- og vækstpagten, der trådte i kraft den 1. juli 1998, er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at forbedre betingelserne for prisstabilitet og en stærk og holdbar vækst, der bidrager til jobskabelse. I forbindelse med reformen af pagten i 2005 blev det anerkendt, at den er et nyttigt middel til at cementere finanspolitisk disciplin, men reformens hovedsigte var at gøre pagten mere virkningsfuld, styrke dens økonomiske fundament og sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som indgår i stabilitets- og vækstpagten, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge stabilitets- eller konvergensprogrammer og årlige opdateringer heraf for Rådet og Kommissionen (medlemsstater, der allerede har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) stabilitetsprogrammer, og medlemsstater, der endnu ikke har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) konvergensprogrammer). Slovakiets første konvergensprogram blev forelagt i maj 2004. I overensstemmelse med forordningen afgav Rådet den 5. juli 2004 en udtalelse herom på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. I overensstemmelse med samme procedure bliver de opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer vurderet af Kommissionen og undersøgt af ovennævnte udvalg, mens Rådet kan undersøge dem.BAGGRUNDEN FOR VURDERINGEN AF DET OPDATEREDE PROGRAMKommissionen har undersøgt den seneste opdatering af Slovakiets konvergensprogram, der blev forelagt den 1. december 2006, og har vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse herom (se boksen vedrørende hovedpunkterne i vurderingen).Udgangspunktet for vurderingen af budgetstrategien i det opdaterede konvergensprogram er kort beskrevet i afsnittene om:1.  de økonomiske og budgetmæssige resultater de seneste ti år2.  landets stilling under den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten (proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud)3.  den seneste vurdering af landets stilling under den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten (sammenfatning af Rådets udtalelse om den forrige opdatering af konvergensprogrammet) og4.  Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra oktober 2006.De seneste økonomiske og budgetmæssige resultaterSlovakiet har oplevet en stærk vækst i hovedparten af de sidste ti år. Hverken arbejdsmarkedssituationen eller de regionale forskelle har imidlertid forbedret sig. Skønt resultaterne på arbejdsmarkedet endelig begyndte at blive forbedret i 2005, lå beskæftigelsesgraden på 54,2 % fortsat langt under Lissabon-målet på 70 %. Arbejdsløshedsprocenten forblev den næsthøjeste i EU på 16,3 % i 2005, og den var særlig høj blandt de unge. Det er endnu ikke lykkedes at rette op på de regionale forskelle. Energipriserne har fortsat en forholdsvis stærk indflydelse på den slovakiske HICP-inflation og kan således true landets inflationskonvergens vis-a-vis euroområdet, navnlig når henses til den usikre udvikling i oliepriserne. Takket være den pensionsreform, der er blevet gennemført siden 2005, er det aldersbetingede pres på de offentlige finansers holdbarhed blevet formindsket.Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud indledt over for SlovakietDen 5. juli 2004 vedtog Rådet en beslutning efter artikel 104, stk. 6, hvori det fastslog, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Slovakiet. Samtidig rettede det i overensstemmelse med artikel 104, stk. 7, en henstilling til landet om at bringe denne situation til ophør senest i 2007. Det blev navnlig henstillet, at det senest den 5. november 2004 skulle tage effektive skridt til at nå det for 2005 fastsatte mål for det offentlige underskud, at det beslutsomt skulle gennemføre de foranstaltninger, der var redegjort for i programmet fra maj 2004, og at det skulle fremskynde den finanspolitiske tilpasning, hvis de gennemførte strukturreformer resulterede i højere vækst end forventet i programmet, især ved at afsætte indtægter, der måtte være større end forventet, til først og fremmest at mindske underskuddet.I en meddelelse af 22. december 2004 fastslog Kommissionen, at det på grundlag af de på daværende tidspunkt foreliggende oplysninger og de tiltag, der var beskrevet i budgettet for 2005, så ud til, at den slovakiske regering senest den 5. november havde taget effektive skridt til at nå målet for underskuddet i 2005 som respons på den henstilling efter artikel 104, stk. 7, som Rådet havde rettet til landet om at rette op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007.Vurderingen i Rådets udtalelse om det forrige programDen 24. januar 2006 afgav Kommissionen sin udtalelse om den forrige opdatering af konvergensprogrammet, der dækkede perioden 2005-2008. Rådet udtalte, at "programmet følger den tilpasningskurs, som blev fastlagt ved Rådets henstillinger i henhold til artikel 104, stk. 7". Rådet opfordrede Slovakiet til "i) i tilknytning til resultaterne af og udsigten til stærk vækst [at] styrke indsatsen med hensyn til tilpasning af budgetstrukturen for hurtigere at nå den mellemfristede målsætning" og "ii) styrke den bindende karakter af de mellemfristede udgiftslofter for centraladministrationen".Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra oktober 2006Rapporten om udmøntningen af Slovakiets nationale reformprogram blev forelagt den 13. oktober 2006 inden for rammerne af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse. I Slovakiets nationale reformprogram peges der på følgende hovedudfordringer/prioriterede områder: udvikling af informationssamfundet, en større indsats inden for forskning og udvikling og innovation, forbedring af erhvervsklimaet, forbedring af uddannelsessystemet og forøgelse af beskæftigelsen.Kommissionens vurdering af dette program (vedtaget som led i den årlige situationsrapport fra december 2006 [2] ) viste, at Slovakiet gør fremskridt med gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Landet står imidlertid fortsat over for store udfordringer og har behov for at træffe yderligere foranstaltninger, især på det mikroøkonomiske område og beskæftigelsesområdet.Med henvisning til de påviste stærke og svage punkter blev Slovakiet opfordret til at fokusere på følgende områder: forskning og udvikling og innovation, livslang indlæring og uddannelsesreform, aktive arbejdsmarkedspolitikker til fordel for de mest sårbare grupper.Boks: Hovedpunkterne i vurderingen Ved vurderingen af stabilitetsprogrammerne og konvergensprogrammerne skal følgende undersøges, jf. henholdsvis artikel 5, stk. 1, og artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97: om de økonomiske antagelser, som programmet er baseret på, er realistiske den mellemfristede budgetmålsætning, som medlemsstaten fremlægger, og om den tilsigtede tilpasning i retning af den er hensigtsmæssig om de foranstaltninger, der træffes og/eller foreslås for at overholde den tilsigtede tilpasning, er tilstrækkelige til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning under konjunkturforløbet ved vurderingen af den tilsigtede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning undersøges det, om der gøres en større tilpasningsindsats i økonomiske opgangstider, mens indsatsen kan være mere begrænset i økonomiske nedgangstider, og for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, undersøges det, om den pågældende medlemsstat sikrer en årlig forbedring i sin konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på 0,5 % af BNP som benchmark for at opfylde sin mellemfristede budgetmålsætning når kursen for tilpasning af den mellemfristede budgetmålsætning fastlægges (for medlemsstater, der endnu ikke har nået den), eller når der tillades en midlertidig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning (for medlemsstater, der har nået den), undersøges gennemførelsen af større strukturreformer, som har direkte langsigtede omkostningsbesparende virkninger (bl.a. ved at øge den potentielle vækst) og derfor har en konstaterbar indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt (på den betingelse, at der bevares en passende sikkerhedsmargen med hensyn til referenceværdien på 3 % af BNP, og at budgetstillingen i programperioden forventes at vende tilbage til den mellemfristede budgetmålsætning), idet man bør være særlig opmærksom på pensionsreformer, som indfører et flersøjlesystem, der omfatter en obligatorisk, fuldt finansieret søjle om medlemsstaternes økonomiske politik er i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik. Når det vurderes, om programmets makroøkonomiske antagelser er realistiske, sker det med henvisning til prognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2006, idet der også tages hensyn til den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og de konjunkturkorrigerede saldi. Vurderingen af overensstemmelsen med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik sker på baggrund af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik med hensyn til de offentlige finanser, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Vurderingen skal desuden omfatte en undersøgelse af: udviklingen i gældskvoten og udsigterne for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, som der bør lægges "tilstrækkelig vægt på i forbindelse med overvågningen af budgetstillingerne" ifølge Rådets rapport af 20. marts 2005 om "en bedre gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten". I en meddelelse fra Kommissionen af 12. oktober 2006 beskrives fremgangsmåden for vurderingen af den langsigtede holdbarhed[3] graden af integration med det nationale reformprogram, som medlemsstaterne har fremlagt i forbindelse med Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse. I sin følgeskrivelse af 7. juni 2005 til Det Europæiske Råd om de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik for perioden 2005-2008 anførte Økofin-Rådet, at de nationale reformprogrammer skal være i overensstemmelse med stabilitets- og konvergensprogrammerne overensstemmelsen med adfærdskodeksen[4], hvori der bl.a. fastlægges en fælles struktur og et fælles sæt datatabeller for stabilitets- og konvergensprogrammerne. |-  Henstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSEi overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Slovakiets opdaterede konvergensprogram, 2006-2009RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[5], særlig artikel 9, stk. 3,under henvisning til henstilling fra Kommissionen,efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:5.  Den [27. februar 2007] gennemgik Rådet Slovakiets opdaterede konvergensprogram for perioden 2006-2009.6.  I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes væksten i BNP i faste priser at stige fra 6,6 % i 2006 til 7,1 % i 2007 for derpå at falde til 5,5 % og 5,1 % i henholdsvis 2008 og 2009. Vurderet med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på forsigtige vækstantagelser for 2006 og plausible vækstantagelser for resten af programperioden. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske.7.  For 2006 er det offentlige overskud beregnet til 3,4 % af BNP i Kommissionens prognoser fra efteråret 2006, hvilket skal sammenholdes med det mål på 4,2 % af BNP, der blev sat i den forrige opdatering af konvergensprogrammet. Denne forbedring af resultatet kan tilskrives en langt stærkere vækst i bruttonationalproduktet og beskæftigelsen og lavere rentebetalinger og pensionsreformudgifter end forventet. Nogle af disse ekstraindtægter fra den overraskende stærke vækst blev imidlertid spenderet snarere end brugt til at fremskynde nedbringelsen af underskuddet.8.  Som i den forrige opdatering tager programmets mellemfristede budgetstrategi først og fremmest sigte på at sikre finanspolitisk holdbarhed på lang sigt, dvs. i 2010, ved især at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning om en strukturel saldo (svarende til den konjunkturkorrigerede saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) på -0,9 % af BNP. I henhold til programmet skulle det samlede underskud gradvist falde fra 3,7 % af BNP i 2006 til 1,9 % af BNP i 2009, og det primære underskud skulle falde fra 1,9 % af BNP i 2006 til 0,2 % af BNP i 2009. Den planlagte konsolidering af de offentlige finanser bygger på nedskæringer i både de løbende udgifter og kapitaludgifterne (et fald i udgiftskvoten på omkring 3¼ procentpoint af BNP), som ikke udlignes af et fald i indtægtskvoten (1½ procentpoint). Sammenlignet med den forrige opdatering bekræfter det nye program stort set den planlagte tilpasning inden for rammerne af et mere gunstigt makroøkonomisk scenario.9.  Den strukturelle saldo beregnet i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode vil efter planen blive forbedret fra omkring -3½ % af BNP i 2006 til omkring -2½ % af BNP i 2009. Som i den forrige opdatering lyder programmets mellemfristede målsætning for budgetstillingen på et strukturelt underskud på lige under 1 % af BNP, som dog ikke forventes at blive nået i programperioden, men først i 2010. Da den mellemfristede budgetmålsætning er mere krævende end minimumsreferenceværdien (beregnet til et underskud på ca. 2 % af BNP), burde realiseringen af denne målsætning medvirke til at opfylde ønsket om at skabe en sikkerhedsmargen til at hindre fremkomsten af et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede budgetmålsætning ligger inden for det referenceområde, der i stabilitets- og vækstpagten og i adfærdskodeksen er fastsat for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, og den afspejler på passende vis såvel gældskvoten som den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt.10.  De risici, der knytter sig til programmets budgetfremskrivninger, forekommer i det store og hele at være i balance. De risici, der følger af det makroøkonomiske scenario, er i det store og hele neutrale, mens fremskrivningerne af skatteindtægterne synes at bygge på forsigtige antagelser. Den finanspolitiske konsolidering, der forventes i henhold til programmet, vil i høj grad afhænge af de gennemførte besparelser, men programmet indeholder ikke tilstrækkelige oplysninger om foranstaltningerne på dette punkt (efter 2007) og ej heller en bindende mellemfristet udgiftsramme. På den anden side har Slovakiet opnået gode resultater de seneste år, skønt realiseringen af budgetmålene blev gjort lettere takket være en højere vækst end forventet og en lavere absorbering af EU-midler end forventet.11.  På baggrund af denne risikovurdering forekommer programmets budgetstilling at være stort set i overensstemmelse med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2007 som henstillet af Rådet. Tilpasningskursen i strukturelle termer i korrektionsperioden bør imidlertid styrkes, når henses til opjusteringen af vækstudsigterne og de gode økonomiske tider. I de efterfølgende år synes budgetstillingen i programmet ikke at give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP i en situation med normale makroøkonomiske udsving. Den forekommer heller ikke at være tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede målsætning for budgetstillingen realiseres i 2010, jf. forventningerne i programmet. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud bør tempoet for tilpasningen i retning af den mellemfristede målsætning som anført i programmet sættes op for at være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, der fastsætter, at for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, bør den årlige forbedring af den strukturelle saldo udgøre 0,5 % af BNP som benchmark, og tilpasningen bør være større i økonomiske opgangstider. Således forventes der en forbedring af den strukturelle saldo på kun omkring ¾ % af BNP mellem 2007 og 2009, hvor der forventes økonomisk opgang.12.  Den offentlige bruttogæld skønnes at være faldet til 33,1 % af BNP i 2006, hvilket er langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I henhold til programmet forventes gældskvoten at falde med 3,4 procentpoint over programperioden.13.  De langsigtede budgetkonsekvenser af befolkningens aldring i Slovakiet er mindre end i EU som gennemsnit, idet pensionsudgifterne i kølvandet på den seneste pensionsreform udviser en mere begrænset stigning end i mange andre lande. Den indledende budgetstilling udgør en risiko for holdbarheden i de offentlige finanser, selv før der er taget hensyn til de langsigtede konsekvenser af befolkningens aldring for de offentlige finanser. En konsolidering af de offentlige finanser vil derfor bidrage til at mindske de risici, der knytter sig holdbarheden i de offentlige finanser. Samlet set synes Slovakiet at stå over for en mellemstor risiko for så vidt angår holdbarheden i de offentlige finanser.14.  Konvergensprogrammet indeholder ingen kvalitativ vurdering af den samlede virkning af rapporten fra oktober 2006 om udmøntning af det nationale reformprogram inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Den indeholder dog visse oplysninger om de direkte budgetomkostninger eller besparelser forbundet med de væsentligste dele af det nationale reformprogram, og programmets budgetfremskrivninger synes at tage hensyn til de følger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram vil få for de offentlige finanser. De foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser, der lægges op til i konvergensprogrammet, synes ikke at være fuldstændig forenelige med foranstaltningerne i det nationale reformprogram. Navnlig gælder det, at når bortses fra uddannelse, er der ikke sammenfald mellem programmets prioriterede udgiftsområder og de hovedudfordringer, der er angivet i det nationale reformprogram. Desuden fremgår den betydelige støtte til uddannelsesforanstaltninger, der er angivet i det nationale reformprogram, ikke af 2007-budgettet eller konvergensprogrammet.15.  Budgetstrategien i programmet er i det store og hele i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008.16.  Hvad angår de oplysninger, der kræves i henhold til adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammer, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data[6].Den overordnede konklusion er, at programmet er foreneligt med korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i 2007, men at der derefter kun kan forventes begrænset fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning.På baggrund af ovenstående vurdering og i lyset af henstillingen efter artikel 104, stk. 7, af 5. juli 2004 opfordres Slovakiet til:i) at udnytte udsigten til stærk vækst til at styrke den strukturelle tilpasning for at sikre korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i 2007 med en større margin og for at gøre hurtigere fremskridt i retning af det mellemfristede mål ogii) styrke den bindende karakter af de mellemfristede udgiftslofter for staten.Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Realt BNP (% ændring) | KP dec. 2006 | 6,1 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 |KOM nov. 2006 | 6,0 | 6,7 | 7,2 | 5,7 | - |KP dec. 2005 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 | - |HICP-inflation (%) | KP dec. 2006 | 2,8 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 |KOM nov. 2006 | 2,8 | 4,5 | 3,4 | 2,5 | - |KP dec. 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | - |Outputgab (% af potentielt BNP) | KP dec. 20061 | -2,2 | -0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 |KOM nov. 20065 | -2,0 | -0,7 | 1,1 | 1,6 | - |KP dec. 20051 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 | - |Offentlig saldo6 (% af BNP) | KP dec. 2006 | -3,1 | -3,7 | -2,9 | -2,4 | -1,9 |KOM nov. 2006 | -3,1 | -3,4 | -3,0 | -2,9 | - |KP dec. 2005 | -4,9 | -4,2 | -3,0 | -2,7 | - |Primær saldo6 (% af BNP) | KP dec. 2006 | -1,4 | -1,9 | -0,9 | -0,6 | -0,2 |KOM nov. 2006 | -1,4 | -1,7 | -1,1 | -0,9 | - |KP dec. 2005 | -3,1 | -2,3 | -1,1 | -0,8 | - |Konjunkturkorrigeret saldo6 (% af BNP) | KP dec. 20061 | -2,4 | -3,4 | -3,2 | -2,9 | -2,5 |KOM nov. 2006 | -2,5 | -3,2 | -3,3 | -3,3 | - |KP dec. 20051 | -4,4 | -3,9 | -3,0 | -2,9 | - |Strukturel saldo2 (% af BNP) | KP dec. 20063 | -1,6 | -3,5 | -3,2 | -2,9 | -2,5 |KOM nov. 20064 | -1,7 | -3,3 | -3,3 | -3,3 | - |KP dec. 2005 | -3,6 | -3,9 | -3,1 | -2,9 | - |Offentlig bruttogæld6 (% af BNP) | KP dec. 2006 | 34,5 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 |KOM nov. 2006 | 34,5 | 33,0 | 31,6 | 31,0 | - |KP dec. 2005 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 | - |Anm.: 1 Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet. 2 Konjunkturkorrigeret saldo (som i rækkerne ovenover), ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. 3 Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger hentet fra programmet (0,8 % af BNP i 2005, underskudsforøgende; 0,1 % i 2006, underskudsformindskende). 4 Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger hentet fra Kommissionens prognose fra efteråret 2006 (0,9 % af BNP i 2005, underskudsforøgende; 0,1 % i 2006, underskudsformindskende). 5 Baseret på en skønnet potentiel vækst på 5,2 %, 5,3 %, 5,3 % og 5.2 % i årene 2005-2008. 6 Slovakiet har siden oktober 2006 gennemført Eurostat-beslutningen af 2. marts 2004 om klassificeringen af fondsbaserede pensionsordninger. Den forrige opdaterings data vedrørende de offentlige finanser er blevet justeret i overensstemmelse hermed for at lette sammenligningen med den nye opdatering og Kommissionens prognoser fra efteråret 2006. Kilde: Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd i foråret: "Gennemførelse af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse – Resultaternes år", 12.12.2006, KOM(2006) 816.[3] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet, "De offentlige finansers langsigtede holdbarhed i EU", 12.10.2006, KOM(2006) 574 endelig, og Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, "The long-term sustainability of public finances in the European Union", European Economy No 4/2006.[4] "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form", godkendt af Økofin-Rådet den 11. oktober 2005.[5] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (OJ L 174 af 7.7.2005, p. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Der gives især ikke oplysninger om de offentlige udgifter opdelt efter funktion i 2009.


title: Henstilling med henblik på RÅDETS FORORDNING (EØF) om indgåelse af aftalen vedrørende den græske tekst til aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab, Schweiz og republikken Østrig om udvidelse af anvendelsesområdet for reglerne vedrørende fællesskabsforsendelse (forelagt Rådet af Kommissionen)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (81) 73
Vol. 1981/0021
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER
                        ι
                                                        KOM(81)73 endelig udg.
                                                        Bruxelles - den 27 . februar 1981
                   9
                          v-/*\
   /
    /y         J"
            O; ^ "   (v
      :                   ,      SJ    Henstilling med henblik på
    .                        S/           RÅDETS FORORDNING ( EØF )
   \           ••
                             ^indgåelse af aftalen vedrørende den græske tekst
                   i til: aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab ,
                              Schweiz og republikken Østrig om udvidelse af
                                anvendelsesområdet for reglerne vedrørende
                                            fællesskabsforsendelse
                                     • ( forelagt Rådet af Kommissionen )
    KOM ( 81 ) 73 endelig udg .
 ---pagebreak---                           BEGRUNufciliSE
Ved aftalen af 12.' juli 1977 mellem Det europæiske økonomiske
Fællesskab , Schweiz og Østrig blev anvendelsen af reglerne vedrørende
fællesskabsforsendelse udvidet til også at omfatte forsendelser af
varer via såvel' schweizisk som østrigsk , område . ,
Den hellenske Republik vil fra sin tiltrædelse af Fællesskabet               . •
være' bundet af nævnte aftale . Aftalen bør derfor også affattes
på græsk og aftalens kontraherende parter bør give den græske
tekst sammé juridiske værdi som          teksterne , på de nuværende seks ..
officielle sprog . .                          . ■
Da den aftale , der skal indgas med hensyn til den græske tekst ,
har en rent formel karakter ," og da aftalens indhold ikke fordrer
egentlige forhandlinger , synes intet at være til hinder for , at
aftalen indgås uden videre , efter at Rådet har udpeget den person ,
der er beføjet til undertegne aftalen med bindende virkning for
Fællesskabet , og efter Rådets godkendelse .            ,         \ ,
De sdhweiziske og østrigske myndigheder er blevet forespurgt og
har ikke rejst indvendinger mod denne fremgangsmåde .
Vedlagte udkast , som det henstilles til Rådet at godkende,'
går ud på , at der skal- udpeges én person ,       som er beføjet til at
undertegne aftalen , og at aftalen skal være' gyldig i Fællesskabet .
 ---pagebreak---                                  bjV'ifcS'iillijc^g laed jsestblij: p&
                       RÅDETS FORORDNING ( EØF)
               om indgåelse af aftalen vedrørende den græske tekst
             til aftalen mellea Det europæiske økonomiske Fællesskab ,
                  Schweiz og r&publikken Østrig om udvidelse af
                   anvendelsesområdet for reglerne vedrørende
                             fællesskabsforsendelse
t
 RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER KAR -                              I
                              1
 under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske
  Fællesskab , særlig artikel 113 ,
                                                                       *
 under henvisning til henstilling fra Kommissionen , og
 ud fra følgende betragtninger «
  Den hellenske Republik er som følge af sin tiltrædelse af Fællesskabet
 bundet af aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab , Schweiz og
  republikken Østrig om udvidelse af anvendelsesområdet for reglerne ved
  rørende fællesskabsforsendelse*^, undertegnet den 12 . juli 1977;
        *
  denne aftale er affattet på dansk , engelsk , fransk , italiensk , nederlandsk
  og tysk , hvilke seks tekster alle har samme gyldighed }
  det er nødvendigt at give den græske tekst samme gyldighed som de øvrige
  ovennævnte teksters
  aftalen vedrørende den græske tekst til aftalen af 12 . juli 1977 bør derfor
  indgås - '                      ,
  UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING :
                                      Artikel 1
  Aftalen vedrørendé den græske tekst til aftalen af 12. juli 1977 mellem
  Det europæiske økonomiske Fællesskab , Schweiz og republikken Østrig om
  udvidelse af anvendelsesområdet for reglerne vedrørende fællesskabsfor-
  sendelse godkendes herved på Fællesskabets vegne.
  Teksten til aftalen er knyttet som bilag til denne forordning,
  l ) EFT nr. L 142 af 9.6.1977 . s . 1 .
 ---pagebreak---                                     2 -
                                 Artikel 2
                                                                f
Formewaefl for Rådet bemyndiges til at ndpega 4<l& person , dar or Is
til at undertegne aftalen med bindende virkning for Fællesskabet .
                                 Artikel 3
Formanden for Rådet foranstalter den notifikation , der
omhandles i artikel 2 i aftalen*        s
                                 Artikel 4
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i
De Europæiske fællesskabers Tidende .                                 ■
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i
hver medlemsstat .
Udfordiget i Bruxelles , den        /
             ;                                    \ '
                                          På Rådets vegne
                                              Formand
 ---pagebreak---                                     AFTALE
               vedrørende den græske tekst til aftalen mellem
               Det europæiske økonomiske Stelles skab , Schweiz
         og republikken Østrig om udvidelse af anvendelsesområdet
              for reglerne vedrørende fællesskabsforsendelse
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE FÆLLESSKAB ,
SCHWEIZ og
REPUBLIKKEN ØSTRIG ER -
ud fra følgende betragtninger :              »
Ved aftalen af 12 . juli 1977 mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab ,
Schweiz og republikken Østrig blev det fastsat , at reglerne vedrørende fælles-
skabsforsendelse også skal gælde for forsendelse af varer via såvel schweizisk
som østrigsk områdes
                                                        ,   ,
Den hellenske Republik er fra sin tiltrædelse af Fællesskabet bundet af af
talen af 12 . juli 1977 > den græske tekst til den pågældende aftale , der er
affattet på dansk , engelsk , fransk , italiensk , nederlandsk og tysk , hvilke
seks tekster alle har samme gyldighed , bør derfor have samme 'gyldighed son
de øvrige nævnte tekster –
BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:
 ---pagebreak---                                         - 4 -
                                       Artikel 1
                                  /
  De kontraherende parter i aftalen af 12. juli 1977 mellem Det europæiske
  økonomiske Ifellesskab , Schweiz og republikken Østrig om udvidelse af an
  vendelsesområdet for nærværende
                           reglerne vedrørende fællesskabsforsendelse er eniqe om-
  at den i tillægget til /          aftale anførte græske tekst har samme gyldighed
  som den danske , engelske , franske , italienske , nederlandske og tyske tekst .
                                       Artikel 2
- Denne aftale træder i kraft den første dag i måneden -        i «el efter den
  måned , i hvilken de kontraherende parter har givet hinanden meddelelse
  om gennemførelsen af de procedurer , der er nødvendige i så henseende .
                                       Artikel 3
  Denne aftale er affattet i tre eksemplarer på dansk , engelsk , fransk , græsk , ita
  liensk , nederlandsk og tysk , hvilke syv" tekster alle har samme gyldighed.
  Udfærdiget i Bruxelles , den                       .
  For " Rådet for De europæiske Fællesskaber       .
  Fo'P T^oublrfcken . Østrig
                 ;   .          f
  På den schweiziske regerings vegne
 ---pagebreak---                              ΣΥΜΦΩΝΙΑ
μεταΕύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητος , τής Ελβετικής
Συνομοσπονδίας καί της Δημοκρατίας της Αύστρίας γιά τήν έπέ-
κταση του πεδίου έφαρμογής των κανονισμών περί τής κοινοτι
κής διαμετακομίσεως .
Η ΕΥΡΩΠΑΪΚΗ ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΗ ΚΟΙΝΟΤΗΣ ,
Η ΕΛΒΕΤΙΚΗ ΣΥΝΟΜΟΣΠΟΝΔΙΑ καί
Η ΔΗΜΟΚΡΑΤΙΑ ΤΗΣ ΑΥΣΤΡΙΑΣ                       ,
ΕΠΙΘΥΜΩΝΤΑΣ ν * Απλουστεύσουν τίς τελωνειακές διατυπώσεις πού .
πρέπει νά τηροϋνται , κατά τήν διέλευση των συνόρων, κατά τίς
μεταφορές έμπορε υμάτων οΐ όποιες χρησιμοποιούν τό * Ελβετικό
καί τό αύστριακό έδαφος ,
ΕΚΤΙΜΩΝΤΑΣ ότι πρέπει νά έπεκταθεΐ τό 'πεδίο έφαρμο-
γής τ£ν διατάΕεων των συμφωνιών διαμετακόμισες πού συνάφθη
καν μεταΕύ τής ΕΟρωπαϊκής Οίκονομικής Κοινότητος άφ'ένός καί
τής " Ελβετικής Συνομοσπονδίας καί τής Δημοκρατίας της Αύστρίας
άφ'έτέρου , καί στίς μεταφορές αύτές,
Γ ΥΝΕΦΩΝΗΣΑΝ ΤΑ ΑΚΟΛΟΥΘΑ »
 ---pagebreak---                                            6
                                       Αρθρο 1
           Κατά τήν έννοια τής συμφωνίας αύτής νοούνται, ι
    ( α ) μέ τόν δρο " συμφωνία διαμετακομίσεως ΕΟΚ -* Ελβετίας " :
   ή συμφωνία πού υπεγράφη στίς 23 Νοεμβρίου 1972 / μεταξύ τής
   Ευρωπαϊκής Οίκονομικής Κοινότητος καί της " Ελβετικής Συνο
   μοσπονδίας γιά τήν έφαρμογή των κανονισμών περί της κοινο
   τικής διαμετακομίσεως , περιλαμβανομένων τών παρουσων καί
   μελλοντικών τροποποιήσεων *
    ( β ) μέ τόν δρο "συμφωνία διαμετακομίσεως ΕΟΚ-Αύστρίας " :
   ή συμφωνία πού υπεγράφη τήν 30η Νοεμβρίου 1972 , μεταξύ
   τής Ευρωπαϊκές Κοινότητος καί της Δημοκρατίας τής Αυστρίας
   γιά τήν έφαρμογή των κανονισμών περί της κοινοτικής διαμε-
 ■ τακομίσεως » περιλαμβανομένων των παρουσων καί μελλοντικών
   τροποποιήσεων *
    ( γ ) μέ τόν δρο " Κοινότης "* ή Εύρωπαϊκή Οίκονομική Κοινότης *
    ( δ) μέ τόν δρο "Κράτος μέλος " ένα Κράτος μέλος τής Κοινότητος .
                                      "Αρθρο 2
           *Η έφαρμογή τών διατάξεων των συμφωνιών διαμετακομίσεως
   ΕΟΚ-* Ελβετίας καί ΕΟΚ-Αύστρίας έπεκτείνεται στίς μεταφορές
   έμπορευμάτων μεταξύ δύο σημείων πού ευρίσκονται στήν Κοινό
   τητα γιά τίς δποϋες χρησιμοποιείται, τό έλβετικά καί τό αύ-
   στριακό έδαφος .
  01 δι ατδζει ς αίττές δύνανται ίιμοΓως ν& έφαρμδζονται σέ κάθε άλλη με
 ταφορά έμπορευμάτων γι δ τήν δποΓα χρησι μοποι ε~ται τδ έλβετικδ καΓ
,τδ αί/στριακδ έδαφος .
                                                                     » • •/ • • •
 ---pagebreak---                               ' Αρθρο 3   . »
1 . ' Εντός των όρίων του άρθρου 2 τής συμφωνίας καί μέ τήν
έπ ι. φύλαξη των διατάξεων τί^ς παραγράφου 1 του άρθρου 13 των
συμφωνιών διαμετακομ'ίως ΕΟΚ-*Ελβετίας καί ΕΟΚ-Αύστρίας »
- Α'Ελβετική Συνομοσπονδία, έχει έναντι της Δημοκρατίας
   τής Αυστρίας τά ίδια δικαιώματα καί ύποχρεώσεις πού
   έχει. Ενα Κράτος μέλος * '
- ή Δημοκρατία τής Αύστρίας , έχει έναντι τής % Ελβετικές Συ
   νομοσπονδίας τά Εδια δικαιώματα καί υποχρεώσεις πού έχει
   ένα Κράτος μέλος .
2 . „ Γιά τήν έφαρμογή της συμφωνίας αυτής , οι έγγυητικές
πράξεις πού έγιναν σύμφωνα μέ τά υποδείγματα , τά προσηρτη-
μένα στίς συμφωνίες διαμετακομίσεως ΕΟΚ-* Ελβετίας καί ΕΟΚ-
Αύστρίας , πρέπει νά συμπληρωθούν άναλάγως ,
3 . Οί άκόλουθες διατάζεις , πού δέν περιέχονται στή συμφωνία
διαμετακομίσεως ΕΟΚ-Αύστρίας , έφαρμόζονται στίς σχέσεις με
ταξύ τ?}ς Ελβετικής Συνομοσπονδίας καί τής Δημοκρατίας τής
ΑΟστριας ι        / ...
 (α) "Οταν , κατ'έφαρμογή τών παραγράφων 1 καί 2 τού άρθρου 4
των συμφωνιών διαμετακομίσεως ΕΟΚ-* Ελβετίας καί ΕΟΚ-Αύστρίας
κρίνονται άπαραίτητες ποινικές Ανακρίσεις , πραγματοποιούνται
                                      !
σέ κάθε Κράτος μέλος σύμφώνως μέ τίς διατάζεις τής έθνικϋς
νομοθεσίας περί διώΕεως των τελωνειακών παραβάσεων . : ■
 ---pagebreak---      ( β ) Στις περιπτώσεις που προβλέπονται, άπό τό άρθρο 4 των συμφω
    νιών διαμετακομίσεως ΕΟΚ-* Ελβετίας καί ΕΟΚ-Αθστρίας/ οι τελωνει
   ακές διοικήσεις της" Ελβετικές Συνομοσπονδίας καί της Δημοκρατί
   ας τής Αυστρίας θά παρέχουν όλες τίς πληροφορίες πού διαθέτουν,
   άκόμη καί έκεΐνες πού προέκυψαν άπό έρευνα πού έγινε μετά άπό
   αίτηση τής τελωνε ιακής διοικήσεως της Δημοκρατίας τής Αυστρίας
   ή της " Ελβετικής Συνομοσπονδίας , στά Γδια τά έμπορεύματα ή σέ
  πρόσωπα πού Αποδεδειγμένως παρέβησαν         ^ είναι ύποπτα ότι έχουν
  παραβεί          τίς διατάζεις των κανόνων περί τ^ς κοινοτικές δια
  μετακομίσεως .       '
           * Εν τούτοις , λαμβάνοντας υπόψη τίς διατάζεις της εθνικές
  νομοθεσίας πού έγγυωνται τήν προστασία τοΟ βιομηχανικού , έμπο-
  ρικοΰ ή έπαγγελματικοΟ Απορρήτου , ή διοικητική συνδρομή πού
  προβλέπεται στό άνωτέρω άρθρο 4 , δύναται ώς πρός τά πρόσωπα
  τά όποια ούτε Αποδεδειγμένως παρέβησαν         οΰτε είναι ύποπτα
/
  παραβάσεως        των διατάξεων αυτών των κανόνων της κοινοτικής
  διαμετακομίσεως , νά περιορίζεται σ " έκεΐνες μόνο τίς πληροφο
  ρίες πού δέν θίγουν τήν προστασία αύτή .
   ( γ ) Δέν δύνανται, νά έκδίδοντας παραστατικά έσωτερικής κοινο
  τικής διαμετακομίσεως γι<£ έμπορεύματα πού έπαναποστόλλονται ,
 ---pagebreak--- άπό τήν " Ελβετία μετά τήν Αποθήκευση σε Ιδιωτική άποθήκη
κατά τήν έννοια τοΟ έλβετικοϋ Συνομοσπονδιακού νόμου περί
Τελωνείων .
                             "Αρθρο 4
    *Η παρούσα συμφωνία έφαρμόζεται στό Πριγκηπάτο τοΟ
Λίχτενστάιν γιά όσο διάστημα συνδέεται αυτό μέ τήν ■* Ελβε
τική Συνομοσπονδία μέ συνθήκη τελωνειακής ένώσεως .
                             "Αρθρο 5
                         . ν
    * Η παρούσα συμφωνία άρχί£ει νά ίσχυε ι τήν πρώτη ήμέρα
τοΟ δευτέρου μηνός , πού άκολουθεΐ έκεΐνον κατά τόν όποιο
τά συμβαλλόμενα μέλη θά γνωστοποιήσουν άμοιβαΐα τή συμπλή
ρωση των άναγκαίων διαδικασιών γι'αύτό τό σκοπό .
 «
                              Αρθρο 6
    * Η παρούσα συμφωνία δύναται νά καταγγελθεί άπό κάθε
συμβαλλόμενο μέρος μετά άπό έξάμηνη προειδοποίηση .
 ---pagebreak--- V
                                 - 10 -
                                 Αρθρο 7
       Η παρούσα συμφωνία συντάσσεται σέ τρια άντιτυπα στή
  γερμανική , άγγλική , δανική , γαλλική , Ιταλική καί ολλανδική
  γλώσσα , καί κάθε κείμενο άπά αυτά είναι έζ Γ σου αυθεντικό .


Kommissionens henstilling til medlemsstaterne om de sociale bistandsorganers virke over for arbejdstagere, som flytter inden for Fællesskabet


Avis juridique important

|

31992H0383

92/383/EØF: Rådets henstilling af 5. juni 1992 om indførelse af harmoniserede ISDN-tilslutningsordninger og et minimumssæt ISDN-funktionaliteter på grundlag af ONP- principperne

EF-Tidende nr. L 200 af 18/07/1992 s. 0010 - 0019

RAADETS HENSTILLING af 5. juni 1992 om indfoerelse af harmoniserede ISDN-tilslutningsordninger og et minimumssaet ISDN-funktionaliteter paa grundlag af ONP-principperne (92/383/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR - som henviser til Raadets direktiv 90/387/EOEF af 28. juni 1990 om oprettelse af det indre marked for teletjenester ved gennemfoerelse af tilraadighedstillelse af aabne net ONP (Open Network Provision - tilraadighedstillelse af aabne net) (1),  som henviser til forslag fra Kommissionen, og som tager foelgende i betragtning:  I direktiv 90/387/EOEF fastlaegges det bl.a., at ONP-principperne skal anvendes inden for tjenesteintegrerede digitalnet (ISDN);  en hurtig indfoerelse af ONP-principperne inden for ISDN, som omhandlet i direktiv 90/387/EOEF, vil virke fremmende paa det faelleseuropaeiske teletjenestemarked; ONP-bestemmelserne boer sikre klarhed og lige adgangsvilkaar og baseres paa objektive kriterier;  gennemfoerelse af ONP-principperne inden for ISDN er ensbetydende med, at adgangs- og brugsvilkaarene for ISDN maa harmoniseres i retning af stoerre aabenhed og effektivitet;  i henstilling 86/659/EOEF (2) opfordres der til samordnet indfoerelse af ISDN i Det Europaeiske Faellesskab;  i resolution 89/C 196/04 (3) opfordres der til en endnu mere vidtgaaende samordning i forbindelse med indfoerelsen af ISDN i Det Europaeiske Faellesskab inden 1992;  i 1989 undertegnede et antal teleselskaber et aftalememorandum (Memorandum of Understandig) med henblik paa en harmoniseret trinvis indfoerelse af europaeiske ISDN-tjenester; i memorandummet er der udpeget en raekke ISDN-tjenester, der betragtes som  kommercielt baeredygtige, og der er opnaaet enighed om, at der inden den 31. december 1993 skal vaere indfoert et vist minimumssaet tjenester; naar der paa markedet opstaar behov herfor, vil nye tjenester blive indfoert paa grundlag af harmoniserede standarder;  ISDN kan betragtes som en naturlig videreudvikling af telefonnettet; dette system goer det muligt at etablere et stort antal nye og mere effektive tjenester til fremfoering af taletelefoni, tekst, data og billeder via en enkelt tilslutning, der udnytter  den allerede etablerede abonnentforbindelse;  medlemsstaterne boer meddele Kommissionen, hvilke selskabers udbud af ISDN-tilslutningsordninger der saetter medlemsstaterne i stand til at opfylde bestemmelserne i nr. 4) i bilag 3 til direktiv 90/387/EOEF; andre selskaber kan tilbyde visse ISDN-tjenester  i overensstemmelse med denne henstilling;  ifoelge direktiv 90/387/EOEF forstaas ved taletelefoni kommerciel udnyttelse i almenhedens interesse af tidstro fremfoering af tale gennem det/de offentlige koblede net, hvorved brugeren har mulighed for ved hjaelp af udstyr tilkoblet et nettermineringspunkt  at kommunikere med en bruger, der anvender et udstyr, der er tilkoblet et andet termineringspunkt;  Kommissionens direktiv 90/388/EOEF (4) finder anvendelse;  i henhold til direktiv 90/388/EOEF kan medlemsstaterne goere udbuddet af visse tjenester betinget af en godkendelses- eller anmeldelsesprocedure med henblik paa at tilgodese de vaesentlige krav; i saa fald skal de soerge for, at vilkaarene for tildeling af  licenser er objektive, ikke-diskriminerende og klare, at ethvert afslag begrundes, og at der findes en ordning for behandling af klager over afslag; Kommissionen foretager i 1992 en generel vurdering af forholdene inden for telesektoren for at  konstatere, om dette direktivs sigte er opfyldt;  ISDN kan anvendes til fremfoering baade af tjenester, der stilles til raadighed paa grundlag af saerlige eller eksklusive rettigheder, og af tjenester, for hvilke der ikke maa opretholdes saadanne rettigheder;  det foelger af princippet om ikke-diskriminering, at alle brugere uden forskel skal have adgang til og efter anmodning kunne faa installeret ISDN; de bestemmelser og vilkaar, der gaelder for de teleselskaber, der anvender ISDN til at stille tjenester, for  hvilke der ikke maa opretholdes saerlige eller eksklusive rettigheder, til raadighed, skal saaledes vaere de samme som for andre brugere;  krydssubsidiering mellem de tjenester, der stilles til raadighed af teleselskaber paa grundlag af saerlige eller eksklusive rettigheder, og de tjenester, der stilles til raadighed af teleselskaberne, og for hvilke der ikke maa opretholdes saadanne  rettigheder, kan vaere uforenelig med Faellesskabets konkurrenceregler;  i henhold til artikel 4, stk. 4, litra b), i direktiv 90/387/EOEF skal offentligheden have lejlighed til at fremsaette bemaerkninger til rapporterne om den detaljerede analyse af anvendelsen af ONP inden for specifikke omraader; ved en meddelelse i De  Europaeiske Faellesskabers Tidende (5) er offentligheden blevet opfordret til at fremsaette bemaerkninger til rapporten om analysen af anvendelsen af ONP-bestemmelserne inden for ISDN;  det fremgaar klart af bemaerkningerne fra offentligheden, at brugerne oensker en hoej grad af klarhed i forbindelse med tilraadighedstillelsen af ISDN-funktionaliteter; brugerne oensker, at det overvejes at indfoere flere tilslutningsordninger, bl.a.  graenseflader af type M og U;  Det Europaeiske Institut for Telestandarder (ETSI) er i faerd med at udarbejde standarder til ISDN; Kommissionen har givet ETSI et saerligt mandat til at undersoege og udforske de tekniske konsekvenser af at specificere graenseflader af type M og U inden for  ISDN; Kommissionen vil ogsaa foretage undersoegelser af, hvilke oekonomiske og markedsmaessige konsekvenser en eventuel indfoerelse af saadanne graenseflader kan faa;  Faellesskabets politik med hensyn til en samordnet indfoerelse af ISDN er fastlagt i henstilling 86/659/EOEF og i resolution 89/C 196/04; disse dokumenter definerer et bredt spektrum af tjenester, der skal stilles til raadighed;  de enkelte lande har hver isaer udviklet deres egne ISDN-net; hvis der skal etableres et net, der giver mulgihed for at stille teletjenester til raadighed paa faelleseuropaeisk grundlag, er det vigtigt, at ISDN-nettene i de enkelte medlemsstater giver adgang  til de samme muligheder og tillader fuld indbyrdes interkonektivitet;  brugerne har understreget, at de laegger vaegt paa, at der i alle medlemsstater er adgang til et vist minimumssaet harmoniserede funktionaliteter;  medlemsstaterne boer opfordre deres teleselskaber til at stille yderligere ISDN-funktionaliteter - dvs. ud over minimumssaettet - til raadighed, naar markedsefterspoergslen taler herfor;  den omstaendighed, at der tilbydes saadanne yderligere funktionaliteter, maa ikke paa nogen maade vaere til hinder for, at minimumssaettet stilles til raadighed;  det boer sikres, at der er indbyrdes interoperabilitet mellem ISDN-nettet og allerede eksisterende offentlige tjenester, dette gaelder navnlig den offentlige taletelefonitjeneste og den offentlige pakkekoblede datatjeneste;  en forudsaetning for, at der kan stilles faelleseuropaeiske tjenester til raadighed, er, at den indbyrdes interoperatiblitet mellem ISDN-nettene er adaekvat og effektiv;  det er fastlagt i nr. 1) i bilag 3 til direktiv 90/387/EOEF, at der skal vedtages et saerdirektiv om taletelefoni;  ISDN giver mulighed for at stille taletelefoni til raadighed paa en effektiv maade; tilraadighedstillelse af taletelefoni ved hjaelp af ISDN boer derfor opfylde de samme ONP-krav som dem, der gaelder i forbindelse med taletelefoni;  det er fastlagt i nr. 3) i bilag 3 til direktiv 90/387/EOEF, at der skal vedtages en henstilling vedroerende etablering af tekniske graenseflader, brugsbetingelser og takstprincipper for tilbud om pakkekoblede datatjenester, der er i overensstemmelse med  ONP-principperne; Raadet har vedtaget en henstilling om harmoniseret tilraadighedstillelse af et minimumssaet pakkekoblede datatjenester paa grundlag af ONP-principperne (6);  ISDN giver mulighed for at stille pakkekoblede datatjenester til raadighed; tilraadighedstillelse af datatjenester ved hjaelp af ISDN boer derfor opfylde de samme ONP-krav som dem, der gaelder i forbindelse med pakkekoblede datatjenester;  Kommissionen har som fastlagt i direktiv 90/387/EOEF offentliggjort en liste over ONP-egnede ISDN-standarder i De Europaeiske Faellesskabers Tidende (7); denne liste kan aendres ved senere offentliggoerelse;  for at opmuntre til brugen af ISDN og skabe konkurrence paa tillaegstjenesteomraadet i hele Faellesskabet vil det vaere oenskeligt at indfoere ensartede bestillingsordninger samt etstedsbestilling, etstedsfakturering og etstedsfejlmelding, hvilket brugerne  ogsaa har udtrykt oenske om; for ethvert samarbejde mellem selskaberne i denne forbindelse gaelder Faellesskabets konkurrenceregler; navnlig maa saadanne ordninger ikke resultere i nogen form for aftalt prisfastsaettelse eller markedsopdeling; ordningerne skal  fastlaegges gennem kommercielle aftaler, f.eks. aftalememoranda (Memoranda of Understanding);  teleselskabernes indfoerelse af etstedsbestilling og etstedsfakturering maa ikke vaere til hinder for tilbud fra andre tjenesteudbydere end teleselskaberne;  for at fremme Europa-daekkende udbud fra tjenesteudbydere, der anvender ISDN, boer der gives mulighed for at etablere et system, hvorved den kaldte abonnent betaler for opkald til bestemte numre, saaledes at tjenesteudbyderen kan tilbyde de abonnenter, der  goer brug af hans tjeneste, gratis opkald (frikald);  for at fremme smaa og mellemstore udbydere af tillaegstjenesters brug i ISDN er det oenskeligt at indfoere en faktureringsordning, der goer det nemmere at drive saadanne tjenester i hele Faellesskabet; i denne ordning skal taksten for brugen at  tillaegstjenesten og taksten for opkaldet kunne kombineres i en enkelt regning (kiosk-ordning);  det er i denne sammenhaeng vigtigt, at der soerges for en passende allokering af harmoniserede numre, saaledes at der kan indfoeres saadanne ordninger overalt i Faellesskabet; denne allokering skal ske i overensstemmelse med principperne om gennemsigtighed og  ens behandling; allokering af numre paa nationalt og europaeisk plan, herunder ISDN-omraadet, kommer til at spille en vigtig rolle i fremtidens internationale telekommunikation;  et vaesentligt aspekt i enhver tjeneste er brugerens opfattelse af dens kvalitet, herunder leveringstid og reparationstid; oplysninger beregnet for brugerne skal goere det muligt at sammenligne den faktiske performans og de typiske eller maalsatte vaerdier;   de indikatorer for tjenestens kvalitet, der er anfoert i de oevrige ONP-foranstaltninger, finder anvendelse, naar de er relevante for tjenester, der stilles til raadighed ved hjaelp af ISDN;  brugsvilkaarene for ISDN skal vaere forenelige med faellesskabsretten og skal sikres overholdt gennem bindende forskrifter og ikke gennem tekniske restriktioner, jf. faellesskabsretten og navnlig direktiv 90/387/EOEF;  med forbehold af artikel 3 i direktiv 90/388/EOEF kan begraensninger i brugen af ISDN kun finde sted under henvisning til saerlige eksklusive rettigheder, der er forenelige med faellesskabsretten, under henvisning til vilkaar, der generelt gaelder for  tilslutning af terminaludstyr, jf. direktiv 91/263/EOEF (8), eller under henvisning til vaesentlige krav, herunder hensynet til databeskyttelse; medlemsstaterne kan begraense brugen af ISDN, i det omfang det er noedvendigt for at sikre overholdelse af  bestemmelser om databeskyttelse, herunder beskyttelse af personoplysninger, fortrolighed af information, der transmitteres eller oplagres, samt beskyttelse af privatlivets fred i overensstemmelse med Faellesskabets bestemmelser; saadanne restriktioner  skal vaere objektivt begrundet, opfylde proportionalitetsprincippet og staa i forhold til det tilsigtede maal; den omstaendighed, at der skal vaere fri adgang til ISDN via de foreslaaede tilslutningsordninger, maa ikke bringe nettets integritet eller sikkerhed  i fare;  i henhold til direktiv 90/387/EOEF skal taksterne baseres paa objektive kriterier og, isaer for saa vidt angaar tjenester og omraader, der er omfattet af saerlige eller eksklusive rettigheder, i princippet vaere omkostningsbaserede; de skal vaere gennemsigtige  og skal offentliggoeres paa passende maade; de skal i tilstraekkeligt omfang fastsaettes saerskilt i overensstemmelse med Traktatens konkurrenceregler; de maa ikke vaere diskriminerende og skal sikre ens behandling;  indfoerelse af specificerede opgoerelser vil give ISDN-brugere bedre mulighed for at kontrollere deres regninger;  i overensstemmelse med princippet om, at myndighedsopgaver og driftsopgaver skal holdes adskilte, samt i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet skal det nationale myndighedsorgan i den enkelte medlemsstat spille en vigtig rolle i forbindelse med  gennemfoerelsen af denne henstilling;  medlemsstaterne skal stille den fornoedne information til raadighed for Kommissionen, saaledes at denne effektivt kan overvaage anvendelsen af denne henstilling;  indfoerelsen af harmoniserede ONP-vilkaar for tilslutning til og brug af ISDN afhaenger af, hvor langt udviklingen af nettet er fremme i medlemsstaten, og af, hvor stor efterspoergslen er paa dens marked;  det udvalg, der henvises til i artikel 9 og 10 i direktiv 90/387/EOEF, boer spille en vigtig rolle i forbindelse med gennemfoerelsen af denne henstilling - HENSTILLER:  1) at medlemsstaten i overensstemmelse med tidligere foranstaltninger truffet af Raadet om et tjenesteintegreret digitalnet (ISDN) og under hensyn til markedets behov:  a) sikrer, at de teleselskaber, hvorom der i henhold til punkt 15 er indsendt meddelelse, paa deres omraade stiller et ISDN-net med harmoniserede tilslutningsordninger og et minimumssaet funktionaliteter, jf. bilag I, til raadighed, og at nettene har en  adaekvat og effektiv indbyrdes interoperabilitet, saaledes at der kan etableres faelleseuropaeiske tjenester. I de tilfaelde, hvor der ikke er anfoert frister i bilag I, henstilles det til medlemsstaterne, at de opmuntrer teleselskaberne til at offentliggoere  maalsatte datoer for, hvornaar de paagaeldende funktioner vil staa til raadighed b) opmuntrer samme selskaber til en harmoniseret tilraadighedstillelse af de faciliteter, der er anfoert i bilag II. Dette boer ske paa grundlag af internationale standarder og i takt med markedets behov, men maa ikke forhindre eller forsinke indfoerelsen af  det i litra a) naevnte minimumssaet 2) at Kommissionen efter fremgangsmaaden i artikel 10 i direktiv 90/387/EOEF traeffer afgoeres om de aendringer, der er noedvendige for at tilpasse bilag I til den seneste tekniske udvikling og til aendringer i efterspoergslen paa markedet, under hensyntagen til  de nationale nets udviklingstrin,  3) at medlemsstaterne traeffer de noedvendige foranstaltninger, saaledes at der for saa vidt angaar de i punkt 1 omhandlede ISDN-funktionaliteter offentliggoeres oplysninger om tekniske specifikationer, leveringsvilkaar, kontraktvilkaar, brugsvilkaar, takster og  godkendelses- og/eller anmeldelsesbetingelser og vilkaar for tilslutning af terminaludstyr som anfoert i bilag III.  Oplysninger om aendringer af eksisterende tjenester skal offentliggoeres hurtigst muligt og senest to maaneder inden implementeringen, medmindre det nationale myndighedsorgan traeffer anden afgoerelse 4) at de leveringsvilkaar, der henvises til i punkt 3, mindst indeholder foelgende:  - oplysning om fremgangsmaaden ved bestilling - typisk leveringstid, som er den tid, der gaar fra den dato, hvor brugeren har afgivet endelig bestilling paa en ISDN-funktionalitet, og indtil 80 % af alle bestillinger af hver enkelt type ISDN-funktionalitet er etableret hos brugerne. Dette tidsrum  beregnes paa grundlag af de faktiske leveringstider for hver type ISDN-funktionalitet inden for et aktuelt tidsinterval af en rimelig varighed. I beregningen maa ikke medtages tilfaelde, hvor leveringen er sket sent efter brugerens eget oenske.  Indtil de faktiske data foreligger, offentliggoeres en maalsat typisk leveringstid i stedet for den typiske leveringstid - typisk reparationstid, dvs. den tid, der gaar fra det tidspunkt, hvor der er indgivet meddelelse om fejlen til den ansvarlige afdeling i det teleselskab, som stiller ISDN til raadighed, til det tidspunkt, hvor 80 % af alle ISDN-funktionaliteter af samme  type er reetableret, og brugeren i givet fald har faaet meddelelse herom.  Indtil de faktiske data foreligger, offentliggoeres en maalsat typisk reparationstid i stedet for den typiske reparationstid.  I tilfaelde, hvor der tilbydes forskellige kategorier reparationskvalitet for samme type ISDN-funktionaliteter, offentliggoeres de forskellige typiske reparationstider - kontraktperioder, dvs. de perioder, kontrakterne normalt loeber, samt de minimumskontraktperioder, brugeren skal acceptere for hver type ISDN-funktionalitet - alle regler for tilbagebetaling - maalsatte vaerdier for indikatorer for tjenestens kvalitet, jf. punkt 6 5) at ISDN-funktionaliteterne baseres paa en kontrakt, hvori det specificeres, hvilke elementer i ISDN-tjenesten der skal stilles til raadighed 6) at de selskaber, der stiller ISDN-funktionaliteter til raadighed i henhold til denne henstilling, inden den 1. januar 1995 i det mindste for de i bilag I anfoerte baeretjenesters vedkommende vedtager ensartede indikatorer og ensartede maalemetoder for de  aspekter af tjenestens kvalitet, der vedroerer nettets performans, bl.a. for de i bilag IV omhandlede indikatorer 7) at de ensartede indikatorer og maalemetoder, der er naevnt i punkt 6, baseres paa passende standarder vedtaget af ETSI, idet det skal vaere muligt at bestemme et repraesentativt udsnit af ISDN-funktionaliteternes performans og den statistiske end-to-end  performans af nettet som helhed 8) at det nationale myndighedsorgan traeffer de noedvendige foranstaltninger, saaledes at aarlige statistiske oplysninger, der giver den faktiske performans paa foelgende omraader, stilles til raadighed for offentligheden:  - leveringstid - reparationstid - indikatorer for tjenestens kvalitet, om muligt dem, der er defineret i bilag IV.  Den foerste periode boer loebe fra 1. januar 1994 til 31. december 1994 9) at medlemsstaterne opmuntrer til, at der i overensstemmelse med de proceduremaessige og materielle aspekter af Traktatens konkurrenceregler og i samraad med brugerne indfoeres ensartede procedurer for adgang til ISDN, isaer ved etablering af foelgende  procedurer:  - en ensartet bestillingsprocedure for ISDN overalt i Faellesskabet: en bestillingsprocedure, der sikrer, at de selskaber, som udbyder ISDN-funktionaliteter, naar der bestilles ISDN-funktionaliteter inden for Faellesskabet, stiller samme krav med hensyn  til, hvilke oplysninger der skal gives af brugerne og af de selskaber, som udbyder ISDN-funktionaliteter, og hvorledes disse oplysninger skal forelaegges - en procedure for etstedsbestilling af ISDN, der anvendes, naar brugeren anmoder derom: en ordning, hvorved alle brugerinvolverede transaktioner i forbindelse med bestilling af ISDN-funktionaliteter inden for Faellesskabet, som mere end ét selskab  stiller til raadighed for én enkelt bruger, kan afvikles paa ét enkelt sted mellem brugeren og ét enkelt selskab, som udbyder ISDN-funktionaliteter - en procedure for etstedsfakturering af ISDN, der anvendes, naar brugeren anmoder derom: en ordning, hvorved alle fakturerings- og betalingstransaktioner i forbindelse med ISDN-funktionaliteter inden for Faellesskabet, som mere end ét selskab stiller til  raadighed for én enkelt bruger, kan afvikles paa ét enkelt sted mellem brugeren og ét enkelt selskab, som udbyder ISDN-funktionaliteter - en procedure for etstedsfejlmelding for ISDN, der anvendes, naar brugeren anmoder derom: en ordning, hvorved fejlmelding i forbindelse med ISDN-funktionaliteter inden for Faellesskabet, som mere end ét selskab stiller til raadighed for én enkelt bruger,  kan ske paa ét enkelt sted mellem brugeren og ét enkelt selskab, som udbyder ISDN-funktionaliteter, idet dette koordinerer tjenestens reetablering.  Hvis det er teknisk muligt og rentabelt, boer det overvejes at lade disse procedurer omfatte takst- og faktureringsordninger i hele Faellesskabet, der aabner mulighed for - at den kaldte abonnent betaler for opkaldet (frikald) - at taksten for tillaegstjenesten og taksten for opkaldet kombineres i en enkelt regning, der opkraeves af det selskab, som udbyder ISDN-funktionaliteterne, eller andre ordninger, der fra brugerens synspunkter er lige saa effektive (kiosk-ordning).  Saadanne harmoniserede ordninger skal fastlaegges gennem kommercielle aftaler, f.eks. aftalememoranda (Memoranda of Understanding) 10) at ISDN-nummeringsplanerne kontrolleres af det nationale myndighedsorgan for at sikre loyal konkurrence. Navnlig boer proceduren for allokering af de enkelte numre for saerlige tjenester vaere gennemsigtige, rimelige og tidsmaessigt fornuftige 11) at medlemsstaterne traeffer de noedvendige foranstaltninger, saaledes at brugsvilkaarene for ISDN forelaegges det nationale myndighedsorgan til eftersyn 12) at taksterne er gennemsigtige og baseret paa objektive kriterier, at de for et givet tjenesteudbud er uafhaengige af brugernes anvendelse af dem, og at de principielt er omkostningsbaserede. De enkelte ISDN-funktionaliteter boer i princippet  takstfastsaettes hver for sig. Tjenesterne skal i tilstraekkeligt omfang tilbydes saerskilt i overensstemmelse med faellesskabsretten. Endvidere skal der tages hensyn takstprincipperne i henstilling 86/659/EOEF 13) at taksterne for ISDN-funktionaliteter normalt indeholder foelgende elementer:  - en oprettelsesafgift - en abonnementsafgift, dvs. en fast lejeafgift pr. periode - en brugsafgift.  Anvendes der andre takstelementer, skal disse vaere godkendt af det nationale myndighedsorgan og vaere i overensstemmelse med punkt 12,  14) at der under det nationale myndighedsorgans kontrol fastsaettes og offentliggoeres maal for indfoerelsen af specificerede regninger, der tilbydes brugerne efter anmodning, hvor dette er teknisk muligt. Specificeringsgraden kan underkastes den relevante  lovgivning for beskyttelse af personoplysninger og af privatlivets fred 15) at medlemsstaterne inden den 31. december 1992 giver Kommissionen meddelelse om, hvilke selskabers udbud af ISDN der saetter medlemsstaterne i stand til at opfylde bestemmelserne i nr. 4) i bilag 3 til direktiv 90/387/EOEF, og efter dette tidspunkt  giver Kommissionen meddelelse om alle senere aendringer i disse oplysninger 16) at det nationale myndighedsorgan udarbejder aarlige sammenfattende rapporter vedroerende ISDN-funktionaliteters disponibilitet, herunder daekningsgraden, i overensstemmelse med punkt 1. Disse sammenfattende rapporter boer sendes til Kommissionen senest  fem maaneder efter udloebet af hvert kalenderaar, idet Kommissionen i loebet af 1995 tager dette krav op til fornyet vurdering i samraad med ONP-Udvalget i overensstemmelse med artikel 9 i direktiv 90/387/EOEF. Kommissionen sender de sammenfattende rapporter  til ONP-Udvalget.  Ved opfyldelse af dette krav opfyldes de tilsvarende krav i Raadets henstilling 86/659/EOEF 17) at det nationale myndighedsorgan er i besiddelse af oplysninger og paa anmodning stiller disse til raadighed for Kommissionen, for saa vidt angaar den i punkt 3 og 4 naevnte anvendelse af leveringsbetingelserne og de i punkt 8 omhandlede statistiske  oplysinger 18) at det nationale myndighedsorgan etablerer enkle procedurer, som brugere af ISDN-funktionaliteter kan paaberaabe sig ved eventuelle vanskeligheder i forbindelse med gennemfoerelsen af denne henstilling 19) at Kommissionen i samraad med ONP-Udvalget paa grundlag af de i punkt 16 omhandlede sammenfattende rapporter undersoeger, hvordan denne henstilling gennemfoeres, for saa vidt angaar opfyldelsen af maalsaetningerne i direktiv 90/387/EOEF.  Udfaerdiget i Luxembourg, den 5. juni 1992.  Paa Raadets vegne Joaquim FERREIRA DO AMARAL Formand (1) EFT nr. L 192 af 24. 7. 1990, s. 1.(2) EFT nr. L 382 af 31. 12. 1986, s. 36.(3) EFT nr. C 196 af 1. 8. 1989, s. 4.(4) EFT nr. L 192 af 24. 7. 1990, s. 10.(5) EFT nr. C 38 af 14. 2. 1991, s. 12 (91/C 38/21).(6) Se side 1 i denne Tidende.(7)  EFT nr. C 327 af 29. 12. 1990, s. 19 - Henvisninger til standarder - ISDN.(8) EFT nr. L 128 af 23. 5. 1991, s. 1.   BILAG I   HARMONISEREDE ISDN-TILSLUTNINGSORDNINGER OG ET MINIMUMSSAET ISDN-FUNKTIONALITETER I OVERENSSTEMMELSE MED PUNKT 1 SAMT VEJLEDENDE FRISTER FOR INDFOERELSEN HERAF  GENERELT I dette bilag beskrives, hvilke harmoniserede ISDN-tilslutningsordninger og hvilket minimumssaet ISDN-funktionaliteter der skal stilles til raadighed i alle medlemsstater.  ISDN-funktionaliteterne er struktureret i to dele: Del A indeholder det minimumssaet funktionaliteter, der skal staa til raadighed i alle medlemsstaterne pr. 1. januar 1994; del B indeholder de funktionaliteter, der skal staa til raadighed i alle  medlemsstaterne efter de offentliggjorte maalsatte datoer.  CCITT's sondring mellem baerertjenester (bearer services), supplerende tjenester (supplementary services) og teletjenester (teleservices) (¹) anvendes. Baerertjenesterne og de supplerende tjenester i del A er dem, der er angivet som minimumstjenester i  ISDN-aftalememorandummet af juni 1991, og implementeringsdatoen er i overensstemmelse med signatarernes tilsagn.  Ved implementeringen af disse funktionaliteter boer der tages hensyn til den relevante lovgivning om databeskyttelse og beskyttelse af privatlivets fred.  STANDARDER, SOM SKAL ANVENDES Henvisninger til de relevante ISDN-standarder vil blive offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende efter fremgangsmaaden i artikel 5, stk. 1, i direktiv 90/387/EOEF.  Den oprindelige vejledende liste over ONP-egnede ISDN-standarder, som allerede er offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, vil blive aendret/ajourfoert ved senere offentliggoerelse sammesteds.  DEL A Funktionaliteter, som skal stilles til raadighed i alle medlemsstater inden 1. januar 1994  A.1. Tilslutningsordninger Tilslutningsordningerne vedroerer graensefladerne i de af CCITT definerede referencepunkter.  Basistilslutning (2B+D) i S/T-referencepunktet.  Primaertilslutning (30B+D) i S/T-referencepunktet.  A.2. Baerertjenester - kredsloebskoblet 64 kbit/s restriktionsfri baerertjeneste - kredsloebskoblet 3,1 kHz audiobaerertjeneste.  A.3. Supplerende tjenester - identifikation af A-abonnentnummer (calling line identification presentation - CLIP) - blokering af A-abonnentnummer (calling line identification restriction - CLIR) - direkte indvalg (direct dialling in - DDI) - multipelt abonnentnummer (multiple subscriber number - MSN) - terminalportabilitet (terminal portability - TP).  A.4. Teletjenester Telefoni (3,1 kHz baandbredde).  (¹) For sammenhaengen mellem tilslutningsordninger, baerertjenester og supplerende tjenester henvises til CCITT's rekommandation I.250.  DEL B Funktionaliteter, der skal stilles til raadighed i alle medlemsstater i henhold til de offentliggjorte maalsatte datoer, i det omfang der findes internationale standarder  Datoerne for implementeringen af disse funktionaliteter afhaenger af  efterspoergslen i hver medlemsstat. I overensstemmelse med punkt 1, litra a), skal teleselskaberne opmuntres til at offentliggoere maalsatte datoer for, hvornaar de paagaeldende funktionaliteter vil staa til raadighed.  B.1. Tilslutningsordninger ETSI og Kommissionen er i faerd med at overveje fremtidige tilslutningsordninger, der skal indgaa i minimumssaettet.  Situationen tages op til vurdering senest den 31. december 1992, dvs. naar ETSI har afsluttet den undersoegelse, som instituttet har faaet overdraget vedroerende de tekniske foelger af en eventuel indfoerelse af graenseflader af M- og U-type, og naar der er  foretaget en vurdering af oekonomien og markedet. Det boer overvejes, om minimumssaettet skal udvides til ogsaa at omfatte naevnte tilslutningsordninger efter fremgangsmaaden i punkt 2.  B.2. Baerertjenester - Kredsloebskoblet 64 kbit/s restriktionsfri baerertjeneste i reserveret eller permanent modus.  - Pakkekoblet baerertjeneste via B- og/eller D-kanal (se bemaerkning 1).  B.3. Andre tjenester - omstilling (call transfer) - viderestilling (call forwarding) - lukket brugergruppe (closed user group) - bruger-til-bruger signalering (user-to-user signalling) - opsporing af chikaneopkald (malicious call identification) - modtager betaler (reverse charging) - frikald (freephone) for transmission af saavel tale som ikke-tale - kioskfakturering (kiosk billing) for transmission af saavel tale som ikke-tale.  Bemaerkning 1 Naar IDSN anvendes til fremfoering af pakkekoblede datatjenester, boer brugerne om muligt have adgang til samme funktionaliteter som brugere af det dedikerede pakkenet, jf. definitionen i Raadets henstilling om hamoniseret tilraadighedstillelse af et  minimumssaet pakkekoblede datatjenester paa grundlag af ONP-principperne. (¹) (¹) Se side 1 i denne Tidende.   BILAG II   EKSTRA FUNKTIONALITETER HVIS EVENTUELLE INDFOERELSE AFHAENGER AF DET INTERNATIONALE STANDARDISERINGSARBEJDE  I. Supplerende tjenester - debiteringsadvisering (Advice of Charge Services - AOC) - nummervisning (number identification - COLP, COLR) - opkald venter (banke paa) (Call waiting - CW) - fuldfoerelse af opkald til optaget abonnent (Completion of Calls to Busy Subscribers - CCBS) - telefonmoede - underadressering (Sub-addressing - SUB) - trepartstjeneste (Three Party Service - 3PTY) II. Netforvaltningstjenester Bemaerkning (¹) Bemaerkning:  Disse supplerende tjenester er omfattet af aftalememorandummet vedroerende ISDN.  (¹) Kommissionen har givet ETSI mandat til at behandle netforvaltningsstandarder (network management standards).   BILAG III   OFFENTLIGGOERELSE AF OPLYSNINGER VEDROERENDE ISDN-TJENESTER I HENHOLD TIL PUNKT 3  De oplysninger, der er omhandlet i punkt 3, boer opstilles saaledes:  A. Tekniske specifikationer De tekniske specifikationer omfatter saavel fysiske og elektriske egenskaber som de detaljerede tekniske og performansrelaterede specifikationer, der gaelder i nettermineringspunktet, jf. dog Raadets direktiv 83/189/EOEF (¹) om en informationsprocedure med  hensyn til tekniske standarder og forskrifter. Der skal gives en klar henvisning til de standarder, der er implementeret.  B. Leveringsvilkaar Leveringsvilkaarene skal som minimum indeholde de elementer, der er anfoert i punkt 4.  C. Kontraktvilkaar/abonnementsvilkaar D. Brugsvilkaar De vilkaar, der foelger af anvendelsen af de vaesentlige krav og af udoevelsen af saerlige eller eksklusive rettigheder.  E. Takster I overensstemmelse med punkt 13 vil takster normalt indbefatte en oprettelsesafgift, en abonnementsafgift og en brugsafgit.  a) oprettelsesafgiften for tilslutning til ISDN-nettet kan afhaenge af, hvilken tilslutningstype og hvilke funktionaliteter der stilles til raadighed b) abonnementsafgiften varierer alt efter, hvilken tilslutningstype og hvilket udvalg af ISDN-faciliteter der stilles til raadighed c) brugsafgiften vil normalt indbefatte en afgift paa opkaldets varighed og paa brugen af supplerende tjenester og kan ogsaa indbefatte en opkaldsafgift, og for pakkekoblede baerertjenester kan der ogsaa vaere en volumenafgift. Disse afgifter kan variere alt  efter tidspunkt og/eller ugedag.  Andre afgifter, f.eks. afgifter baseret paa tjenestens kvalitet, samt mulighederne for maengderabatter skal klart anfoeres.  F. Eventuelle godkendelses- og/eller anmeldelsesordninger for brug af ISDN-tjenester Disse skal omfatte oplysninger om, hvilke godkendelsesbetingelser brugeren eller dennes kunder skal opfylde.  G. Vilkaar for tilslutning af terminaludstyr Vilkaar, som er godkendt af det nationale myndighedsorgan, i overensstemmelse med direktiv 91/263/EOEF.  (¹) EFT nr. L 109 af 26. 4. 1983, s. 8.   BILAG IV   INDIKATORER FOR DE ASPEKTER AF ISDN-TJENESTERNES KVALITET, DER VEDROERER NETTETS PERFORMANS (¹)  IV.1. Indikatorer for alle baerertjenester Tilslutningens disponibilitet, hvorved forstaas gennemsnittet for alle tilslutninger af en given type af antallet af timer, maalt over en rimelig periode, hvori tjenesten har vaeret til brugerens raadighed, divideret med det samlede antal timer i perioden.   Gennemsnitligt tidsinterval mellem afbrydelser, hvorved forstaas det gennemsnitlige tidsinterval mellem det tispunkt, hvor én afbrydelse ender, og det tidspunkt, hvor den naeste begynder. Ved afbrydelse forstaas et midlertidigt tjenesteudfald, hvis  varighed overstiger en vis stoerrelse, og hvor mindst en af de for tjenesten kritiske parametre afviger med en vaerdi, som ligger ud over bestemte graenser.  Bitfejlshyppighed, hvorved forstaas forholdet mellem antallet af fejlagtigt transmitterede bits og det samlede antal transmitterede bits, maalt over et vist tidsrum (for ikke-tale baerertjenester).  IV.2. Indikatorer for kredsloebskoblede baerertjenester Forsinkelse ved forbindelsens opsaetning, som defineret i CCITT's rekommandation I.352.  Nettransitforsinkelse, hvorved forstaas tidsrummet mellem det tidspunkt, hvor en samling brugerdata foerst afleveres til ISDN-nettet af det transmitterende netudstyr, og det tidspunkt, hvor hele samlingen af brugerdata er naaet frem til det modtagende  terminaludstyr (en samling brugerdata kan bestaa af en bit, en byte, en pakke osv.).  Det boer overvejes at anfoere gennemsnittet for indenlandske opkald og for opkald inden for EF.  Fremkommelighed, hvorved forstaas antallet af afviste opkald i forhold til det samlede antal forsoegte opkald i et givet tidsinterval.  IV.3. Indikatorer for pakkekoblede baerertjenester Indikatorerne for pakkekoblede baerertjenester skal principielt vaere de samme som de indikatorer, der er anfoert i forslag til henstilling 92/382/EOEF om harmoniseret tilraadighedstillelse af et minimumssaet pakkekoblede datatjenester paa grundlag af  ONP-principperne.  (¹) Kommissionen har givet ETSI mandat til at udarbejde standarder, der daekker defintionerne for ovennaevnte tjenestekvalitetsindikatorer og passende maalemetoder.  PROTOKOL 1  DE KONTRAHERENDE PARTER,  SOM TAGER I BETRAGTNING, at fremtidig lovgivning om civil luftfart ifoelge aftalen skal integreres i den,  SOM TAGER I BETRAGTNING, at Faellesskabet allerede har bebudet lovgivning paa en raekke omraader,  SOM OENSKER, at dette ikke skal medfoere fremtidige vanskeligheder,  ER ENIGE OM, at lovgivning paa bl.a. foelgende omraader:  - konsultationer mellem lufthavne og brugere - gensidig anerkendelse af certifikater og harmonisering - fordeling af slots - godkendelse af luftfartsselskaber og tildeling af ruterettigheder - faelles specifikationer for ATC-udstyr - cabotage - moms - afskaffelse af afgiftsfrit salg mellem de kontraherende parter - forbindelser med tredjelande - oedelaeggende handelspraksis i henhold til artikel 12 skal overvejes medtaget i aftalen.  PROTOKOL 2  DE KONTRAHERENDE PARTER,  SOM TAGER I BETRAGTNING, at aftalen skal gennemfoeres paa samme maade for alle kontraherende parter,  SOM TAGER I BETRAGTNING, at Raadet og Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber allerede har fremsat vigtige udtalelser om gennemfoerelsen af bestemte artikler,  ER ENIGE OM, at 1) det ved anvendelsen af matching-bestemmelserne i artikel 3, stk. 5, i Raadets forordning (EOEF) nr. 2342/90, naevnt i punkt 2 i bilaget, for billetpriser for ikke-planmaessig trafik er det produkt, der er paa markedet, som skal vaere jaevnbyrdigt med hensyn  til kvalitet og betingelser. Faktorer af betydning for vurderingen vil vaere inkludering eller ikke-inkludering af tillaegsydelser, saasom overnatning, og ogsaa, om charterproduktet juridisk set er paa markedet paa regelmaessig vis efter definitionen i artikel  2, litra b), nr. iii), 2), i naevnte forordning, mens Kommissionen muligvis maa vurdere matching af billetpriser paa baggrund af reglerne vedroerende aggressiv adfaerd;  2) medlemsstater, der nyder godt af de saerlige betingelser i henhold til artikel 10, stk. 3, i forordning (EOEF) nr. 2343/90, naevnt i punkt 1 i bilaget, ikke uden at risikere at miste deres eksisterende saerlige betingelser kan indroemme nye rettigheder  med hensyn til de paagaeldende lufthavne paa vilkaar, der vil stille deres faellesskabspartnere ringere i forhold til selskaber fra tredjelande uden for Faellesskabet,  og, at 3) Kommissionen, saafremt artikel 12, stk. 2, i forordning (EOEF) nr. 2343/90, naevnt i punkt 1 i bilaget, paaberaabes, ud over kapacitetsudnyttelsen skal undersoege markedsfoeringsindsatsen og produkterne fra luftfartsselskaber fra medlemsstaten med den  laveste markedsandel og overveje, om der normalt kunne forventes en hoejere markedsandel. Er det tilfaeldet, skal Kommissionen ogsaa overveje, om de paagaeldende luftfartsselskabers konkurrencemuligheder paa markedet formindskes specielt paa grund af  vanskeligheder som foelge af trafiktaetheden i lufthavnene, markedsstrukturen og/eller de direkte virkninger af den omfattende ikke-planmaessige trafik.  Ved afgoerelsen om nedsaettelse af de 7,5 procentpoint tager Kommissionen foelgende forhold i betragtning:   Markedsandel Nedsat vaekstrate - mellem 30 og 25 % 5 - under 25 % 4 PROTOKOL 3    DE KONTRAHERENDE PARTER - BEKRAEFTER behovet for at viderefoere og intensivere Eurocontrols arbejde med at behandle og loese problemerne i forbindelse med overbelastningen af det europaeiske luftrum;   - NOTERER SIG, at det alvorligt boer overvejes, at samtlige medlemsstater tiltraeder Eurocontrol-konventionen;   - OPFORDRER medlemsstaterne til at samarbejde for at sikre, at der stilles et stoerre luftrum til raadighed for civil flyvning, og at det udnyttes mere fleksibelt og rationelt;   - HILSER den indsats velkommen, der i de relevante fora goeres for at fremme fastlaeggelsen af kompatible tekniske og praktiske normer for flyvekontrolsystemer og -udstyr.


Avis juridique important

|

31972H0368

72/368/EØF: Kommissionens henstilling af 17. oktober 1972 om sundhedskontrollen med dyr og fersk kød, der indføres på Fællesskabets territorium  /* ikke officiel oversættelse */

EF-Tidende nr. L 253 af 09/11/1972 s. 0014 - 0014 den danske specialudgave: serie I kapitel 1972(11) s. 0040  den engelske specialudgave: serie I kapitel 1972(11) s. 0041  den spanske specialudgave: Kapitel 03 bind 6 s. 0123  den portugisiske specialudgave: Kapitel 03 bind 6 s. 0123

++++  KOMMISSIONENS HENSTILLING  af 17 . oktober 1972  vedroerende den sundhedsmaessige kontrol af dyr og fersk koed , der indfoeres i Faellesskabet   ( 72/368/EOEF )  Til beskyttelse af menneskers og dyrs sundhed og liv inden for Faellesskabet underkastes levende dyr og fersk koed , som indfoeres paa Faellesskabets omraade fra tredjelande , en kontrol fra veterinaermyndighedernes side , som regel ved Faellesskabets graense . For at undgaa at farlige sygdomme og epizootier indfoeres , maa kontrollen gennemfoeres meget strengt og omhyggeligt .  Det har dog vist sig , at denne kontrol ikke altid gennemfoeres ved dyr og fersk koed , som umiddelbart efter ankomsten til Faellesskabets omraade behandles under toldproceduren for varer i toldfrit omraade eller under toldoplag . Hvis disse dyr eller dette koed ikke er sundt , kan dette medfoere betydelig risiko for menneskers og dyrs sundhed og liv inden for Faellesskabet .  For at udelukke denne risiko og i videst muligt omfang forhindre , at disse varer goeres til genstand for bedragerisk adfaerd , - saasom fremlaeggelse af falske eller forfalskede sundhedsattester , hvorved disse varer kunne bringes i handelen paa Faellesskabets omraade , skoent de kommer fra tredjelande , hvorfra indfoersel af sundhedsmaessige grunde ikke er tilladt - er det oenskeligt , at den veterinaere kontrol gennemfoeres i alle tilfaelde ved varernes ankomst til Faellesskabets omraade .  Af disse grunde og i henhold til artikel 155 i traktaten om oprettelse af EOEF henstiller Kommissionen til medlemsstaterne :  for dyr og fersk koed fra tredjelande at gennemfoere de kontrolforanstaltninger , som sundhedspolitiet kraever , unmiddelbart efter varernes ankomst til Faellesskabets omraade , uafhaengigt af under hvilken toldprocedure de har vaeret behandlet .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 17 . oktober 1972 .  Paa Kommissionens vegne  S . L . MANSHOLT  Formand


Avis juridique important

|

31974H0435

74/435/EØF: Kommissionens Henstilling af 2. august 1974 til Den Franske Republik om tilpasning af det statslige handelsmonopol for tobaksvarer overfor de nye medlemsstater (Kun den franske udgave er autentisk)

EF-Tidende nr. L 237 af 29/08/1974 s. 0035 - 0036

++++  KOMMISSIONENS HENSTILLING  af 2 . august 1974  til Den franske Republik om tilpasning af det statslige handelsmonopol for tobaksvarer overfor de nye medlemsstater   ( Den franske tekst er den eneste autentiske )   ( 74/435/EOEF )  I  I Frankrig er tobaksvarer genstand for et statsligt handelsmonopol som omhandlet i artikel 37 stk . 1 i EOEF-traktaten . I henhold til ordonance nr . 5980 af 7 . januar 1959 og décret nr . 61/15 af 15 . januar 1961 vedroerende oprettelsen af Service d'exploitation industrielle des tabacs et allumettes ( SEITA ) bliver den heri fastsatte eneret til indfoersel , udfoersel og indenlands afsaetning fremdeles udoevet af SEITA .  Ifoelge artikel 44 , stk . 1 , 1 . afsnit , i Akten vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af traktaterne skal de nye medlemsstater gradvis tilpasse deres statslige handelsmonopoler , som omfattes af EOEF-traktatens artikel 37 , stk . 1 , saaledes at enhver forskelsbehandling af medlemsstaternes statsborgere med hensyn til forsynings - og afsaetningsvilkaar er udelukket inden 31 . december 1977 . Endvidere bestemmes det i artikel 44 , stk . 1 , 2 . afsnit , at de oprindelige medlemsstater paatager sig tilsvarende forpligtelser over for de nye medlemsstater .  I henhold til artikel 44 , stk . 2 , retter Kommissionen fra begyndelsen af 1973 henstillinger vedroerende fremgangsmaader og tempo for den i denne artikel fastsatte tilpasning , idet det forudsaettes , at disse fremgangsmaader og dette tempo skal vaere ens for de nye medlemsstater og de oprindelige medlemsstater .  Denne henstilling tilsigter ikke at komme ind paa - og kan i oevrigt ikke komme ind paa - spoergsmaalet om dette monopols forenelighed med bestemmelserne i artikel 37 , 1 . stk . , i EOEF-traktaten for saa vidt angaar de oprindelige medlemsstater , specielt for detailhandelens vedkommende .  Da der ikke paa dette omraade findes monopolordninger i de nye medlemsstater , er der ikke anledning til at rette henstilling til disse paa grundlag af den ovennaevnte artikel 44 , stk . 1 , 1 . afsnit .  Derimod er Kommissionen af den opfattelse , under henvisning til at SEITA fortsat udoever eneretten til indfoersel , udfoersel og indenlandsk afsaetning af tobaksvarer , saerligt over for de nye medlemsstater , at den tilpasning , der er fastsat i artikel 44 , stk . 1 , 2 . afsnit , i Akten vedroerende tiltraedelsesvilkarene og tilpasningerne af traktaterne , boer medfoere gradvis afskaffelse af den forskelsbehandling , der bestaar i , at indfoerselen af tobaksvarer indfoert fra de nye medlemsstater kan begraenses , og som skyldes , at SEITA forbeholder sig efter eget skoen at give eller afslaa indfoerselstilladelser .  Tilpasningen boer endvidere ske paa en saadan maade , at den eneret til indfoersel , udfoersel og engroshandel med tobaksvarer indfoert fra de nye medlemsstater , som udoeves af SEITA , bortfalder senest 31 . december 1977 .  II  Af disse grunde , og idet Kommissionen tager forbehold med hensyn til den stilling , som resultaterne af gennemfoerelsen af denne henstilling senere maatte faa den til at indtage , henstiller den , under henvisning til artikel 44 , stk . 2 , i Akten vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af traktaterne , til Den franske Republik :  1 . at aabne et kontingent for tobaksvarer indfoert fra nye medlemsstater , der   - for aaret 1974 svarer til 3 % af den franske produktion i aaret 1973 ,   - for aaret 1975 svarer til 5 % af den franske produktion i aaret 1974 ,   - for aaret 1976 svarer til 9 % af den franske produktion i aaret 1975 ,   - for aaret 1977 svarer til 15 % af den franske produktion i aaret 1976 ,  idet det forudsaettes , at ingen kvantititiv begraensning er tilladt efter den 31 . december 1977 ;  2 . " ... ved en passende annoncering at bringe til alle interesseredes kundskab , hvilke muligheder de har for at skaffe sig forsyning af tobaksvarer fremstillet i de nye medlemsstater " ;  3 . senest den 31 . december 1977 at ophaeve den eneret til indfoersel , udfoersel og engroshandel med tobaksvarer indfoert fra de nye medlemsstater , som udoeves af SEITA .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 2 . august 1974 .  Paa Kommissionens vegne  François-Xavier ORTOLI  Formand