title: HENSTILLING OM BESLUTNING FRA RÅDET SENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET, OM ÅBNING AF FORHANDLINGER MED AASM OG DE I BILAG VI I TILTRAEDELSESAKTEN ANFØRTE LANDE. (Forelagt Rådet af Kommissionen)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (73) 957
Vol. 1973/0179
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- JMMBSfONENFORDB EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
                                                               KOM ( 73 ) 957 endelig .
                                                       Bruxelles , den 1 ^. juni 1973
                       HENSTILLING OM BESLUTNING FRA RÅDET
                       SENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES RE
                       GERINGER , FORSAMLET I RÅDET , OM ÅB
                       NING AF FORHANDLINGER MED AASM OG DE
                       I BILAG VI I TILTRAEDELSESAKTEN ANFØRTE
                                      LANDE
                         ( Forelagt Rådet af Kommissionen )
    KOM ( 73 ) 957 endelig .
 ---pagebreak---               HENSTILLING OM BESLUTNING FRA RÅBET OG FRA. REPRÆ
          SENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINCER , FORSAMLET
            I RÅDET , OM ÅBNING AF FORHANDLINGER MED AASM OG DE I
               3ILAG VI I TILTR/iDELSESAKTEN ANFØRTE LANDE
Rådet for De europæiske Fællesskaber og repræsentanterne for medlemsstater
nes regeringer , forsamlet i Rådet , har -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæisek okonomiske
Fællesskab , særlig artikel 238 ,
vinder henvisning til henstilling fra Kommissionen , og
ud fra følgende betragtningers
I henhold til bestemmelserne i artikel 62 i associeringskonventionen , der
blev undertegnet i Yaoundé den 2% juli 1969*^ , i artikel 36 i associerings-
aftalen , der blev undertegnet i Arusha den 24. september 1969^ , og i pro
tokol nr . 22 til akten vedrørende tilt radels esvilkårene og tilpasningerne
                2)
af traktaterne ' , bør der indledes forhandlinger med de pågældende lande}
selv om der i protokol nr . 22 er opstillet tre muligheder , ifølge hvilke
de i bilag VI i tiltrædelsesakten nævnte lande kan ordne deres forbindelser
med Fællesskabet , bør der alligevel indledes forhandlinger med henblik på
indgåelse af en eller eventuelt flere aftaler om fastlæggelse af så om
fattende associeringsforbindelser som muligt –
                                  v                                          •
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE !
1 ) EFT nr . L 282 af 28 . december 1970 «
2) EFT Særudgave af 27 . marts 1972 .
 ---pagebreak---                                      - 2 «.
                                  Artikel 1
Kommissionen bemyndiges til at indlede forhandlinger med de associerede
afrikanske stater og Madagascar og de i bilag VI i tiltrædelsesakten an
førte stater .
                                  Artikel 2
Disse forhandlinger har til formal fra 1 . februar 1975 a-t oprette en så
omfattende associering som muligt mellem ovennævnte lande og Fællesskabet .
                                  Artikel 3
Kommissionen fører disse forhandlinger i samrad med medlemsstaternes re
præsentanter inden for rammerne af de i bilaget angivne direktiver og med
forbehold af senere direktiver .
 ---pagebreak---                                                                    BILAG
                                   DIREXTIVER '
SAMELWDEL                                                   • •
1 • 1 • Told- og kont in^^nt ordningen
1.1.1 . For Psll^sskab^t^s ve^ornmeMe
Toldordningen for Fællesskabets indførsel fra de associerede stater bliver
fritagelse for told og afgifter med tilsvarende virkning, og denne ordning
anvendes fra associeringsaftalens ikrafttræden . Samme ordning vil blive an
vendt for kvantitative restriktioner og foranstaltninger med tilsvarende
virkning.                                            >
De varer på listen i bilag II i EØF-traktaten , som er genstand for en fal
les markedsordning , og varer , der ved indførslen i Fsllesskabet er vinder-
givet en særlig ordning som følge af iværksættelsen af den falles landbrugs
politik , nyder godt af en særlig ordning , som er gunstigere end den , der
galder for tredjelande , og som vil blive fastsat vare for vare for hele af
talens gyldighedsperiode .
Der bør endvidere foretages en undersøgelse af problemerne vedrørende for
brugsskatter på tropiske produkter og beskyttelse af oprindelsesbetegnelser
på fødevarer .                   .
1.1.2 . For deja£S£cieredeMs£a;ters^v£cikonmjende^
Hver af de associerede stater skal principielt under aftalens anvendelses-
periode opretholde eller gradvis indføre fritagelse for told og afgifter
med tilsvarende virkning og afskaffe kvantitative restriktioner for ind- - •
førsel fra Fællesskabet , Dog kan enhver af de associerede stater opretholde
eller indføre told og afgifter med tilsvarende virkning,, når dette er nød
vendigt for dens udvikling eller har til formål at skaffe midlér til dens
budget
De associerede stater skal forpligte sig til ikke at foretage nogen forskels
behandling af medlemsstaterne og til på Fællesskabet at anvende mestbegun
stigelsesklausulen , undtagen for så vidt angår deres forbindelser med andre
udviklingslande .                                          . .
l ) Disse direktiver tager sigte på en omfattende associeringsmodel som mu
      ligt under hensyn såvel til bestemmelserne i artikel 62 i Yaoundé-konven-
      tionen med henblik på dennes fornyelse som til bestemmelserne i protokol
      nr . 22 . Skulle Fællesskabet blive anmodet om forhandlinger om aftaler på
      andet grundlag , bør der gives passende direktiver for disse forhandlinger
 ---pagebreak---                                           - 2 -
     Fællesskabet vil i øvrigt under forhandlingerne fremhæv© , at det ikke
     forlanger , at dets partnere skal indrømme det nogen fora for præferenceord-
    ning , eftersom parternes handelspolitiske autonomi , som folger af frihandels-
     ordningen , gor det muligt for et associeret land , son natte ønske det ,-, at
    udvide den ordning , son det har ydet Fællesskabet , til også at omfatte tred
     jelande .
     1.2 . Stabilisering af ekspo rtindtægtern e.
    For et vist antal basisprodukter skal forhandlingerne sigte mod at fastlægge
     en ordning til stabilisering af de indtægter , som de i protokol nr . 22 nævnte
    lande får ved udførsel til Fællesskabet af basisprodukter , hvoraf deres øko
    nomi i betydelig grad er afhængig , og som er genstand for kraftige svingninger ,
    der skyldes udsving i priserne og mængderne .
    Stabiliseringen tænkes opnået ved at overføre finansielle midler svarende
    til forskellen mellem en referenceværdi af udførslen til Fællesskabet og
    den årligt beregnede faktiske værdi af disse eksportindtægter ; principielt
    vil disse overførsler bestå af kreditter , som skal tilbagebetales .
    Anvendelsen af overførslerne reguleres pa kontraktmæssig basis , således at
    det navnlig undgås , at de medfører , at produktionsstrukturen stivner .
    De nærmere regler om ordningens anvendelse vil blive forhandlet vare for
    vare mellem Kommissionen og de pågældende lande ; for sukker bør fastsættes
    særlige og supplerende regler , herunder vedrørende problemets kvantitative
    aspekter .
2 , FDIAffSIELT OG TEKNISK SAmRBBJEE1.)
    2.1 . Formålet mod de interventioner , der skal foretages inden for det finan
    sielle og tekniske samarbejde med henblik pli de associerede landes økonomiske
    og sociale udvikling , fastlægges af de associerede staters anBvarlige myn
    digheder . Iværksættelsen - der tilrettelægges ved fælles aftale - sker inden
    for rammerne af en stadig dialog mellem de associerede stater og Fællesska
    bet .
l ) Rådet har endnu ikke udtalt sig om de forslag , som Kommissionen har fremsat
    vedrørende EUF's optagelse på budgettet og dens finansiering over Fællesska
    bets egne indtægter . En positiv beslutning vil kræve , at dette spørgsmål
    diskuteres med Fællesskabets partnere med henblik på en undersøgelse af den
    ne beslutnings betydning for det finansielle og tekniske samarbejde .
 ---pagebreak---                                      - 3 -
2.2 . Samarbejdet vedrører finansieringen af projekter og programmer , som
inden for rammerne af udviklingsplanerne forelægges af de associerede sta
ter eller af regionale eller mellemstatslige organisationer , hvoraf de as
socierede stater er medlemmer! finansieringen består is
– investeringer inden for følgende områders uden for byområderne , industri
  aliseringen og den økonomiske og sociale infrastruktur ,
– aktioner vedrørende teknisk samarbejde , navnlig inden for uddannelsen ,
– aktioner til oplysning om og fremme af den industrielle virksomhed ,
– foranstaltninger til varemarkedsføring og salgsfremmende foranstaltninger ,
– særlige aktioner til fordel for mindre lokale virksomheder og snå udvik
  lingsprojekter ved basis , særlig i landområder ,
– ekstraordinær støtte til associerede stater , der er ofre for naturkatastro
  fer med alvorlige følger for deres økonomiske kapacitet .
Disse interventionsformer vil i det omfang , det er nødvendigt , blive iværk
sat samtidig inden for rammerne af integrerede projekter og programmer .
2.3 . Ved samarbejdets iværksættelse vil der sarlig blive taget hensyn tiis
– nødvendigheden af et regionalt samarbejde mellem de associerede lande og
  mellem disse og deres naboer ;
– de mindst fremskredne associerede staters særlige behov;
– beskæftigelsesproblemers omfang i de pågældende lande .
Særlig betydning vil blive tillagt nødvendigheden af at uddanne personale
og overordnede i de associerede lande , for at øge deres evne til selv at
administrere og lede udviklingen .
 ---pagebreak---                                      - it -
 2.4 « Samarbejdet kan oprettes til fordel fors
 - de associerede stater
 - organisationerne for den økonomiske udvikling i do associerede lande ,
    navnlig udviklingsbankerne ,
- de regionale eller mellemstatslige organisationer , hvoraf de associerede
    stater er medlemmer ,
– producentgrupperne ,
 industri - og handelsvirksomhederne , pa særlige vilkår , der nærmere skal
fastlægges .
2 . 5 « Forberedelsen og gennemforeisen af projekterne vil ske pa de associere
de staters ansvar , Sarlig opmærksomhed vil blive givet :
- effektivitet og hurtighed i tilrettelæggelsen og gennemforeisen af projek
    terne ,
- en god tilpasning af den ydede tekniske bistand .
2.6 . Projekterne og programmerne gennemføres på den økonomiske mest fordel
agtige måde , idet der samtidig sikres lige konkurrencevilkår for alle fysiske
og juridiske personer i medlemsstaterne og de associerede stater . Der gives
dog en pri s præference til leverandører fra de associerede lande .
2.7 . Enten skal de projekter og programmer , der finansieres inden for sam
arbejdets rammer , kunne bære sig selv , eller deres anvendelse og vedligehol
delse kunne sikres af de associerede stater eller de organisationer , til
fordel for hvem samarbejdet er oprette . I visse tilfælde , der nærmere skal
angives , kan der dog iværksættes aktioner til videreførelse af samarbejdet
med henblik på at sikre den fulde udnyttelse af de foretagne investeringer ,
såfremt disse har særlig betydning for den økonomiske og sociale udvikling
og for tiden vil betyde en for voldsom byrde for staten .
2.8 . Betingelserne for finansieringen af projekterne tilpasses de økonomiske
forhold i de forskellige associerede lande , idet der ligeledes tages hensyn
til arten af de finansierede projekter og programmer .
Samarbejdet vil blive finansieret af Den europæiske Udviklingsfond , hoved
sagelig i form af gaver og resten i form af lån på særlige betingelser , bidrag
til oprettelse af risikovilli /^capital eller almindelige lån af Den europæiske
Investeringsbanks egne indtægter , eventuel ^ i forbindelse med rentegodtgørelser .
 ---pagebreak---     Størrelsen af de beløb , der skal anvendes inden for rammerne af det finan
    sielle og tekniske samarbejde , vil blive fastsat under forhandlingerne .
    De vil blive fastsat således , at man
    - dels   - i reelle tal – i hvert fald bevarer de fordele , som hidtil har
      varet sikret de allerede associerede afrikanske etater og Madagascar
    - dels giver alle tidligere og nye associerede lande ensartet behandling.
3 . SAMAPÆJDE PÅ MDHE OMRÅDER
    3«1 » Bestemmelser om etablering og tjenesteydelser
    Formålet med bestemmelserne om etablering og tjenesteydelser vil vare , at
    de associerede stater anvender følgende princippers
    - der må ikke ved den anvendte ordning foretages nogen forskelsbehandling
      af hverken statsborgere eller selskaber i medlemsstaterne
    - princippet om mestbegunstigelse
    – disse principper kan suppleres med en gensidighedsklausul .
    3.2 . Gældende ordninger for betalinger til udlandet og for kapitalbevægelser
    Der bør vare bestemmelser som s
    – vedrører parternes forpligtelse til at godkende betalinger , som er en følge
      enten af den ved associeringsordningen indførte verebevagslighéd eller -..-
      af bestemmelserne om det finansielle og tekniske samarbejdej
    – sikrer at der ikke sker fqrskelsbehandling af medlemsstaterne med hensyn
      til til deres investeringer samt kapitalbevægelser og dermed forbundne
      løbende betalingerj
    – garanterer medlemsstaterne samme behandling som den mest begunstigede
      nation ( med en udtagelse til fordel for det regionale samarbejde) ;
 ---pagebreak---                                             - 6 -
4 - HT3 TI TUT I OîIE rîTE
    Associeringen krnver som folge af sin karakter af aftale paritetisk samraen-
    satte institutioner .
    Disse institutioners s ammen sætning , beføjelser 03 arbejdsgang vil blive
    fastsat i lyset af forhandlingernes gang og de indvundne erfaringer - navn
    lig for su. vidt angår Associeringsrådet , Associeringsudvalget og Den parla
    mentariske Konference for Associeringen - med henblik på at tilpasse dem
    til e± udvidet og fornyet associeringsbehov for administration og styring.
5 . AIj»m-7I)ELICE. 00 Aire LUTraTDE 353^?ELSER
    Associeringens gyldighedsperiode bor fastsattes til fem år .
    En associeringsforn , der svarer til disse direktiver bor principielt ad
    ministreres ved en aftale mellem alle interesserede parter . Dog står den
    mulighed åben , at der inden for denne as s o c i c rin gs ramme eventuelt kunne ind
    gås flere aftaler for at innodegå scrlige forhold for visse grupper af de
    pågoldende lande .


HENSTILLING MED HENBLIK PAA RAADETS AFGOERELSE OM INDGAAELSE AF AFTALEN MELLEM DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB OG FINLAND I HENHOLD TIL ARTIKEL XXVIII I GATT OM VISSE GARTNERIPRODUKTER


Avis juridique important

|

52004SC1067

Henstilling med henblik på Rådets afgørelse om at bemyndige Kommissionen til at forhandle betingelserne for Fællesskabets tiltrædelse til De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europas (FN-ECE) overenskomst om indførelse af ensartede vilkår for periodisk syn af hjulkøretøjer og gensidig anerkendelse af syn (udfærdiget i Wien den 13. november 1997) {SEC(2004)1056}  /* SEK/2004/1067 endelig udg. */

Henstilling med henblik på RÅDETS AFGØRELSE om at bemyndige Kommissionen til at forhandle betingelserne for Fællesskabets tiltrædelse til De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europas (FN-ECE) overenskomst om indførelse af ensartede vilkår for periodisk syn af hjulkøretøjer og gensidig anerkendelse af syn (udfærdiget i Wien den 13. november 1997) {SEC(2004)1056}(forelagt af Kommissionen) 1. BaggrundFN-ECE's overenskomst fra 1958 om tekniske krav til hjulkøretøjer, som Fællesskabet tiltrådte den 24. marts 1998, tog sigte på at nå frem til ensartede tekniske forskrifter for konstruktion og typegodkendelse af nye køretøjer. FN-ECE's overenskomst fra 1997 om syn af køretøjer har til formål at fastsætte regler for periodisk teknisk syn af hjulkøretøjer, som registreres eller tages i brug på overenskomstparternes område. De områder, som er omfattet af overenskomsten om syn af køretøjer, henhører alle under Fællesskabets kompetence. De er omfattet af Rådets direktiv 96/96/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil, som ændret ved direktiv 2001/11/EF (funktionskontrol af hastighedsbegrænsende anordninger i erhvervskøretøjer) og direktiv 2003/27/EF (kontrol af emissioner fra udstødningen på motorkøretøjer). Direktiverne indeholder mindstekrav, og nogle medlemsstater har fastsat strengere krav. Foreløbig har syv stater tiltrådt overenskomsten om syn af køretøjer: Estland, Nederlandene, Finland, Ungarn, Rumænien, Den Russiske Føderation og Bulgarien. Artikel 4 i overenskomsten fra 1997 bestemmer, at regionale organisationer for økonomisk integration, hvortil medlemsstaterne har overdraget kompetence inden for områder, der er omfattet af denne overenskomst, herunder bemyndigelse til at træffe beslutninger, der er bindende for medlemsstaterne, kan blive kontraherende parter i denne overenskomst. Dette refererer udtrykkeligt til Fællesskabet. Alt andet lige vil Fællesskabets tiltrædelse til overenskomsten om syn af køretøjer give Fællesskabet 25 stemmer ud af i alt 28. 2. Udøvelse af beføjelser på området teknisk kontrol af køretøjerOverenskomsten fra 1997 om syn af køretøjer er underlagt FN-ECE's arbejdsgruppe 29, et underorgan til FN-ECE's Udvalg for Indenlandsk Transport, som også har til opgave at forvalte overenskomsten fra 1958 om køretøjers konstruktion. 3. ForhandlingerNogle af bestemmelserne i overenskomsten om syn af køretøjer må tilpasses eller afklares for at overholde EU-retten. Først og fremmest må to aspekter tilpasses eller afklares: Artikel 1 og artikel 12 bør ændres med henblik på at afklare begrebet gensidig anerkendelse af syn, således at dets anvendelsesområde med hensyn til køretøjers fri bevægelighed på EU's område begrænses. Overenskomsten om syn af køretøjer bør ikke give mulighed for, at et køretøj kan opnå en synsattest andre steder end i den kontraherende part, hvor køretøjet er registreret, medmindre der er en bilateral aftale mellem den kontraherende part, hvor køretøjet synes, og den kontraherende part, hvor køretøjet registreres. Der er også detaljerede tekniske punkter i overenskomstens artikel 1, som må ændres, dvs. udeladelse af kontrolkravene vedrørende systemer til luftregulering og -køling, i det mindste indtil der er udarbejdet og godkendt acceptable prøvemetoder.Nogle af de ændringer, som er påkrævet for at overenskomsten om syn af køretøjer overholder EU-retten, er faktisk allerede ved at blive implementeret. Under forhandlingerne og ved tiltrædelsen vil Kommissionen erklære, at bestemmelser i overenskomsten, som ikke fuldt ud overholder EU-retten, ikke vil blive anvendt (se forhandlingsdirektiverne i bilaget). Om nødvendigt kan mindre ændringer ske efter Kommissionens tiltrædelse til aftalen. De stemmer, som Fællesskabet kommer til at råde over i arbejdsgruppe 29, betyder at Fællesskabet får meget stærk indflydelse på den kommende udvikling. Det er væsentligt, at Fællesskabet tiltræder overenskomsten om syn af køretøjer med sigte på i et fællesskabsperspektiv at sikre sammenhængen mellem normerne for syn og typegodkendelse, som begge falder inden for ansvarsområdet for FN-ECE's arbejdsgruppe 29. Kommissionen henstiller til Rådet, at det godkender, at Kommissionen: - forhandler en aftale om Fællesskabets tiltrædelse til overenskomsten om syn af køretøjer hurtigst muligt- fører forhandlingerne i samråd med et særligt rådgivende udvalg, der udpeges af Rådet i overensstemmelse med de i bilaget anførte forhandlingsdirektiver. BILAGForhandlingsdirektiver1. Formålet med forhandlingerne er at åbne mulighed for, at Det Europæiske Fællesskab kan tiltræde FN-ECE's overenskomst om syn af køretøjer hurtigst muligt. 2. Under forhandlingerne skal Kommissionen navnlig: - sikre, at Fællesskabet på de områder, der henhører under dets kompetence, råder over det samme antal stemmer som alle dets medlemsstater, der er medlemmer af Den Økonomiske Kommission for Europa, tilsammen, jf. artikel 4, stk. 1, i overenskomsten om syn af køretøjer- i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i overenskomsten om syn af køretøjer, erklære at Fællesskabet ikke vil anvende* bestemmelsen i artikel 1 om gensidig anerkendelse af tekniske kontroller udført af dets medlemsstater* artikel 12 i overenskomsten om syn af køretøjer om bilaterale aftaler som en forhåndsbetingelse for tekniske kontroller, som gennemføres af kontrolorganer på en anden medlemsstats vegne, og* regel nr. 1 om ensartede vilkår for periodiske syn af hjulkøretøjer for så vidt angår miljøbeskyttelseså længe de ikke stemmer overens med Fællesskabets lovgivning. - slå fast, at Fællesskabet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i overenskomsten om syn af køretøjer, forbeholder sig ret til på et hvilket som helst tidspunkt at erklære, at det ikke vil anvende én eller flere regler i bilaget til overenskomsten- erklære, at den ikke anser sig selv for bundet af artikel 8 i overenskomsten om syn af køretøjer vedrørende bilæggelse af tvister mellem to eller flere overenskomstparter.


Vigtig juridisk meddelelse

|

52007SC0620

Henstilling med henblik på Rådets afgørelse om ophævelse af beslutning 2004/917/EF om et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland  /* SEK/2007/0620 endelig udg. */

	[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |Bruxelles, den 16.5.2007SEK(2007) 620 endeligHenstilling med henblik påRÅDETS AFGØRELSEom ophævelse af beslutning 2004/917/EF om et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSE1. BAGGRUNDI traktatens artikel 104 fastslås det, at medlemsstaterne skal undgå uforholdsmæssigt store underskud, og der fastlægges en procedure til identifikation og korrektion af disse. Denne procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud er nærmere beskrevet i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud[1], som indgår i stabilitets- og vækstpagten. I henhold til traktatens artikel 104, stk. 2, skal Kommissionen overvåge, om budgetdisciplinen overholdes på grundlag af to kriterier, nemlig: a) hvorvidt det forventede eller faktiske offentlige underskud overstiger referenceværdien på 3 % af BNP (medmindre underskudskvoten er faldet væsentligt og vedvarende og har nået et niveau, der ligger tæt på referenceværdien, eller overskridelsen af referenceværdien kun er exceptionel og midlertidig, og nævnte procentdel fortsat ligger tæt på referenceværdien), og b) hvorvidt den offentlige gæld overstiger referenceværdien på 60 % af BNP (medmindre gældskvoten mindskes tilstrækkeligt og nærmer sig referenceværdien i et tilfredsstillende tempo).I henhold til protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten, er det Kommissionens ansvar at fremlægge data til gennemførelse af proceduren. Som en del af anvendelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld samt andre relaterede variabler til Kommissionen to gange årligt, nemlig før den 1. april og før den 1. oktober, jf. artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 3605/93[2],[3].Den 19. maj 2004 indledte Kommissionen proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud over for Grækenland med vedtagelse af en rapport i henhold til artikel 104, stk. 3, ifølge hvilken det offentlige underskud udgjorde 3,2 % af BNP og den offentlige gæld 103 % af BNP i 2003[4]. Den 5. juli 2004 fastslog Rådet efter henstilling fra Kommissionen og i overensstemmelse med artikel 104, stk. 6, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland[5]. Ved samme lejlighed og ligeledes efter henstilling fra Kommissionen rettede Rådet henstillinger[6] til Grækenland i henhold til artikel 104, stk. 7, med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2005. Den 18. januar 2005 konstaterede Rådet i henhold til artikel 104, stk. 8, og efter henstilling fra Kommissionen, at der ikke inden for den fastsatte frist var truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af henstillingen efter artikel 104, stk. 7[7]. Den 17. februar 2005 besluttede Rådet efter henstilling fra Kommissionen i overensstemmelse med artikel 104, stk. 9[8], at pålægge Grækenland at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, som skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud, og forlængede fristen for korrektionen med et år til 2006.I sin beslutning efter artikel 104, stk. 9, fastslog Rådet, at "Grækenland skal bringe det nuværende uforholdsmæssigt store underskud til ophør hurtigst muligt og senest i 2006 ved: i) stringent gennemførelse af budgettet for 2005 som godkendt af dets parlament, og ii) at gennemføre foranstaltninger af permanent karakter i 2006, der fører til en korrektion af underskuddet på mindst 0,6 procentpoint af BNP" . Rådet krævede endvidere, at Grækenland skulle fortsætte sine bestræbelser på at "kortlægge og kontrollere faktorer ud over nettolåntagning, som bidrager til det ændrede gældsniveau, med henblik på at sikre, at den offentlige gældskvote falder tilstrækkeligt og nærmer sig referenceværdien i et tilfredsstillende tempo sammen med korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud" og "forbedre indsamling og behandling af offentlige oplysninger" . Rådet krævede, at Grækenland senest den 21. marts 2005 skulle fremlægge en rapport over de beslutninger, der er taget for at følge dets henstillinger, og derefter fremlægge regelmæssige rapporter over fremskridtene.Desuden opfordrede Rådet indtrængende "Grækenland til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den mellemfristede budgetkonsolidering med en offentlig finansposition, der er tæt på balance eller i underskud, fortsætter ved en reduktion af det konjunkturjusterede underskud med mindst 0,5 % af BNP årligt efter korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud" .Tabel 1 : Tilpasning godkendt af Rådet den 17. februar 2005% af BNP, medmindre andet er angivet | 2004 | 2005 | 2006 |Offentlig saldo Ændring i den konjunkturkorrigerede saldo Ændring i den strukturelle saldo Offentlig bruttogæld p.m.: Real BNP-vækst (%) | -5,5 ca. 112 3,8 | -3,6 +1,7 ca. 112 3,3 | underskud <3 +mindst 0,6 ca. 110 3,3 |Bemærk : Strukturel saldo = konjunkturkorrigeret saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.Kilde : Rådets meddelelse efter artikel 104, stk. 9, til Grækenland, der citerer Kommissionens prognose fra efteråret 2004.På grundlag af den reviderede opdatering af det græske stabilitetsprogram fra marts 2005 sammen med de græske myndigheders offentlige tilsagn af 29. marts om at nå et underskud på under 3 % af BNP i budgetforslaget for 2006, der blev anset for den gennemførelsesrapport, der krævedes i Rådets beslutning, vedtog Kommissionen den 6. april 2005 en meddelelse til Rådet[9], hvori det blev konkluderet, at de beslutninger, som Grækenland havde truffet indtil da, var i overensstemmelse med Rådets beslutning, og at der på det tidspunkt ikke var behov for yderligere foranstaltninger i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. På sit møde den 12. april 2005 tilsluttede Rådet sig denne vurdering.I henhold til artikel 104, stk. 12, skal Rådet, efter henstilling fra Kommissionen, ophæve beslutninger om uforholdsmæssigt store underskud, i det omfang det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret.2. DEN SENESTE UDVIKLING I UNDERSKUDDETPå grundlag af faktiske data fra Kommissionen (Eurostat) efter Grækenlands indberetning i april 2007 i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 3605/93[10] og på grundlag af Kommissionens prognoser fra foråret 2007 lå det offentlige underskud i 2006 på 2,6 % af BNP[11]. Underskudstallet inkluderer midlertidige indtægter på 0,6 % af BNP, nemlig betalinger og udskudte betalinger fra banker til gengæld for socialsikringens overtagelse af pensionsforpligtelser. Dette resultat er i overensstemmelse med Rådets beslutning efter artikel 104, stk. 9, om nedbringelsen af det nominelle underskud til under referenceværdien på 3 % inden 2006 og svarer til målet i opdateringen af det græske stabilitetsprogram fra december 2005.På indtægtssiden var de vigtigste foranstaltninger, der blev gennemført i 2006, kampen mod skatteunddragelse, en reform af ejendomsskatten og en forhøjelse af punktafgifterne på brændstof og tobak. Der er ligeledes gennemført en række yderligere indtægtsforhøjende foranstaltninger i anden halvdel af året for at sikre gennemførelsen af 2006-budgettet, nemlig: en stigning i virksomhedernes og bankernes forudbetalinger af indkomstskat, yderligere stigninger i punktafgiften på brændstof og tobak og en stigning i afgiften på tilslutning til mobiltelefonnettet. På udgiftssiden var de vigtigste foranstaltninger en begrænsning af både lønudgifter og driftsudgifter, en ny ramme for offentlige virksomheder og organer (DEKO) med det formål at rationalisere de offentlige udgifter og forbedre ressourcefordelingen samt en ny lovgivning vedrørende det offentligt-private partnerskab, som har lettet investeringer i såvel små som store infrastrukturprojekter uden at bebyrde budgettet. De midlertidige indtægter på 0,4 % af BNP, der oprindeligt blev budgetteret med, blev anset for at være underskudsreducerende. De viste sig imidlertid ikke at være i overensstemmelse med ESA95 og blev ikke medtaget i underskudsdataene fra Eurostat i april 2007. Dette burde have øget underskuddet med samme beløb. De lavere midlertidige indtægter er imidlertid blevet opvejet fuldt ud af en opadgående revision af swaps[12],[13].Indtægter og udgifter bidrog i næsten lige høj grad til den nominelle tilpasning på næsten 3 procentpoint af BNP i forhold til 2005-underskuddet på 5½ %. De samlede indtægters andel af BNP steg med 1½ procentpoint, idet de indirekte skatter tegnede sig for ½ % af BNP. Det resterende procentpoint stammer fra stigninger i socialbidrag og andre indtægter, herunder kapitaloverførsler (EU-overførsler). De samlede udgifter faldt med 1¼ procentpoint af BNP, hovedsagelig som følge af reduktioner i primærudgifterne (på ½ % af BNP) og i renteudgifterne (¼ % af BNP). Kapitaludgifterne faldt også med omkring ½ procentpoint af BNP. Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) forbedredes med 2¼ procentpoint af BNP i overensstemmelse med Rådets beslutning.Som helhed er 2006-underskuddet 3½ procentpoint af BNP lavere end i 2003, der tjente som basisår for indledningen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, og 5¼ procentpoint af BNP lavere end i 2004, hvor underskuddet toppede med 7,9 % af BNP. De tilsvarende forbedringer i den primære saldo var henholdsvis 2¾ og næsten 4½ procentpoint af BNP. Til trods for den finanspolitiske tilpasning i denne periode var den reale BNP-vækst robust. Målt på grundlag af den forventede ændring i den strukturelle saldo indebar forbedringen i den offentlige saldo en finanspolitisk indsats på 4½ procentpoint af BNP mellem 2004 og 2006. Ser man bort fra virkningen af den faldende rentebyrde, falder den finanspolitiske indsats til 3¾ procentpoint af BNP. Disse tal ligger et godt stykke over den tilpasning, der blev anbefalet i Rådets beslutning efter artikel 104, stk. 9, og som er berettiget i betragtning af den opadgående revision af underskudstallene siden vedtagelsen af Rådets beslutning.Underskudskvoterne revideres sædvanligvis – opad eller nedad – efter offentliggørelsen af de første resultater i forårsindberetningen. For EU-medlemsstaterne som helhed er revisionerne normale og sædvanligvis forholdsvis små, og i gennemsnit afviger de kun ubetydeligt fra nul. I Grækenlands tilfælde var de omfattende revisioner af de offentlige regnskaber siden 2004 (se boks), der blev foretaget efter Eurostats forbehold over for de indberettede data, resultatet af foranstaltninger til forbedring af indsamlingen og behandlingen af offentlige finansielle statistikker, således som det blev krævet i Rådets henstilling af 5. juli 2004 og beslutningen af 17. februar 2005. På grundlag af disse foranstaltninger kunne Eurostat validere de tal for Grækenlands offentlige underskud og gæld, der blev indberettet i oktober 2006 og april 2007. Selv om man ikke kan udelukke fremtidige revisioner i Grækenlands offentlige underskud, gør afstanden mellem det indberettede underskud og referenceværdien for underskuddet, at det ikke er særlig sandsynligt, at en eventuel fremtidig revision af de offentlige underskud øger underskudskvoten for 2006 til over 3 % af BNP. Denne sandsynlighed bliver endnu mindre, såfremt de reviderede BNP-tal, som Grækenland indberettede i oktober 2006 og april 2007, valideres af Eurostat senere på året.3. UNDERSKUDSFREMSKRIVNINGER FOR 2007 OG DEREFTERIfølge Kommissionens prognose fra foråret 2007 forventes det offentlige underskud at ligge på 2,4 % af BNP[14] med en vækst i det reale BNP på 3¾ %. Disse tal indeholder yderligere udgiftsbesparende foranstaltninger af permanent karakter på omkring ¼ % af BNP samt yderligere engangsindtægter af samme størrelse som bebudet af finansministeren inden skæringsdagen for Kommissionens prognose fra foråret 2007[15]. Ifølge opdateringen af Grækenlands stabilitetsprogram fra december 2006 var det officielle underskudsmål for 2007 også 2,4 % af BNP. Dette officielle underskud indeholdt imidlertid ikke ovennævnte foranstaltninger. I alt beløber de engangsindtægter, der er indeholdt i forårsprognosen for 2007, sig til ca. ½ % af BNP i forhold til 0 i stabilitetsprogrammet. Uden engangsforanstaltninger ville 2007-underskuddet ifølge forårsprognosen stadig ligge under referenceværdien, nemlig på 2,9 % af BNP. Under antagelse af en uændret politik vil underskuddet stige en smule i 2008 til 2¾ % af BNP, men uden yderligere anvendelse af engangsforanstaltninger. Underskudsfremskrivningerne tyder på en troværdig og holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud.Til trods for de yderligere permanente foranstaltninger og engangsforanstaltninger, der blev bebudet i april, er forårsprognosens fremskrivninger for underskuddet i 2007 snarere identiske med og ikke bedre end målet i stabilitetsprogrammet. Virkningen af disse nye foranstaltninger forventes især at blive opvejet af i) mere forsigtige vækstantagelser i forårsprognosen og ii) det forhold, at de permanente foranstaltninger i stabilitetsprogrammet efter Kommissionens opfattelse er utilstrækkelige til fuldt ud at kompensere for faldet i engangsindtægter fra 0,6 % af BNP i 2006 til (med undtagelse af dem, der blev bebudet i april) ½ % i 2007.De vigtigste foranstaltninger, der er planlagt i 2007-budgettet, er på indtægtssiden en reform af indkomstskatten og en yderligere stigning i punktafgifterne på brændstof i 2007, samtidig med at myndighederne fortsat ønsker at intensivere kampen mod skatteunddragelse. På udgiftssiden forventes den årlige vækst i de primære udgifter at ligge under væksten i det nominelle BNP, og sammen med en yderligere reduktion i renteudgifterne vil den resultere i et fald i de samlede udgifter udtrykt i procent af BNP. Reduktionen vil blive gjort lettere gennem en langsommere vækst i de samlede offentlige lønudgifter (ca. 25 % af de samlede primære udgifter), som ifølge budgettet ikke vil overstige 6 %, samt store nedskæringer i de offentlige udgifter (hovedsagelig administrative udgifter og indkøb).Underskudsfremskrivningerne for 2007 viser et fald i nominelle termer på ¼ procentpoint af BNP i forhold til 2006. Denne tilpasning skulle næsten fuldt ud kunne tilskrives de permanente foranstaltninger, der blev bebudet inden skæringsdagen for Kommissionens prognose fra foråret 2007. De samlede indtægter forventes at falde med under ¼ procentpoint; højere indirekte skatter vil kun delvis opveje reduktioner i indtægter fra overtagelser af pensionsfonde og i mindre grad i direkte skatteindtægter, som afspejler de gennemførte indkomstskattereduktioner. De samlede udgifter forventes at falde med ½ procentpoint af BNP, hovedsagelig takket være lavere renteudgifter, et lavere offentligt forbrug og en lavere fast bruttokapitaldannelse. Den strukturelle forbedring vil ligge på omkring ¼ procent af BNP, således at det strukturelle underskud vil ligge på omkring 3¾ % i 2007.Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2007 ligger tempoet i tilpasningen i 2007 under den minimale forbedring i strukturelle termer på 0,5% af BNP, der er fastsat i Rådets beslutning efter artikel 104, stk. 9, for perioden efter korrektionen, og er ikke i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. I sin udtalelse om opdateringen af stabilitetsprogrammet fra december 2006[16] bemærkede Rådet, at programmet ikke forventede at nå det mellemfristede mål for budgetstillingen (for Grækenland en afbalanceret stilling i strukturelle termer) inden for programperioden (slutter i 2009)[17]. Det tilføjede, at i årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud burde tempoet i tilpasningen i retning af den mellemfristede målsætning i henhold til programmet styrkes, især efter 2007, for at være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten.4. GÆLDSUDVIKLING OG GÆLDFREMSKRIVNINGERI perioden 2003-2006 har udviklingen i bruttogældskvoten ikke fuldt ud afspejlet udviklingen i den offentlige saldo og økonomiens samlede resultater. I en situation med stærk nominel BNP-vækst (på over 7½ % om året i gennemsnit, hvilket overgår EU-gennemsnittet i en række år), faldende renteudgifter og bedre primære saldi er gældskvoten kun blevet reduceret med 3¾ procentpoint mellem 2003 og 2006.Den nominelle BNP-vækst var den vigtigste drivkraft bag gældsreduktionen, som mere end opvejede den gældsforøgende virkning af renteudgifterne. Den kombinerede virkning af den nominelle BNP-vækst og renteudgifterne ("sneboldeffekt") bidrog til reduktionen af gælden med 8¾ procentpoint af BNP. Den primære saldo bidrog til en stigning i gælden indtil 2005 (med 3 procentpoint af BNP), mens den i 2006 og for første gang siden 2003 blev vendt til et overskud, der bidrog til at reducere gældskvoten med omkring 2 point.Store gældsforøgende stock-flow-tilpasninger på i alt omkring 4¼ procentpoint mellem 2004 og 2006 hæmmede imidlertid en hurtigere gældsreduktion, til trods for privatiseringsindtægter på 1½ % af BNP. Stock-flow-tilpasningerne i de seneste år har dog været langt mindre end for nogle få år siden. Endvidere er der nu langt mere detaljerede oplysninger om hvert element i stock-flow-tilpasningerne og mindre statistiske uoverensstemmelser, hvilket bidrager til at øge pålideligheden af de indberettede data. I 2004 skyldtes den gældsforøgende stock-flow-tilpasning på 1 % af BNP hovedsagelig akkumuleringen af det offentliges indskud i banker; i 2005 var udstedelsen af gældspapirer ud over underskuddet hovedsagelig forbundet med betalingen af udestående sundhedsudgifter. I 2006 stammer stock-flow-tilpasningerne på 2,3 % af BNP især fra en yderligere akkumulering af indskud i bankerne (0,6 % af BNP), det forhold, at en stor del af indtægterne i relation til ovennævnte overførsel af pensionsforpligtelser til socialsikringen endnu ikke er indkasseret (0,5 % af BNP)[18], udestående betalinger fra EU's budget (0,6 % af BNP), betalinger i relation til køb af militærudstyr, som vil øge underskuddet ved leveringen (0,4 % af BNP), salg af aktier (-1,4 % af BNP), statistiske uoverensstemmelser (0,6 % af BNP) samt en række andre mindre variabler[19].I opdateringen af Grækenlands stabilitetsprogram fra december 2006 fokuseres der på en progressiv og betydelig fremskyndelse af reduktionen af gældskvoten fra 2006, med 12¾ procentpoint indtil 2009. Den kombinerede virkning af stigende primære overskud (med 7¼ procentpoint) og en gældsreducerende "sneboldeffekt" (på et tilsvarende beløb takket være en stærk nominel BNP-vækst) skulle være de vigtigste drivkræfter. I opdateringen planlægges der også en betydelig reduktion af de gældsforøgende stock-flow-tilpasninger, som skulle udgøre 1¾ procentpoint af BNP i 2007-2009. I sin udtalelse om programmet bemærkede Rådet, at udviklingen i gældskvoten efter 2007 kunne være mindre gunstig end forventet i programmet som følge af de gunstige vækstfremskrivninger og risiciene for underskudsmålene. Rådet tilføjede, at gældskvoten dog syntes at falde i tilstrækkelig grad i retning af referenceværdien over programperioden.I henhold til Kommissionens prognose fra efteråret 2007 vil tempoet i gældsreduktionen være lidt langsommere end i stabilitetsprogrammet og nå omkring 97½ % i 2008 i et scenario med en uændret politik. På baggrund af denne udvikling i gælden ser gældskvoten ud til at falde tilstrækkeligt i retning af referenceværdien.5. BETRAGTNINGER VEDRØRENDE DEN STATISTISKE PÅLIDELIGHED AF DE GRÆSKE DATAIfølge Rådets henstilling af 5. juli 2004 og beslutningen af 17. februar 2005 skal Grækenland "forbedre indsamlingen og behandlingen af oplysninger om de offentlige finanser".Grækenlands nationale statistiske kontor har truffet en række foranstaltninger til at forbedre kvaliteten af de underskuds- og gældsdata, der indberettes til Kommissionen. Disse foranstaltninger omfattede bl.a. en ny undersøgelse med henblik på at indsamle data hvert kvartal fra socialsikringen, lokale myndigheder og ikke-statslige centrale organer; den tidligere undersøgelse var årlig, og ofte var resultaterne først tilgængelige efter to eller tre år. Endvidere blev resultaterne af den finansielle del af denne undersøgelse systematisk sammenlignet med tilgængelige data om bankstatistikker indsamlet af den græske nationalbank. Det nationale statistiske kontor foretog også en mere detaljeret analyse af kapitaltilførsler til offentlige virksomheder for at bogføre dem korrekt i underskuddet eller som finansielle transaktioner i overensstemmelse med Eurostat-kriterierne. Registreringen af sundhedsudgifterne skete ved periodiseret regnskab i stedet for kasseregnskab som tidligere. Det nationale statistiske kontor ændrede ligeledes sin registreringsprocedure i overensstemmelse med henstillingerne fra Eurostat inden for militærudgifter, overførsler fra EU-budgettet, skatter og indenstatslige overførsler. De græske statistiske myndigheder gennemførte endvidere flere andre tekniske henstillinger fra Eurostat – anført i rapporten over de metodologiske besøg. Disse forbedringer medførte et væsentligt fald i de statistiske uoverensstemmelser for årene 2002-2005. Som følge heraf opgav Eurostat den 23. oktober 2006 sit forbehold vedrørende kvaliteten af de tal for det offentlige underskud og den offentlige gæld, som Grækenland havde indberettet, og validerede disse tal. Denne validering blev bekræftet i april 2007. Selv om der fortsat består uforklarede uoverensstemmelser, er de betydelig færre end tidligere.Boks: Revisioner af Grækenlands offentlige finanser siden 2004I september 2004, to måneder efter at Rådet havde fastslået, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland, præsenterede de græske myndigheder i en ny meddelelse en række reviderede data, som viste, at det offentlige underskud havde været over 3 % af BNP siden 2000. Således blev underskuddene for 2000-2003 revideret i opadgående retning med over 2 procentpoint af BNP hvert år (se tabel). Gældstallene blev også revideret opad med mere end 7 procentpoint af BNP. De planlagte tal for 2004 indebar en opadgående revision af underskuds- og gældstallene med henholdsvis 2,3 % og 14 % af BNP[20].Denne revision af dataene blev foretaget på grundlag af nye oplysninger, som de græske myndigheder efter anmodning fra Eurostat havde forelagt for perioden 2000-2003, og hvilede på en mere pålidelig anvendelse af ESA95-regnskabsstandarderne. Efter at have gransket de indsendte data validerede Eurostat de nye tal for 2000-2003 den 23. september 2004[21].I indberetningen fra marts 2005 blev dataene yderligere revideret, navnlig underskuddene fra 2002-2003. Hovedårsagerne hertil var i) det forhold, at sundhedsudgifterne, som endnu ikke var udbetalt, ikke var korrekt bogført, da udgifterne blev afholdt, og ii) de nedadgående revisioner af socialsikringsoverskuddene med 0,1 % i 2002 og 0,2 % i 2003. Gældstallene for årene 2002 og 2003 blev også revideret en smule i nedadgående retning, hovedsagelig som følge af omklassificeringen af en gensidig fond i socialsikringssektoren. Eurostat validerede ikke de data, der blev indberettet i marts 2005, september 2005 og april 2006, til trods for de successive revisioner af de indberettede underskuds- og gældsdata[22].Fra 29. maj-2. juni og 27.-29. september 2006 gennemførte Eurostat et metodologisk besøg[23] i Grækenland. Besøget resulterede i en aftale mellem Eurostat og de græske myndigheder, som afklarede de udestående spørgsmål, der er nævnt i Eurostat News Release af 26. september 2005 og 24. april 2006 vedrørende registrering af transaktioner med EU-budgettet, socialsikringens konti og størrelsen af andre tilgodehavender og gæld for årene 2002-2005. Den 29. september 2006 enedes Eurostat og de græske myndigheder om en reduktion af overskuddene hos andre offentlige organer og socialsikringsfondene (korrektioner for overførsler modtaget fra det almindelige budget i 2002-2005 og ændring i datakilder i 2005). Revisionerne udgjorde ¾ procentpoint af BNP i 2004 og 2005. Således udgjorde den nedadgående revision af socialsikringsoverskuddene omkring ¼ % af BNP pr. år. Som følge heraf blev underskuds- og gældsdataene yderligere revideret; Eurostat trak sine forbehold vedrørende Grækenlands offentlige underskud og gæld tilbage og validerede de indberettede data[24].I indberetningen fra april 2007 blev underskuddet revideret yderligere opad i 2004 og især 2005. Stigningen i 2004 skyldtes hovedsagelig nye oplysninger om tidspunktet for registreringen af overførsler vedrørende EU-budgettet, delvis kompenseret af en opadgående revision i udestående skatter. Stigningen i 2005 skyldtes hovedsagelig en reduktion af overskuddene hos andre offentlige organer.[pic]Tabel 2: Revisionen af græske data mellem de tal, der blev indberettet i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i marts 2004 og april 20076. KONKLUSIONEREfter at være toppet med 7,9 % af BNP i 2004 faldt det offentlige underskud til 2,6 % i 2006, hvilket er under referenceværdien på 3 % af BNP. De foranstaltninger, der ligger til grund for nedbringelsen af underskuddet i denne periode, er hovedsagelig af permanent karakter, om end der blev benyttet engangsforanstaltninger i 2006 svarende til 0,6 % af BNP. Den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, forbedredes med 4½ % af BNP i 2006 i forhold til 2004, mere end henstillet af Rådet, hvilket er berettiget i betragtning af den opadgående revision af de græske underskudstal, siden Rådet vedtog sine henstillinger. I henhold til Kommissionens prognose fra foråret 2007 forventes det overordnede underskud at indsnævres til 2,4 % af BNP i 2007 (stadig inkl. engangsforanstaltninger på 0,5 % af BNP, uden hvilke underskuddet imidlertid stadig ville ligge under 3 %) og - med en uændret politik - at stige en smule til 2,7 % af BNP i 2008, men uden anvendelse af engangsforanstaltninger og med en yderligere marginal forbedring i struktursaldoen. Dette viser, at underskuddet er bragt ned under loftet på 3 % af BNP på en troværdig og holdbar måde.Den offentlige bruttogæld faldt fra 108½ % af BNP i 2004 til 104½ % i 2006 og forventes ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2007 at falde yderligere til omkring 97½ % af BNP i 2008 (ved en uændret politik). Gældskvoten kan anses for at falde tilstrækkeligt i retning af referenceværdien på 60 % af BNP.De græske statistiske myndigheder forbedrede deres procedurer, hvilket medførte et betydeligt fald i de statistiske uoverensstemmelser og en generelt højere kvalitet af dataene. Som følge heraf trak Eurostat sine forbehold vedrørende kvaliteten af de faktiske indberettede data tilbage.Efter en generel vurdering kan det fastslås, at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland er blevet korrigeret. Kommissionen henstiller derfor til Rådet, at det ophæver sin beslutning om et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland.Tabel 3: Budgetudviklingen, 2003-2008Offentlig saldo | -6,2 | -7,9 | -5,5 | -2,6 | -2,4 | -2,4 | -2,7 | -1,8 |- Indtægter i alt | 43,0 | 42,1 | 41,6 | 43,2 | 43,0 | 43,2 | 42,5 | 43,6 |- Udgifter i alt | 49,5 | 49,8 | 47,3 | 46,1 | 45,5 | 45,6 | 45,3 | 45,4 |Heraf: | -renteudgifter | 5,5 | 5,5 | 4,9 | 4,6 | 4.4 | 4,4 | 4,2 | 4,2 |- faste bruttoinvesteringer | 4,0 | 4,2 | 3,5 | 3,6 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |Primær saldo | -0,7 | -2, 4 | -0,6 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 1,5 | 2,4 |Engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger | 0,.0 | 0,0 | 0,0 | 0,6 | 0,5 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |Strukturel saldo(1) | -6,5 | -8,5 | -6,1 | -3,9 | -3,6 | -2,8 | -3,5 | -2,3 |Strukturel primær saldo(1) | -1,0 | -3,0 | -1,2 | 0,7 | 0,8 | 1,6 | 0,7 | 1,9 |Offentlig bruttogæld(4) | 107,8 | 108,5 | 107,5 | 104,6 | 100,9 | 100,1 | 97,6 | 95,9 |Ændring i gældskvoten (a) = (b) + (c) + (d) | -2,9 | 0,7 | -1 | -2,9 | -3,7 | -4,0 | -3,3 | -4,2 |Bidrag: | - primær saldo (b) | 0,7 | 2,4 | 0,6 | -2,0 | -2,0 | -2,0 | -1,5 | -2,4 |- "sneboldeffekt" (c) | -3,1 | -2,8 | -2,7 | -3,2 | -2,4 | - | -2,6 | - |- stock-flow-tilpasning (d) | -0,5 | 1,0 | 1,1 | 2,3 | 0,7 | 0,6 | 0,7 | 0,6 |Pm Real BNP-vækst (%) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 4,3 | 3,7 | 3,9 | 3,7 | 4,0 |Pm Outputgab | 0,6 | 1,5 | 1,4 | 1,7 | 1,5 | 0,9 | 1,6 | 1,1 |(1) Konjunkturkorrigeret saldo uden engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger. (2) Konjunkturkorrigerede og strukturelle saldi og outputgab i henhold til programmet som beregnet af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet. For 2007 inkluderede programmet ikke engangsforanstaltninger til ¼ procentpoint af BNP og permanente foranstaltninger, der ligeledes udgjorde ¼ procentpoint af BNP, som bebudet i april 2007. De samlede indtægter og de samlede udgifter er blevet justeret i henhold til de harmoniserede definitioner i ESA95. (3) Forventning om uændret politik. (4) Ændringen i bruttogældskvoten kan opgøres som følger: [pic] hvor t er tiden; D, PD, Y og SF er henholdsvis den offentlige gæld, det primære underskud, det nominelle BNP og stock-flow-tilpasningen, og i og y repræsenterer de gennemsnitlige gældsomkostninger og den nominelle BNP-vækst. Leddet i parentes repræsenterer "sneboldeffekten". Kilder: Kommissionens prognose fra foråret 2007 (KOM) og opdateringen af stabilitetsprogrammet fra december 2006. |Henstilling med henblik påRÅDETS AFGØRELSEom ophævelse af beslutning 2004/917/EF om et uforholdsmæssigt stort underskud i GrækenlandRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 104, stk. 12,under henvisning til henstilling fra Kommissionen, ogud fra følgende betragtninger:(1) Ved Rådets beslutning 2004/917/EF[25] blev det efter henstilling fra Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 6, fastslået, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland. Rådet konstaterede, at det offentlige underskud lå på 3,2 % af BNP i 2003, hvilket er over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP, mens den offentlige bruttogæld lå på 103 % af BNP, hvilket er langt over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP[26].(2) Den 6. juli 2004 rettede Rådet i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 7, og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud[27] efter henstilling fra Kommissionen en henstilling til Grækenland med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2005. Henstillingen blev offentliggjort.(3) Den 19. januar 2005 fastslog Rådet i overensstemmelse med artikel 104, stk. 8, efter henstilling fra Kommissionen, at Grækenland ikke har truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7[28]. Den 17. februar 2005 besluttede Rådet[29] efter henstilling fra Kommissionen i overensstemmelse med artikel 104, stk. 9, at pålægge Grækenland at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, som skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud, og forlængede fristen for korrektionen med et år til 2006.(4) I henhold til traktatens artikel 104, stk. 12, skal en rådsbeslutning om et uforholdsmæssigt stort underskud ophæves, i det omfang det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret.(5) I henhold til protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten, er det Kommissionens ansvar at fremlægge data til gennemførelse af proceduren. Som led i gennemførelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld og andre relaterede variabler to gange årligt, nemlig før den 1. april og før den 1. oktober, jf. artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 3605/93 af 22. november 1993 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab[30].(6) På grundlag af data fremlagt af Kommissionen (Eurostat) i overensstemmelse med artikel 8g, stk. 1, i forordning (EF) nr. 3605/93 efter indberetning fra Grækenland den 1. april 2007 og på grundlag af Kommissionens prognose fra foråret 2007 kan der drages følgende konklusioner:-  Det offentlige underskud blev reduceret fra 7,9 % af BNP[31] i 2004 til 2,6 % af BNP i 2006, hvilket ligger under referenceværdien for underskuddet på 3 % af BNP. Dette svarer til det mål, der blev fastsat i opdateringen af stabilitetsprogrammet fra december 2005.-  Indtægter og udgifter bidrog i næsten lige høj grad til den nominelle tilpasning på næsten 3 procentpoint af BNP i forhold til 2005-underskuddet på 5½ %. De samlede indtægters andel af BNP steg med 1½ procentpoint, idet de indirekte skatter tegnede sig for ½ procentpoint af BNP. Det resterende procentpoint stammer fra stigninger i sociale bidrag og andre indtægter, herunder kapitaloverførsler (EU-overførsler). De samlede udgifter faldt med 1¼ procentpoint af BNP, hovedsagelig som følge af reduktioner i primærudgifterne (på ½ % af BNP) og i renteudgifterne (¼ % af BNP). Kapitaludgifterne faldt også med omkring ½ procentpoint af BNP. Engangsindtægterne udgjorde 0,6 % af BNP. Forbedringen i den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) anslås til 2¼ % af BNP i 2006.-  Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2007 forventes underskuddet i 2007 at blive reduceret yderligere til 2,4 % af BNP. Dette er i overensstemmelse med det officielle underskudsmål på 2,4 % af BNP, der blev fastsat i opdateringen af stabilitetsprogrammet fra december 2006. Kommissionens prognose omfatter imidlertid yderligere engangsindtægter på ¼ % af BNP, samt permanente udgiftsbesparende foranstaltninger på omkring ¼ % af BNP, begge som bebudet inden skæringsdagen for Kommissionens prognose fra efteråret 2007 og således ikke afspejlet i det officielle mål fra december 2006. Til trods herfor er forårsprognosens underskudsfremskrivninger for 2007 ikke bedre end målet, idet virkningen af disse nye foranstaltninger opvejes af i) mere forsigtige vækstantagelser og ii) det forhold, at de permanente foranstaltninger, der er planlagt for 2007, efter Kommissionens opfattelse ikke fuldt ud vil kunne kompensere for faldet i engangsindtægter. Uden engangsforanstaltninger vil underskuddet stadig ligge under referenceværdien, nemlig på 2,9 % af BNP. Under forudsætning af en uændret politik forventes der i forårsprognosen et underskud på 2,7 % af BNP for 2008 (der er ikke medtaget nogen engangsforanstaltninger for 2008). Dette viser, at underskuddet er blevet bragt ned under loftet på 3 % af BNP på en troværdig og holdbar måde. Den strukturelle saldo forventes at forbedres i 2007 med ¼ procentpoint af BNP og - under forudsætning af en uændret politik - med et marginalt beløb i 2008. Dette skal ses på baggrund af behovet for at gøre fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning for budgetstillingen, som for Grækenland er en afbalanceret stilling i strukturelle termer.-  Den offentlige gæld faldt fra 108½ % af BNP i 2004 til 104½ % i 2006. Ifølge prognosen fra foråret 2007 forventes gældskvoten at falde yderligere til omkring 97½ % inden udgangen af 2008, hvilket stadig er langt over referenceværdien på 60 % af BNP. Gældskvoten kan anses for at falde tilstrækkeligt i retning af referenceværdien på 60 % af BNP.(7) Grækenlands statistiske myndigheder forbedrede deres procedurer, hvilket medførte et betydeligt fald i de statistiske uoverensstemmelser og en generelt højere kvalitet af dataene. Som følge heraf trak Eurostat sine forbehold om kvaliteten af de faktiske indberettede data tilbage.(8) Efter Rådets opfattelse er det uforholdsmæssigt store underskud i Grækenland blevet korrigeret, og beslutning 2004/917/EF bør derfor ophæves -VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:Artikel 1Ud fra en generel vurdering kan det konkluderes, at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland er blevet korrigeret.Artikel 2Beslutning 2004/917/EF ophæves.Artikel 3Denne beslutning er rettet til Den Hellenske Republik.Udfærdiget i Bruxelles,På Rådets vegneFormand [1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6. Ændret ved forordning (EF) nr. 1056/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 5).[2] EFT L 332 af 31.12.1993, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2103/2005 (EUT L 337 af 22.12.2005, s. 1).[3] Den seneste indberetning fra Grækenland kan ses på:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.[4] SEK(2004) 623. Tallene vedrørende det offentlige underskud og den offentlige bruttogæld for 2003 blev revideret ved flere lejligheder (se boks). Ifølge de seneste data udgjorde underskuddet og gælden i 2003 henholdsvis 6,2 % af BNP og 107,8 % af BNP.[5] EUT L 389 af 30.12.2004, s. 25.[6] Alle dokumenter i relation til det uforholdsmæssigt store underskud i Grækenland kan ses på følgende website: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.[7] EUT L 107 af 28.4.2005, s. 24.[8] EUT L 153 af 16.6.2005, s. 29.[9] SEK(2005) 443.[10] Eurostat News Release No. 55/2007 af 23. april 2007.[11] I dette dokument henviser BNP til de ureviderede BNP-tal indsendt af de græske myndigheder som bilag til meddelelsen om det uforholdsmæssigt store underskud af april 2007 og ikke til de "reviderede" BNP-data, der blev indberettet af de græske myndigheder i oktober 2006, og som kunne resultere i en opadgående revision af det nominelle BNP med ca. 26 % om året siden 2000. Som følge af revisionens omfang og kompleksitet undersøges den stadig af Eurostat.[12] I ESA95 er swaps kontraktlige aftaler mellem parter, som aftaler på særlige vilkår og inden for en fastlagt tidsramme at bytte betalingsstrømme vedrørende to gældsposter af samme størrelse. De mest anvendte varianter er renteswaps, swaps med udenlandsk valuta og valutaswaps (benævnes også kombinerede rente- og valutaswaps). Ingen af de deraf følgende betalinger betragtes som formueindkomst, og alle betalinger bogføres som finansielle derivater.[13] Ifølge forordning nr. 2558/2001 (EFT L 344 af 28.12.2001, s. 1), som ændrede ESA95, er swap-relaterede strømme finansielle transaktioner og derfor udelukket fra beregningen af det offentlige underskud. I henhold til samme forordning bogføres disse strømme imidlertid stadig som renter, når det drejer sig om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. I Grækenlands tilfælde har swaps-relaterede strømme bidraget til at reducere det offentlige underskud i 2006, som er relevant for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, med 0,29 % af BNP.[14] I september 2006 indberettede de græske myndigheder en opadgående revision på 26 % af de nominelle BNP-tal. Denne revision kan betyde, at denominator-effekten af et højere BNP kan reducere underskuddet til lige under 2 %. Ifølge foreløbige overslag kan den samtidige revision af bruttonationalindkomsten imidlertid resultere i en permanent stigning i Grækenlands bidrag til EU-budgettet på under ¼ % af BNP samt i en engangsbetaling af restancer på et sådant bidrag på omkring ¾ % af BNP, som kunne tilskrives 2007-saldoen. Dette kunne resultere i et underskud tæt på, men under, 3 % af BNP. Det skal imidlertid understreges, at disse overslag udelukkende er baseret på Grækenlands indberetning. I oktober 2006 suspenderede BNI-udvalget sin udtalelse om de reviderede tal fra Grækenland, og det afgiver udtalelse senere i 2007, når Eurostats dybtgående analyse af de græske data er afsluttet. Først derefter kan Kommissionen afgøre BNP-niveauet og de faktiske konsekvenser med hensyn til Grækenlands bidrag til EU-budgettet.[15] Disse foranstaltninger blev ratificeret i rapporten om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud af 30. april 2007, som Grækenland forelagde i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 9.[16] EUT C 70 af 27.3.2007, s. 9.[17] Den græske finansminister meddelte offentligt den 24. april, at den græske regering havde besluttet at ændre fristen for at nå en mellemfristet målsætning om et budget i balance eller i overskud fra 2012 til 2010, altså to år tidligere end planlagt i opdateringen af det græske stabilitets- og vækstprogram fra december 2006. Dette tilsagn blev ratificeret i rapporten om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud af 30. april 2007, som blev forelagt af Grækenland i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 9.[18] Dette beløb skal betales i ti årlige rater.[19] Se Eurostats meddelelse om "Stock-flow adjustment (SFA) for the Member States, the euro area and the EU27 for the period 2003-2006, as reported in the April 2007 EDP notification", som kan ses på: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/STOCK_FLOW_2007/EN/STOCK_FLOW_2007-EN.PDF.[20] Se også European Commission, Public Finances in EMU – 2005, European Economy, 3, særlig boks I.1.[21] Eurostat News Release N° 117/2004.[22] Eurostat News Release N° 39/2005, 120/2005 og 48/2006.[23] Metodologiske besøg blev indført ved artikel 8d og 8e i Rådets forordning nr. 3605/93. Disse besøg "tager sigte på at overvåge de procedurer og de offentlige regnskaber, der ligger til grund for de indberettede faktiske data, og at drage detaljerede konklusioner om de indberettede datas kvalitet"; de gennemføres, "når der er konstateret betydelige risici eller potentielle problemer i forbindelse med dataenes kvalitet, navnlig hvad angår de metoder, begreber og klassificeringer, der er anvendt på de data, som medlemsstaterne har pligt til at indberette". Rapporten over de metodologiske besøg kan ses på http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=portal.[24] Eurostat News Release N° 139/2006.[25] EUT L 389 af 30.12.2004, s. 25.[26] Tallene for det offentlige underskud og den offentlige bruttogæld for 2003 blev revideret ved flere lejligheder. Ifølge de seneste data udgjorde underskuddet og gælden henholdsvis 6,2 % af BNP og 107,8 % af BNP.[27] EUT L 209 af 2.8.1997, s. 6. Ændret ved forordning (EF) nr. 1056/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 5).[28] EUT L 107 af 28.4.2005, s. 24.[29] EUT L 153 af 16.6.2005, s. 29.[30] EFT L 332 af 31.12.1993, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2103/2005 (EUT L 337 af 22.12.2005, s. 1).[31] I denne beslutning henviser BNP til de ureviderede BNP-tal og ikke til de "reviderede" BNP-data indberettet af de græske myndigheder i oktober 2006 og april 2007.


title: HENSTILLING TIL RÅDETS AFGØRELSE om indgåelse af aftale mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og republikken Libanon om levering af butteroil som fødevarehjælp (forelagt Rådet af Kommissionen)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (74) 2270
Vol. 1974/0385
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABEX
                                                KOM(74) 2270 endalig udg.
                                                Bruxelles , den 9 . januar 1975
                              HENSTILLING TIL
                               RADETS AFGORELSE
                 om indgåelse af aftale mellem Det europæiske økonomiske
                Fællesskab og republikken Libanon om levering af butter
                 oil som fødevarehjælp
                      (fforelagt Rädet af Kommissionen )
 K0M(7^) 2270 endelig udg
 ---pagebreak---  HADET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
 under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske Fælles
 skab , særlig artikelerne 113 » 114 og 228,
under henvisning til henstilling fra Kommissionen , og
ud fra følgende betragtnings
Rådet har ved forordning (EØF) nr . 530/74 af 4»3«1974     levering af butteroil som
fødevarehjælp , besluttet at stille 250 tons butteroil til rådighed for republikken
Libanon -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE :
        A
                                   Artikel 1
På Fællesskabets vegne indgås aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab
og republikken Libanon om levering af butteroil som fødevarehjælp ; aftalen er bi-*-
lagt denne afgørelse .
                                   Artikel 2
Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege de personer , som er beføjede til at
undertegne aftalen og at give dem de nødvendige fuldmagter til at forpligte Fælles
skabet .
Udfardiget i Bruxelles , den
                                                          Pâ Râdets vegne
                                                             Formand
 ---pagebreak--- RADET FOR DE EUROPiEISKE P5LLESSKABER
OG
HECERUTGEar POR REPUBLIKKEET LIBANON                                   .
HAR VEDTAGET at indgå denne aftale og har med henblik herpå som befuldmægtigede
udpeget : .
RADET FOR DE EUROPJEISKE F/ELLESSKAEER :
RE GERINGEN FOR HEPUBLIKKEN LIBANON :
SOM ER BLEVET MIGS OM FØLGENDE BESTEMMELSER s
 ---pagebreak---              AFTALE
MELLEM DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE FÆLLESSKAB
OG REPUBLIKKEN" LIBANON OM LEVERING AP BUTTER-
OIL SOM FØDEVAREHJÆLP
 ---pagebreak---                                   ARTIKEL I
   ?et europæiske økonomiske Fællesskab , leverer som gave til republikken Libanon,
   derefter benævnt "bestemmelseslandet", en mængde på 25O tons butteroil .
   Varens kvalitet og emballeringsmåde er fastsat i bilag I , som udgør en integre
   rende del af denne aftale .
                                  ARTIKEL II
   Leverancerne foretages efter bestemmelserne i bilag II , som er en integrerende
  del af denne aftale .
                                  ARTIKEL III
                                                             ^    4 \,'
  Bestemmelseslandet forpligter sig til at træffe alle nødvendige foranstaltninger
  med henblik på transport og forsikring af den leverede , vare fra leveringsstedet
  til bestemmelsesstederne .                             ,      '
  Det forpligter sig til med største omhu at sørge for, at licitationen over sø
  transporten ikke er til hinder for en rimelig konkurrences frie spil . Spørgsmål
  som måtte opstå i denne forbindelse , vil bliv® gjprt til genstand for konsulta-
j tioner i henhold til artikel VIII .                                     k
                                  ARTIKEL TV                            ,
  Bestemmelseslandet forpligter sig til at anvende deai spin hjalp modtagne vare til
  konsum , og at uddele den gratis til nødlidende befolkningsgrupper .
                                 ARTIKEL V , v •      " y"' ---         V> . ,
  De kontraherende parter forpligter sig' til ; at gennemføre denne aftale , således at
  den nationale produktions og den internationale handels formale struktur ikke be
  røres . Med henblik herpå træffer' de dd nødvendige " foranstaltninger for at sikre ,
  at leverancerne i. form af fødevarehjalp ikke erstatter, men supplerer de handels-
  transaktioner , der med rimelighed kunne forventes i mangel af sådanne leverancer .
 ---pagebreak---                                  ARTIKEL VI
 Bestemmelseslandet træffer alle egnede foranstaltninger for at forhindre :
 - genudførsel såvel af den vare , der er modtaget som fødevarehjælp , som af pro
   dukter, der er fremstillet deraf ;
 - handelsmæssig og ikke–handelsmæssig udførsel inden for 6 måneder efter den
    seneste levering såvel af det lokalt fremstillede produkt , som måtte være
   af samme art som det , der er modtaget som fødevarehjælp , som af de produkter,
   der er fremstillet deraf .
                                ARTIKEL VII
 Bestemmelseslandet forpligter sig til at underrette Det europæiske økonomiske
 Fællesskab om gennemførelsesvilkårene for denne aftale . Med henblik herpå med
deler det Kommissionen for De europæiske Fællesskaber følgende :
– straks efter losningen af hver ladning : havne og datoer for skibets ankomst 5 den
   lossede vares art og mængde , samt eventuelle bemærkninger om varens kvalitet ;
   den dato , på hvilken losningen er afsluttet ; hermed forbundne udgifter til
   søtransport og forsikring ;
- hver 3 . måned, indtil de som hjælp modtagne mængder er fuldstændigt opbrugt :
   uddelte mængder , antallet af modtagere og disses tilhørsforhold , uddelingsste-
   der , -måde og -tempo .
                                ARTIKEL VIII
På begæring af en af de kontraherende parter rådfører disse sig med hinanden om
alle spørgsmål vedrørende anvendelsen af denne aftale .
                                ARTIKEL IX
Denne aftale er affattet i to eksemplarer på dansk, engelsk , fransk, italiensk ,
nederlandsk og tysk, hvilke tekster alle har samme gyldighed .
 ---pagebreak---                                                                      BILAQ I
                                     BUTTEROIL
 î , Kvalitet
      A ) Varens egenskaber :
           Koncentrat af mælkefedt , med et indhold af mindst 99t&f° rent fedtstof .
      B) Standardsammen sætning :
           (Analyse på fabrikations- og emballeringstidspunktet ).
          - Indhold af væske og ikke fedtholdige bestanddele : højst 0,2%
          - Fedtstoffer : mindst 99
          - Frie fedtsyrer : højst 0,5$ (udtrykt i oliesyre )
          - Peroxydkoncentration/kg : højst 1 enhed (i milliækvivalenter ozon pr . kg)
          - Smag : ren
          - Lugt : fri for fremmed lugt .
I. Emballage
     a ) Metaldåser å 20 kg - 1 dåse pr . karton                           . ..
    b ) Påskrift på emballagen på fransk :
        " BUTTEROIL - GAVE FRA DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE FÆLLESSKAB TIL
          REPUBLIKKEN" LIBANON                     ,       .           .
         TIL GRATIS UDDELING"                           . < . ' .
I
 ---pagebreak---                                                               BTLAG II
                           Almmdelige bestemmelser
                                 Artikel 1
 Levering har fundet sted, og risikoen overgår fra Det europæiske økonomiske Fæl
 lesskab , herefter benævnt EØF, til bestemmelseslandet i det øjeblik, hvor varen
 ar leveret på det af Kommissionen for De europæiske Fællesskaber angivne udførsels-
 cted , på den plads der udpeges af bestemmelseslandet eller af dets i artikel 2
nævnte befuldmægtigede og på de i dette bilag omhandlede vilkår . Med forbehold af
 artikel "J og B afholdes udgifterne indtil levering har fundet sted af Fællesskabet
 cg derefter af bestemmelseslandet .
                                 Artikel 2
Med henblik på gennemførelsen af bestemmelserne i dette bilag udpeger EØF - even
 tuelt for hvert vareparti – en befuldmægtiget , hvis navn og adresse meddeles bestem-
melseslandet umiddelbart efter udpegningen . Bestemmelseslandet udpeger for hver
 lastshavn en befuldmægtiget , hvis navn og adresse meddeles EØF hurtigst muligt og
 om muligt før udnævnelsen af EØF' s befuldmægtigede .
                                Artikel 3
Forud for proceduren for udpegningen af den i artikel 2 omhandlede befulfmægtigede
for EØF, fastsætter Kommissionen; for De europæiske Fællesskaber og bestemmelseslan-
det i fællesskab den periode , i løbet af hvilken leveringen skal begynde .
                  Det europæiske økonomiske Fællesskabs forpligtelser
                                Artikel 4
Hvis EØF ikke kan. foretage leveringen på den dato og i givet fald i det tempo , der
er fastsat i artikel 6 , afholder EØF alle eventuelle udgifter som herved påføres
bestemmelseslandet , særlig overliggedagspenge , fautfragt og dødfragt .
Størrelsen af overliggedagspengene og de nærmere bestemmelser, der skal fastsættes
herom i kontrakterne mellem bestemmelseslandet og fragtføreren , skal forinden være
aftalt mellem bestemmelseslandet og EØF' s befuldmægtigede .
De øvrige udgifter , jfr . første stykke , godtgøres ikke af EØF, medmindre de er ble
vet betalt af bestemmelseslandet med dettes samtykke .
 ---pagebreak---                                  Artikel 5
 Hvis EØF ikke helt eller delvist kan levere varen på den dato og inden for de
 frister , der er fastsat i artikel 6 , kan EØP' s og bestemmelaeslandets befuld-
 ^^tigede med forbehold af artikel 4 , aftale en ny dato og en ny frist til
 levering af hele varepartiet eller den ikke leverede del heraf .
                         Bestemmelseslandets forpligtelser
                                 Artikel 6
Efter at have optaget forbindelse med EØP skaffer bestemmelseslandet et eller
flere skibe til transport af den samlede varemængde , der er fastsat i aftalens
artikel I. Skibenes størrelse skal svare til last eliavnens normale kapacitet , og
de skal være klar til lastning på. en dato inden for den i artikel 3 nævnte peri
ode .
Bestemmelseslandets befuldmægtigede meddéler EØP denne dato og datoen for påbe
gyndelsen af leveringen , så snart kan kender disse , om muligt 20 dage og under
alle omstændigheder 10 hele dage før datoen for leveringens påbegyndelse .
Han fastsætter sammen med EØP' s befuldmægtigede leveringsrytmen .
                                 Artikel 7                           .
Hvis bestemmelseslandet ikke kan påbegynde lastningen på den .i artikel 6 , første
stykke , fastsatte dato , skal bestemmelseslandets befuldiMB^tigade straks underret
te EØP' s befuldmægtigede herom .                              .  •
I så fald kan en ny dato . for påbegyndelsen af leveringen,.' Ogi givet fald en ny
leveringsrytme straks aftales mellem EØP' s og bestemmelsealaihdets befuldmægtigede .
Omkostningerne i forbindelse med lastningens forsinkelse påhviler bestemmelses-
landet undtagen i tilfælde af foroe majeure . • -            '■ >
Såfremt den i andet stykke omhandlede dato falder sdnere end 30' hele dage efter
den i artikel 6 , første stykke , , fastsatte dato for lastningen, kan i^llesskabet
disponere over varen med forbehold af den i . aftalens artikel . I , fastsatte forplig
telse .
 ---pagebreak---                                  Artikel 8 1
Dersom hele den fastsatte mængde ikke kan lastes på skibet meddeler bestemmel-
 seslandet så hurtigt som muligt og senest 15 hele dage , efter af lastningen
 er afsluttet , om det vil modtage den resterende mængde eller give afkald herpå .
 I det første tilfælde finder artikel 7i andet og tredje stykke , . anvendelse på
restmængden , hvis leveringen heraf endnu ikke har fundet sted .
 I det andet tilfælde anses EØP for at have opfyldt de i aftalens artikel 1 fast
satte forpligtelser over for bestemmelseslandet , og Fællesskabet bærer de udgif
ter der følger af afkaldet .
Under alle omstændigheder anses afkaldet for' definitivt , dersom fristen på 15
hele dage er overskredet , uden at bestemmelseslandet har givet meddelelse .
                                 Artikel 9
Ved varens levering udleverer bestemmelseslandet et overtagelse scertifikat til
Fællesskabets befuldmægtigede med angivelse af lastehavnen og datoen for last
ningen , varens art - og mængde , samt eventuelle bemærkninger om varens kvalitet
og sender en kopi af dette certifikat til Kommissioåen for De europæiske Fælles
skaber .


HENSTILLING TIL RAADETS BESLUTNING OM DE GENSIDIGE FORPLIGTELSER, DER PAAHVILER SAADANNE EKSPORTKREDITFORSIKRINGSINSTITUTTER I MEDLEMSSTATERNE, DER HANDLER PAA STATENS VEGNE ELLER MED DENNES STOETTE, ELLER OFFENTLIGE ORGANER, DER OPTRAEDER I SAADANNE INSTITUTTERS STED, I FORBINDELSE MED FAELLES GARANTIER FOR GENNEMFOERELSEN AF EN EKSPORTFORRETNING, DER OMFATTER EN ELLER FLERE UNDERLEVERANCER FRA EN ELLER FLERE AF DE EUROPAEISKE FAELLESSKABERS STATER