title: Henstilling vedrørende RADET FORORDNING (EØF) om indgåelse af aftalen om handelssamarbejde mellem Det europaeiske økonomiske Faellesskab og folkerepublikken Bangladesh

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (76) 396
Vol. 1976/0119
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER
                                           KOM(76 ) 396 endelig udg.
                                           Bruxelles , den 23 juli 1976 .
                        Henstilling vedrørende
                        RÅDET FORORDNING (EØF)
    om indgåelse af aftalen om handelssamarbejde mellem Det europaeiske
           økonomiske Faellosskab og folkerepublikken Bangladesh
                            ν \ \            \ - iv Λ
     KOM(76 ) 396 endelig udg.
 ---pagebreak---                                     BEGRUKTDKI.SE
 1.    Den 15 . oktober 1974 gav Hadet Kommissionen bemyndigelse til at ind
 lede forhandling-er med Bangladesh om en aftale om handelssamarbejde ; sam
tidig godkendte Rådet en række direktiver til forhandlingerne og disse blev
den 20 . maj 1975 suppleret med et nyt direktiv vedrørende spørgsmålet om
adgangen til naturrigdomme .
2.     De officielle forhandlinger med Bangladesh fandt sted i to afdelinger
den 2 . juli 1975 og d-cn 10 . /li . marts 197° » og der afholdtes i alt fem
møder i det særlige udvalg , der er oprettet i henhold til artikel 113 i
Romtraktaten , med henblik på at orientere Kommissionen om de problemer , der
måtte opstå under forhandlingerne . De to delegationer er nået til enighed
herom , og følgende tekster på engelsk blev foreløbig godkendt den 13 . maj
1976 :
- Aftale orn handelssamarbejde mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab
    og folkerepublikken Bangladesh ;
- Bilag I - Fælleserklæring vedrørende Det blandede Udvalgs funktion ;
- Bilag II - Brevveksling om Fællesskabets bilaterale toldbindinger ;
- Bilag III – Det europæiske økonomiske Fællesskabs erklæring om told-
                 tilpasninger ;
- Bilag IV - Regeringen for folkerepublikken Bangladesh 1       erklæring om
                told.tilpasninger ;
Der gøres i den forbindelse opmærksom på , at det , på det tidspunkt da
Rådet godkendte forhandlingsdirelctiverne , var ventet , at Bangladesh ville
anmode om toldnedsættelser for en række varer , hvis udførsel er af betyd
ning for landet , men direktiverne indeholdt ingen særlige bestemmelser om
sådanne toldnedsættelser . De nu foreslåede toldnedsættelser behandles i
brevvekslingen i bilag II .
3.     De i forslaget til aftalen indeholdte bestemmelser svarer stort set
til bestemmelserne i de med Indian , Sri Lanka og Pakistan indgåede aftaler
orn handelssamarbejde ; de få ændringer der forekommer , er blevet gennemført
enten i erkendelse af de særlige forhold , der præger Bangladesh 1      økonomi ,
 ---pagebreak--- eller for at efterkomme Rådets senere direktiv om naturrigdomme , i'or su.
vidt angår førstnævnte "begrundelse , er der i præamblen indføjet to sæt
ninger , hvori Bangladesh omtales "som et af de mindst udviklede af udvik
lingslandene" og "dets økonomis særlige forhold og behov" erkendes . I ar
tikel 1 er "forholdsmæssig fordel " udeladt som grundlag for udviklingen af
s-amhandelen ( selv om udtrykket er "bevaret i præamblen), og "at øge deres
samhandel " er "blevet tilføjet som mål på linie med forbedringen af balan
cen i deres samhandel . I artikel 4 hedder det , at de særlige foranstalt
ninger der skal træffes for at fremme udviklingen og spredningen af han
 delen skal være "hensigtsmæssige til fremme af udførselsmuligheder " og skal
 "bidrage til at realisere handelsmulighederne i de kontraherende parters
 økonomier". Disse "bestemmelser viser , at Bangladesh på sit nuværende ud-
 viklingsstade med manglende erhvervs spredning ikke blot har behov for gun
 stige ydre vilkår for sin eksport , men også har brug for hjælp til at
 skabe de indre forhold , der gør det muligt at drage fordel af disse vilkår .
 Til den liste over opgaver , som foreslås for Det blandede Udva.lg , gøres
 desuden en tilføjelse , nemlig artikel 10 (-e ), der lyder således :
          "udarbejde og anbefale foranstaltninger , indbefattende støtte til
           træning af ledere og til publicering, markedsinformation og eks-
           pertydelser , til fremme af udviklingen og spredningen i handelen
           mellem de kontraherende parter ."
 Dette angiver tydeligt visse foranstaltninger , som Bangladesh haDer , Fælles
 skabet vil træffe under Det blandede Udvalgs ledelse .
 4.        Forhandlingerne om bilag I blev ført på baggrund af Rådets nye
 direktiv af 20 . maj 1975 » &er lyder således :
          "Kommissionen vil bestræbe si^r på at opnå , at der i aftalen ind
           sættes bestemmelser , som for Fællesskabet sikrer adgang uden for
           skelsbehandling til naturressourcerne i Bangladesh . Det kan som
           led i den blandede Kommissions beføjelser pålægges den at onder-
           søge samt finde veje og midler til et samarbejde om naturres- -
           sourcer mellem Fællesskabet og Bangladesh".
 ---pagebreak---  Under forhandlingerne understregede Bangladesh' delegation , at dets re
 gering ikke kunne acceptere en "bestemmelse om adgangen til naturrigdomme ,
 der ved en umiddelbar betragtning ikke behandlede de to kontraherende par
 ter ens » Ked udgangspunkt, i andet punktum i direktivet forhandlede Kom
 missionen derfor om følgende tilføjelse til den tidligere udgave af bilag I :
            " 4 . Under forudsætning af de kontraherende parters enighed ved
   '              fastlæggelsen af Det blandede Udvalgs dagsorden , kan denne
                  indbefatte samarbejde på gensidige tilfredsstillende betin
                  gelser i udviklingen og udnyttelsen af naturrigdomme og inden
                  for andre områder , der kan betragtes som værende af særlig
                  vigtighed for Bangladesh'   handelsmuligheder . "
Selv om dette stk . er udformet på en såd.an måde , at det i lige høj grad
omhandler begge kontraherende partér , vil det i praksis (hvilket accepte
redes af forhandlerne fra Bangladesh ) udelukkende finde anvendelse på
spørgsmål , der måtte opstå i forbindelse med Bangladesh' naturrigdomme .
Den afsluttende bemærkning , der omhandler " andre områder , der kan betraf,-tes
som værende af særlig vigtighed for Bangladesh' handelsmuligheder " skal
forstås på baggrund af artikel 5 , &er tillader økonomisk samarbejde som
supplement til vareudvekslingen .
5-          Det indledende afsnit i Fællesskabets brev i bilag II udtrykker
klarere end det tilsvarende afsnit i aftalerne med Indien og Sri Lanka , at
den givne toldnedsættelse er en bilateral binding af bestående autonome
toldsatser til fordel for Bangladesh . Af de ni produkter , der er optaget
på listen i bilaget , har et , nemlig fisken hi Isa tidligere stået i en under
position , som autonomt er fri i FTT ; tre produkter ( te i pakninger mindre end
3 kg; te i anden emballage , samt læder af indiske kvæghuder mindre end 4 , 5 kg
er allerede bundet i aftalerne med Indien og Sri Lanka , og fem produkter er
ikke-færdigbehaxidlet læder ( læder af indiske kvæghuder på fra 4,5 "til 8 kg;
kvæghuder , kun chromgarvede i våd tilstand (wet-blue ) samt fåre- og gede
skind og andre skind , kun garvede ), som fabrikanterne i Fællesskabet ind
fører som råvarer og for hvilke tolden i de SEneste år har været suspenderet .
 ---pagebreak---                                     - 4 -
6. .       Bilag III og IV adskiller sig kun fra de tilsvarende bilag i af
talerne rned Indien og Sri Lanka ved , at Fællesskabet i bilag III særskilt
tager den i bilag 1'V indeholdte erklæring om , at Bangladesh vil forelægge
Fællesskabet den liste over varer , for hvilke der anmodes om toldnedsæt - .
teiser , til efterretning . Denne ændring er indført for at skabe ligevægt
mellem de to bilag .
7.         Kommissionen anser bestemmelserne i selve den foreslåede aftale
samt i bilag I , III og IV til aftalen for at være i overensstemmelse med
de af Rådet meddelte direktiver , og anser det for hensigtsmæssigt at give
Bangladesh de i bilag II indeholdte bilaterale toldbindinger , som ikke er
behandlet i et særligt direktiv. Kommissionen henstiller derfor , at Rådet
- godkender de i bilag II indeholdte toldnedsættelser ;
- godkender forslaget til aftalen om handelssamarbejde med folkerepublikken
   Bangladesh , herunder de fire bilag til aftalen -i vedføjede udformning og
- indleder procedurerne for undertegnelse og indgåelse af denne aftale .
8.         For så vidt angår indgåelse og gennemførelse af aftalen forelæg
ger Kommissionen hermed for Rådet
- en henstilling om Rådets forordning (EØF) om indgåelse af aftalen om han-
   delssamarbejde med folkerepublikken Bangladesh .
 ---pagebreak---                                     - 5 -
                        RÅDETS FORORDNING ( EØF) Nr .
                             af
     om indgåelse af aftalen om handel ssamar/be jde mellem Det europæiske
            økonomiske Fællesskab og folkerepublikken Bangladesh
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske
Fællesskab , særlig artikel 113 og 114 ?
under henvisning til henstilling fra Kornmissionen , og
ud fra følgende betragtning :
Den aftale oin handelssamarbejde , hvorom der er blevet forhandlet mellem
Fællesskabet og folkerepublikken Bangladesh bør indgås -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING :
                           "     Artikel 1
Den aftale om handelssamarbejde mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab
og folkerepublikken Bangladesh , hvis tekst er bilagt denne forordning , ind
gås på Fællesskabets vegne .
                                 Artikel 2
Formanden for Rådet meddeler , i henhold til artikel 15 i aftalen , den anden
kontraherende part , at de procedurer , der er nødvendige til denne aftales .
ikrafttræden er gennemførte for så vidt angår Fællesskabet .
                                 Artikel 3
Fællésskabet repræsenteres i Det blandede Udvalg , der er nedsax x mediør
af artikel 8 i aftalen , af Kommissionen for De europæiske Fællesskaber ,
bistået af repræsentanter for medlemsstaterne .
                                 Artikel 4
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i
De Europæiske Fællesskabers Tidende .
 ---pagebreak--- Denne forordning er "bindende i alle enkeltheder oP; gælder umiddelbart
hver medlemsstat .
Udfærdiget i Bruxelles , aen
                                                      På Rådets vegne
                                                         ITormaxid
 ---pagebreak---                                   ΛΡΤΛΜί
om handelssamarbejde mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og
                      folkerepublikken Bangladesh
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
på den' ene side ,
REGERINGEN FOR FOLKEREPUBLIKKEN BANGLADESH
på den anden side ,
SOK HENVISER til det venskabelige forhold og de historiske bånd mellem Det
europæiske økonomiske Fællesskabs medlemsstater og Bangladesh og til deres
gensidige ønske om at befæste og udvide deres handelsmæssige og økonomiske
forbindelser ,
SOM LADER SIG LEDE af beslutningen om at styrke , uddybe og udvide deres
handelsmæssige og økonomiske forbindelser på grundlag af forholdsmæssig
fordel og gensidig gavn ,
SOM ANSER Bangladesh som et af de mindst udviklede af udviklingslandene ,
SOM ERKENDER Bangladesh's økonomis særlige forhold og behov ,
SOM BEKRÆFTER deres fælles ønske om at bidrage til en ny fase inden for
internationalt økonomisk samarbejde og lette udviklingen af deres respektive
menneskelige og materielle ressourcer på grundlag af frihed , lighed og ret
færdighed ,
SOM BETRAGTER moderne handelspolitik som et vigtigt middel til fremme af
internationalt økonomisk samarbejde ,
HM BESLUTTET at indgå en aftale om handelssamarbejde og har med henblik
herpå som befuldmægtigede udpeget :
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER :
REGERINGEN FOR FOLKEREPUBLIKKEN BANGLADESH :
SOM , efter at have udvekslet deres fuldmagter , der er fundet i god og be
hørig form ,
ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE BESTEMMELSER :
 ---pagebreak---                                    - 8 -
                                Artikel 1
De kontraherende parter er besluttede pa at udvikle deres samhandel på
"basis af gensidig udbytte med henblik på at bidrage til deres økonomiske
og sociale fremskridt , til fremme af balancen i deres samhandel og
til en forøgelse af denne samhandel        til så højt et niveau som muligt .
                                Artikel 2
De kontraherende parter indrømmer i deres handelssamkvem hinanden mestbe
gunstigelse i overensstemmelse med bestemmelserne i Den almindelige Over
 enskomst om Told og Udenrigshandel .
                                Artikel 3
Hver kontraherende part skal inarømme den anden den højeste grad af libera
 lisering af indførsel og udførsel , som den anvender , over for tredjelande i
almindelighed , og skal bestræbe sig på at indrømme de størst mulige let
telser af interesse til den anden part , forenelige med dens politik og for
pligtelser .
                                Artikel A
De kontraherende parter forpligter sig til mest muligt at fremme udviklin
gen og spredningen af deres handelssamkvem . De træffer alle nødvendige for
anstaltninger for at opnå disse resultater , herunder sårlige foranstalt
ninger , der er hensigtsmæssige til fremme af udførselsmuligheder , som vil
bidrage til at realisere handelsmulighederne i deres økonomier .
 ---pagebreak---                                   Artikel 5
De kontraherende parter vil udvikle deres økonomiske samarbejde     som
supplement til vareudvekslingen på områder , der har gensidig interesse ,
og under hensyn til udviklingen i deres økonomiske politik .
                                  Artikel 6
J?'or at give støtte til en praktisk virkning af artiklerne 4 og 5 er de
kontraherende parter enige om at fremme forbindelserne og samarbejdet
mellem deres økonomiske organisationer og støtte institutioner , der er
blevet eller måtte blive oprettet med henblik herpå .
                                  Art ixe 1 7
De kontraherende parter bestræber sig for at fremme deres samarbejde i
handelsmæssige og hermed forbundne økonomiske anliggender i tredjelande ,
hvor dette vil være i deres gensidige interesse .
                                  Artikel o
1 . Der nedsættes et blandet udvalg bestående af repræsentanter for Pælles
     skabet og for folkerepublikken Bangladesh . Det træder sammen én gang
     om året . Der kan indkaldes til ekstraordinære møder efter fælles aftal
     og på begæring af en af de kontraherende parter .
2 . Det blandede Udvalg fastsætter selv sin forretningsorden og sit arbejd
     program .
3 . Det blandede Udvalg kan nedsætte særlige underudvalg til at bistå sig
     ved gennemførelsen af dets opgaver .
 ---pagebreak---                                     - 10 -
                                 Artikel 9
Det blandede Udvalg skal sikre denne aftales korrekte virkemåde . Det skal
især udarbejde og foreslå praktiske foranstaltninger til at nå målene om
udvikling og spredning i handelem mellem de kontraherende pa,rter og skal
undersøge alle vanskeligheder , der synes at kunne hindre disse rr.ål .
                                 Artikel 10
Det blandede Udvalg skal endvidere1:
a) undersøge og udarbejde midler til at nedbryde handelsbarrierer , særlig
    de eksisterende ikke-toldrnæssige og toldlignende skranker inden for de
    forskellige handelssektorer , idet der tages hensyn til det arbejde , som
    på dette område er gjort af berørte internationale organisat i oner ;
b ) bestræbe sig på at fremme udviklingen af det økonomiske og handels
    mæssige samarbejde mellem de kontraherende parter og deres økonomiske
    organisationer med henblik pa at lette udviklingen og spredningen i
    deres samhandel ;
c ) undersøge og anbefale metoder og midler til en progressiv tilpasning af
    de kontraherende parters handelsmønster og markedsstruktur for at
    fremme udviklingen af deres handelsmæssige og økonomiske forbindelser
    i overensstemmelse med såvel deres komplementære muligheder , som de kon
    traherende parters langfristede økonomiske mål og herigennem rette skæv
    heder og misforhold .
d ) lette udveksling af oplysninger og fremme optagelse af forbindelser om
    alle emner , vedrørende samarbejdsmuligheder på det økonomiske område
    mellem de kontraherende parter til gensidig fordel,' og vedrørende til
    vejebringelse af gunstige vilkår for et sådant samarbejde .
e ) udarbejde og anbefale foranstaltninger , indbefattende støtte til træning
    af ledere og til publicering , markedsinformation og ekspertydelser , til
    fremme af udviklingen og spredningen i handelem mellem de kontraherende
    parter .
 ---pagebreak---                                 Artikel 11
Det Mandede Udvalg har også til opgave at sikre , at aftaler , pa særlige
 områder mellem de kontraherende parter , virker "bedst muligt , og med hen
blik herpå udfører det de opgaver , der pålægges de blandede organer der
bliver eller er blevet oprettet ved sådanne aftaler .
                                Artikel 12
Bestemmelserne i denne aftale træder i stedet for bestemmelser i aftaler
indgået mellem Fællesskabets medlemsstater og folkerepublikken Bangladesh
i det omfang disse sidste er uforenelige eller identiske med denne aftale .
                                Artikel 13
Derrne aftale finder anvendelse i de omrader , hvor traktaten om oprettelse
af Det europæiske økonomiske Fællesskab finder anvendelse , på de i nævnte
traktater opstillede betingelser , samt i folkerepublikken Bangladesh'
territorium .
                                Artikel 14
Bilagene udgør   integrerende dele af denne aftale .
 ---pagebreak---                                     - 12 -
                                 Artikel lb
1 . Denne aftale træder i kraft på den første dag i den måned , der følger
    efter den dato , hvor de kontraherende parter , underretter hinanden om op
    fyldelse af de hertil nødvendige procedurer .
2 . Denne aftale indgås for et tidsrum af fem år og forlænges for et år ad
    gangen , såfremt ingen af de kontraherende parter opsiger den seks
    måneder, før den udløber .
3. De kontraherende parter kan dog til enhver tid ændre denne aftale for at
    tage hensyn til nye situationer på det økonomiske område og til udvik
     lingen af "begge parters økonomiske politik.
                                  Artikel 1b
 Denne aftale er udfardiget i to eksemplarer på hengali , dansk , engels*,
 fransk , italiensk , nederlandsk og tysk , hvilke tekster alle har samme
 gyldighed .
 ---pagebreak---                                                         BILAO I
      Fælleserklæring vedrørende Det "blandede Udvalgs funktion
De kontraherende parters repræsentanter i Det blandede Udvalg sender de
henstillinger , hvorom der er enighed , til deres respektive myndigheder
til en så hurtig og effektiv overvejelse og behandling som muligt . I
tilfælde , hvor Det blandede Udvalg ikke er i stand til at udarbejde en
henstilling vedrørende en sag , der af en af de kontraherende parter be
tragtes som hastende eller vigtig , forelægger den de to siders syns
punkter for de nævnte myndigheder til yderligere overvejelse .
Ved udarbejdelse af forslag og henstillinger skal Det blandede Udvalg "
tage passende hensyn til Bangladesh' udviklingsplaner og til Pælles-
skabets politik på det økonomiske , industrielle , sociale , miljømæssige
og videnskabelige område såvel som til det økonomiske udviklingsniveau
hos de kontraherende ps.rter .
Det blandede Udvalg bør , med henblik på at fremme handelen med varer af
interesse for Bangladesh , undersøge mulighederne for og foretage hen
stillinger om en effektiv udnyttelse af alle de midler , som står til
rådighed udover mestbegunstigelsesklausulen og generelle præferencer .
Under forudsætning af de kontraherende parters enighed ved fastlæggelsen
af Det blandede Udvalgs dagsorden , kan denne indbefatte samarbejde på
gensidige tilfredsstillende betingelser i udviklingen og udnyttelsen af
naturrigdomme og indenfor andre områder , der kan betragtes som værende
af særlig vigtighed for Bangladesh 1 handelsmuligheder .
 ---pagebreak---                                            - 14 -
                                                                   BÏLAO II
 Deres excellence ,
 Under de forhandlinger , der i dag har fort til indgåelse af aftalen om
 handelssamarbejdet mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og folke
 republikken Bangladesh , erklærede Fællesskabet sig rede til at binde bi
 lateralt de toldtariffer , som allerede anvendes autonomt på nedennævnte
 varer , der er af særlig interesse for Bangladesh . .Disse indrømmelser vil
 forblive gyldige indtil de med begge kontraherende parters billigelse be
 kræftes eller ændres ved Den almindelige overenskomst om Told og Udenrigs
 handel .
                                  Liste over de pågældende varer
Pos . x den                                                                 Foreslaet
   fælles                                  Varebeskrivelse                   binding
 toldtarif                                                                    i %
 03.01       Fislc , fersk ( levende eller død ), kølet eller frosset :
             A. Ferskvandsfisk :
                  ex IV . Andre varer
                            - Hi Isa spp .                                    fri
 09.02       Te :
             A. I pakninger af nettovægt 3 kg og derunder                       5
             B. Andre varer                                                   fri
 41.02       Læder af kvæghuder (herunder bøffellæder ) og læder
             af hestehuder (undtagen varer , der henhører under
             pos . 41.06 , 41.07 og 41.08 ):
             A. Af indiske kvæghuder ("kips "), også uden hoved
                  og ben , af nettovægt 4,5 kg og derunder pr . stk . ,
                  vegetabilsk garvet , også videre behandlet , men
                  ikke umiddelbart anvendeligt til fremstilling af
                  lædervarer                                                   fri
             ex B. Andre varer :
                     - Læder af indiske kvæghuder , ' he le , også uden
                          hoved og ben , af nettovægt 4,5 kg og der
                           over op til 8 kg pr . stk ., vegetabilsk
                           garvet , også videre behandlet , men ikke
                          umiddelbart anvendeligt til fremstilling af
                         ■ lædervarer                                          fri
                     -    Kvæghuder
                          nvii.^uuu^i ,• chromgarvet i fugtig stand
                           ( wet blue )                                        fri
                                                                            ./...
 ---pagebreak--- 41.03       Læder af fåre- o# lammeskind (undtagen varer , der
            henhører linder pos . 41 . 06 , 41.07 og 41.08 ):
            B. Andre varer :
               I. Kun garvet                                             fri
41.04       Læder af gede- og gedekidslcind (undtagen varer ,
            der henhører under pos . 41.06 , 41.07 og 41.06 ):
            B. Andre varer :
               I. Kun garvet                                             fri
4I.O5       Læder af andre dyrehuder og dyreskind (undtagen
            varer , der henhører under pos . 41.06 , 41.07 og
            41.08 ):
            B. Andre varer :
               I. Kun garvet                                             fri
Vi ville være taknemmelige , såfremt De ville "bekræfte regeringen for folke
republikken Bangladesh 1   indforståelse med indholdet af dette "brev .
Modtag , Deres excellence , forsikringen om vor mest udmærkede højagtelse .
                                                        For Rådet for
                                                De europæiske Fællesskaber
Cnef for Bangladesh'    delegation
 ---pagebreak---                                            - 16 -
 ilr
 Jeg har den ære at "bekræfte modtagelsen af Deres sålydende "brev af dags
 dato :
       "Under de forhandlinger , der i dag har ført til indgåelse af aftalen
         om handelssamarbejdet mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og
        folkerepublikken Bangladesh , erklærede Fællesskabet sig rede til at
        "binde bilateralt de toldtariffei", som allerede anvendes autonomt på
        nedennævnte varer , der er af særlig interesse for Bangladesh . Disse
        indrømmelser vil forblive gyldige indtil de med begge kontraherende
        parters billigelse bekræftes eller ændres ved Den almindelige over
        enskomst om Told og Udenrigshondel .
                                  Liste over de pågældende varer
Pos . i deri                                                                   Foreslået
     fælles                             Varebeskrivelse                         binding
 toldtarif                                                                       i ja
 03.01         Fisk , fersk ( levende eller død ), kølet eller frosset :
               A. Ferskvandsfisk :
                    ex IV . Andre varer
                            - iiilsa spp .                                       fri
 09.02         Te :
               A. I pakninger af nettovægt 3 kg og derunder                        5
               B. /mare varer                                                    fri
 41.02         Læder af kvæghuder (herunder bøffellæder ) og læder
               af hestehudcr (undtagen varer , der henhører under
               pos . 41.06 , 41.07 og 41.03 ):
               A. Af indiske kvæghuder ("kips"), også uden hoved
                    og ben , af nettovægi; 4»5 kg og derunder pr . stk . ,
                    vegetabilsk garvet ," også videre behandlet , men
                    ikke umiddelbart anvendeligt til fremstilling af
                    lædervarer      _                                            fri
               ex B. Andre varer :
                       - Læder af indiske kvæghuder , hole , også uden
                           hoved og ben , af nettovægt 4»5 kg og der
                           over op til 8 kg pr . stk ., vegetabilsk
                           garvet , også videre behandlet , men ikke
                           umiddelbart anvendelig-t til fremstilling af
                           lædervarer                                            fri
                       - Kvæghuder , chromgarvet i fugtig stand
                           (wet blue )                                           fri
                                                                           • • •/• • •
 ---pagebreak---                                          - 17-
 41.03        Læder af fåre - og lammeskind (undtagen varer , der
              henhører under pos . 41.06 , 41.07 og 41.08 ):
              B. André va.rer
                 x . Kun garvet                                               fri
41.04         Læder af gede- og gedekidskind (undtagen var or ,
              der henhører under pos . 41.06 , 41.07 og 41.08 ):
              B. Andre varer :
                 I . Kian garvet                                              fri
41.05       - Læder af andre dyrehuder og dyreskind (undtagen
              varer , der henhører under pos . 41*06 , 41.07 og
              41.08 ): .
              B. Andre varer :
                 I. Kun garvet                                                fri
      Vi ville være taknemmelige , såfremt De ville bekræfte regeringen for
      folkerepublikken Bangladesh' . indforståelse med indholdet af dette
      brev . "
Jeg har den ære at bekræfte regeringen for folkerepublikken Bangladesh'
indforståelse med indholdet af Deres brev .
Modtag , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse .
                                                         ffor regeringen for
                                                     folkerepublikken Bangladesh
Iir .
Choi for De europæiske l,næ 1 1 e s skab e r s delegation
 ---pagebreak---                                      - 18 -
                                                             ιιτϊ,λπ τχι
              Dc"t europæiske økonomiske Fællesskabs erklæring
                            om toldtilpasninger
1 . Den 1 . juli 1971 satte Fællesskabet autonomt det generelle præference-
    system i kraft i overensstemmelse med resolution nr . 21 ( il ), vedtaget
    på De forenede Nationers anden Udenrigshandels- og Udviklingskonference ,
    afholdt i 1968 . Inden for rammerne af Fællesskabets bestræbelser på at
    forbedre dette system , er det parat til at tage hensyn til folkere
    publikken Bangladesh'    interesse i en udvidelse og styrkelse af dennes
    handelsforbindelser med Fællesskabet .
2 . Fællesskabet er også rede til i Det blandede Udvalg at undersøge mulig
    hederne for yderligere tilpasning af told for at fremme udviklingen af
    handelen med Bangladesh .
3 . Fællesskabet noterer sig , at i denne forbindelse kan folkerepublikken
    Bangladesh , til bedømmelse i Det blandede Udvalg , underrette det orn
    rækken af varer, for hvilke toldindrømmelser er ønsket .
4 . Fællesskabet tager til efterretning , at folkerepublikken Bangladesh
    ligeledes under hensyntagen til Bangladesh'    udviklingsbehov, vil være
    rede til at gennemgå i Det blandede Udvalg Fællesskabets eventuelle
    forslag vedrørende forhold , der angår told i folkerepublikken Bangladesh
    med henblik på udviklingen af handelem mellem de kontraherende parter .
 ---pagebreak---                                      - 19 -
                                                           BILAG IV
              Regeringen for folkerepublikken Bangladesh'  erklæring
                                oin toldtilpasmnger
1 . Folkerepublikken Bangladesh tager til efterretning , at Fællesskabet
    er rede til , inden for rammerne af dets bestræbelser på at forbedre
    det generelle præferencesystem , at tage hensyn til folkerepublikken
    Bangladesh'   interesse i en udvidelse og styrkelse af dens handels
    forbindelser med Fællesskabet . I denne forbindelse vil folkerepublikken
    Bangladesh over for Fællesskabet udpege de områder , inden for hvilke
    Fællesskabets generelle præference system kan blive forbedret , især under
    hensyn til bestemmelserne i Den fælles Hensigtserklæring .
2 . Folkerepublikken Bangladesh tager endvidere til efterretning , at Fælles
    skabet ligeledes er rede til i Det blandede Udvalg at undersøge mulig
    hederne for yderligere tilpasning af told for at fremme udviklingen af
    handelen med Bangladesh .
3 . I denne forbindelse vil folkerepublikken Bangladesh underrette Fælles
    skabet om rækken af varer , for hvilke der ønskes toldmæssige indrømmel
    ser , med henblik på en gennemgang i Det blandede Udvalg.
4 . Folkerepublikken Bangladesh vil ligeledes være rede til i Det blandede
    Udvalg under hensyntagen til Bangladesh' udviklingsbehov at gennemgå
    Fællesskabets eventuelle forslag vedrørende forhold , der angår told i
    folkerepublikken Bangladesh med henblik på udviklingen af handelen
    mellem de kontraherende parter .


Avis juridique important

|

32003H0878

Rådets henstilling af 2. december 2003 om kræftscreening

EU-Tidende nr. L 327 af 16/12/2003 s. 0034 - 0038

Rådets henstillingaf 2. december 2003om kræftscreening(2003/878/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 152, stk. 4, andet afsnit,som henviser til forslag fra Kommissionen,som henviser til forslag fra Europa-Parlamentet, ogsom tager følgende i betragtning:(1) Fællesskabets indsats skal ifølge traktatens artikel 152 være et supplement til de nationale politikker, skal være rettet mod at forbedre folkesundheden og forebygge sygdomme hos mennesker samt imødegå forhold, der kan indebære risiko for menneskers sundhed. En sådan indsats skal omfatte bekæmpelse af de største trusler mod sundheden ved at fremme forskning i deres årsager, spredning og forebyggelse samt sundhedsoplysning og -uddannelse. Fællesskabets indsats på folkesundhedsområdet skal fuldt ud respektere medlemsstaternes ansvar for organisation og levering af sundhedstjenesteydelser og medicinsk behandling.(2) Der bør i overensstemmelse med national lov og nationalt og regionalt ansvar for organisation og levering af sundhedstjenesteydelser og medicinsk behandling ske en videreudvikling af kræftscreeningsprogrammerne.(3) Kræft er en alvorlig sygdom og en hyppig dødsårsag i hele Europa, også i de fremtidige medlemsstater. Der anslås at have været 1580096 nye kræfttilfælde, eksklusive ikke-melanom hudkræft, i EU i 1998. Heraf var 1,4 % livmoderhalskræft, 13 % brystkræft, 14 % tyktarms- og endetarmskræft og 9 % prostatakræft. Livmoderhalskræft og brystkræft udgjorde hhv. 3 % og 29 % af nye kræfttilfælde hos kvinder, og prostatakræft udgjorde 17 % af nye kræfttilfælde hos mænd.(4) WHO og Europarådet offentliggjorde i henholdsvis 1968 og 1994 principper for screening som middel til forebyggelse af kroniske ikke-overførbare sygdomme. Disse to dokumenter udgør sammen med nuværende bedste praksis på de enkelte kræftscreeningsområder grund-laget for de nuværende anbefalinger.(5) Disse anbefalinger bygger endvidere på de anbefalinger vedrørende kræftscreening i Den Europæiske Union, der er udarbejdet af Det Rådgivende Udvalg vedrørende Kræftforebyggelse, og på de erfaringer, der er gjort i forbindelse med de forskellige aktioner, der har modtaget støtte gennem programmet "Europæisk Indsats mod Kræft", hvor samarbejdet på europæisk plan f.eks. har bidraget til, at kræftscreeningsprogrammer af høj kvalitet har resulteret i effektive europæiske retningslinjer for bedste praksis og beskyttelse af befolkningen mod screening af dårlig kvalitet.(6) En række vigtige faktorer skal evalueres, inden der træffes afgørelse om en folkeundersøgelse, bl.a. screeningsfrekvens og -interval samt andre nationale eller regionale epidemiologiske særegenheder.(7) Screening gør det muligt at påvise kræft i de første stadier, hvor den er invasiv, eller muligvis endog før den bliver invasiv. Nogle læsioner kan da behandles med større effekt, og patienterne kan forvente at blive helbredt. Hovedindikatoren for screeningens virkning er et fald i sygdoms-specifik dødelighed. Da der i tilfælde af livmoderhalskræft påvises forstadier til kræft, kan en nedgang i hyppigheden af livmoderhalskræft betragtes som en yderst nyttig indikator.(8) Det er gennem randomiserede forsøg påvist, at screening for brystkræft, tyktarmskræft og endetarmskræft har effekt, og gennem observationsundersøgelser, at screening for livmoderhalskræft også har det.(9) Screening er imidlertid en undersøgelse af personer for sygdomme, på hvilke der endnu ikke er blevet konstateret symptomer. Ud over den positive virkning på den sygdomsspecifikke dødelighed kan screening også have negative virkninger for den screenede del af befolkningen. Udbydere af sundhedsydelser bør være opmærksomme på alle potentielle fordele og ulemper ved screening for en given kræftform, før der iværksættes nye folkekræftscreeningsprogrammer. Det er endvidere med den oplyste befolkning, vi har i dag, nødvendigt at fremlægge disse fordele og ulemper på en sådan måde, at den enkelte borger selv kan træffe en kvalificeret beslutning om at deltage i screeningsprogrammerne eller ej.(10) De etiske, juridiske, sociale, lægelige, organisatoriske og økonomiske aspekter må overvejes, før det besluttes, om et kræftscreeningsprogram skal iværksættes.(11) Der skal tages behørigt hensyn til specifikke behov hos personer, der af særlige årsager (f.eks. biologiske, genetiske, livsstils- og miljømæssige og herunder også erhvervsbetingede årsager) har større risiko for at få kræft.(12) Et screeningsprogram fremmer folkesundheden og er omkostningseffektivt, hvis det gennemføres systematisk og omfatter hele målgruppen, og retningslinjerne for bedste praksis følges.(13) Kræftscreenings omkostningseffektivitet afhænger af flere faktorer som f.eks. epidemiologi samt organisation og levering af ydelser i sundhedstjenesten.(14) Systematisk gennemførelse kræver en ordning med et indkaldelses- og genindkaldelsessystem, kvalitetssikring på alle niveauer samt effektive og adækvate diagnosticerings-, behandlings- og efterbehandlingstilbud efter evidensbaserede retningslinjer.(15) Det er, for at kunne gennemføre organiserede screeningsprogrammer, nødvendigt at have centraliserede datasystemer, herunder en elektronisk liste over alle personkategorier, der udgør et bestemt screeningsprograms målgruppe, samt data vedrørende alle screeningsprøver, vurderinger og endelige diagnoser.(16) Alle procedurer for indsamling, lagring, overførsel og analyse af data i de relevante medicinske registre skal være i fuld overensstemmelse med det beskyttelsesniveau, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger(1) og i fuld overensstemmelse med medlemsstaternes relevante bestemmelser om forvaltning og behandling af sundhedsoplysninger i henhold til direktivets artikel 8.(17) Screening af høj kvalitet indebærer også videnskabelig analyse af screeningsprocessen og -resultaterne samt hurtig formidling af disse resultater til befolkningen og screenings-udbyderne.(18) Analysen lettes, hvis screeningsdatabasen kan kobles op på kræftregistre og dødelighedsdatabaser.(19) En forudsætning for screening af høj kvalitet er, at personalet får en hensigtsmæssig uddannelse.(20) Der er udarbejdet særlige resultatindikatorer for kræftscreeningsprøver. Disse kontrolleres regelmæssigt.(21) Der bør være de nødvendige menneskelige og økonomiske ressourcer til rådighed for at sikre en god organisation samt kvalitetskontrol i alle medlemsstaterne.(22) Der bør gøres en indsats for at sikre lige adgang til screening, idet der tages behørigt hensyn til et eventuelt behov for at målrette indsatsen mod særlige socioøkonomiske grupper.(23) Det er en absolut etisk, juridisk og social betingelse, at fuldt informerede, symptomfrie personer kun bør have tilbud om kræftscreening, hvis det er påvist, at screening sænker den sygdomsspecifikke dødelighed, hvis fordele og ulemper er velkendte, og hvis screeningens omkostningseffektivitet er acceptabel.(24) De screeningsmetoder, der for øjeblikket opfylder disse strenge krav, er opført på listen i bilaget.(25) Der er ingen videnskabelig begrundelse for gennem et organiseret folkeundersøgelsesprogram at tilbyde symptomfrie mennesker andre screeningsprøver end de på listen i bilaget anførte, før disse i randomiserede kontrollerede forsøg har vist sig især at sænke den sygdoms-specifikke dødelighed.(26) De i bilaget anførte screeningsprøver kan kun tilbydes som folkeundersøgelser i organiserede programmer med kvalitetssikring på alle niveauer, hvis der forefindes adækvat information om fordele og ulemper, de nødvendige ressourcer til screening, opfølgning med supplerende diagnostiske procedurer, og, om nødvendigt, behandling af personer med en positiv screeningsprøve.(27) Det bør alvorligt overvejes at indføre de i bilaget anbefalede screeningsprøver, hvis virkning er påvist, idet en sådan beslutning bør baseres på tilgængelig faglig ekspertise og prioriteringen af ressourcerne i sundhedssektoren i den enkelte medlemsstat.(28) Når der er belæg for, at en ny screeningsprøve er effektiv, kan man eventuelt evaluere modificerede prøvemetoder ved hjælp af andre epidemiologisk validerede surrogateffektmål, hvis disses prognoseværdi er påvist.(29) Screeningsmetoder er under stadig udvikling. Der bør derfor sideløbende med anvendelsen af anbefalede screeningsmetoder foretages vurderinger af kvaliteten, anvendeligheden og omkostningseffektiviteten af nye metoder, hvis tilgængelige epidemiologiske data taler herfor. Det igangværende arbejde kan nemlig resultere i nye metoder, der i sidste ende vil kunne erstatte eller supplere screeningsprøverne i bilaget eller finde anvendelse på andre kræfttyper,HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:1. med hensyn til iværksættelse af kræftscreeningsprogrammera) at de tilbyder dokumenteret kræftscreening efter en systematisk folkeundersøgelsesmetode med kvalitetssikring på alle relevante niveauer. De prøver, der er opført på listen i bilaget, bør overvejes i denne forbindelseb) at de gennemfører screeningsprogrammer i overensstemmelse med de europæiske retningslinjer for bedste praksis, når sådanne findes, og på nationalt samt, hvis det er relevant, på regionalt plan fremmer videreudvikling af bedste praksis inden for kræftscreeningsprogrammer af høj kvalitetc) at de sikrer, at deltagerne i screeningsprogrammer er orienteret fyldestgørende om fordele og ulemperd) at de sikrer, at der til personer med positive screeningsprøver sørges for supplerende diagnostiske procedurer, behandling, psykologisk støtte og efterbehandling efter evidensbaserede retningslinjere) at de stiller menneskelige og økonomiske ressourcer til rådighed for at sikre en hensigtsmæssig organisation og kvalitetskontrolf) at de evaluerer og træffer beslutning om gennemførelse af et kræftscreeningsprogram på nationalt eller regionalt plan under hensyn til sygdomsbyrden og sundhedssektorens ressourcer og kræftscreenings følgevirkninger og omkostninger samt erfaringer fra videnskabelige afprøvninger og pilotprojekterg) at de etablerer et systematisk indkaldelses- og genindkaldelsessystem og kvalitetssikring på alle relevante niveauer samt effektive og adækvate diagnosticerings-, behandlings- og efterbehandlingstilbud efter evidensbaserede retningslinjerh) at de sikrer, at der tages behørigt hensyn til databeskyttelseslovgivningen, navnlig for så vidt angår dennes anvendelse på personlige sundhedsoplysninger, inden kræftscreeningsprogrammer gennemføres,2. med hensyn til registrering og forvaltning af screeningsdataa) at de stiller sådanne centraliserede datasystemer til rådighed, som er nødvendige til gennemførelse af organiserede screeningsprogrammerb) at de på hensigtsmæssig vis sikrer, at alle personer i screeningsprogrammets målgruppe gennem et indkaldelses- og genindkaldelsessystem opfordres til at deltage i programmetc) at de indsamler, forvalter og evaluerer data om alle screeningsprøver, vurderinger og endelige diagnoserd) at de indsamler, forvalter og evaluerer data i fuld overensstemmelse med relevant lovgivning om beskyttelse af personoplysninger,3. med hensyn til tilsyna) at de regelmæssigt fører tilsyn med den organiserede screenings forløb og resultater og hurtigt underretter offentligheden og det personale, der foretager screeningen, heromb) at de overholder de normer, der er fastsat af Det Europæiske Netværk af Kræftregistre, idet screeningsdatabaserne oprettes og vedligeholdes i fuld overensstemmelse med relevant lovgivning om beskyttelse af personoplysningerc) at de med passende mellemrum fører tilsyn med screeningsprogrammerne4. med hensyn til uddannelseat de sørger for, at personalet på alle niveauer får en adækvat uddannelse, så det sikres, at det er i stand til foretage screening af høj kvalitet,5. med hensyn til fremmødea) at de tilstræber en høj fremmødegrad baseret på fuldt informeret samtykke, når der tilbydes organiseret screeningb) at de gør en indsats for at sikre lige adgang til screening, idet der tages behørigt hensyn til et eventuelt behov for at målrette indsatsen mod særlige socioøkonomiske grupper,6. med hensyn til indførelse af nyskabende screeningsprøver, der tager højde for internationale forskningsresultatera) at de først indfører nye kræftscreeningsprøver som rutineprocedurer i sundhedssektoren, når de er blevet evalueret i randomiserede kontrollerede forsøgb) at de ud over forsøgene med screeningsspecifikke parametre og dødelighed gennemfører forsøg med de opfølgende behandlingsprocedurer, kliniske resultater, bivirkninger, sygelighed og livskvalitetc) at de vurderer dokumentationsniveauet for nye metoders virkninger ved at samle prøveresultaterne fra repræsentative undersøgelserd) at de overvejer, om potentielt lovende nye screeningsprøver, der for øjeblikket evalueres i randomiserede kontrollerede forsøg, skal indføres som rutineprocedurer i sundhedssektoren, når deres virkning er tilstrækkeligt dokumenteret, og der er taget hensyn til andre relevante aspekter som f.eks. de forskellige sundhedstjenestesystemers omkostningseffektivitete) at de overvejer, om potentielt lovende nye modifikationer af kendte screeningsprøver skal indføres som rutineprocedurer i sundhedssektoren, når modifikationens virkning har opnået en positiv evaluering, eventuelt ved hjælp af andre epidemiologisk validerede surrogateffektmål7. med hensyn til rapport om gennemførelse og opfølgningat de aflægger rapport til Kommissionen om gennemførelsen af denne henstilling inden tre år fra dens vedtagelse og derefter, når Kommissionen anmoder om det med henblik på at bidrage til opfølgning af denne henstilling på fællesskabsplan,OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:1. at den aflægger rapport om gennemførelsen af kræftscreeningsprogrammerne på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne senest inden udgangen af det fjerde år efter denne henstillings vedtagelsesdato, at vurdere, i hvilket omfang de i henstillingen omhandlede foranstaltninger har effekt, og at overveje, om der er behov for en yderligere indsats2. at den tilskynder til samarbejde mellem medlemsstaterne inden for forskning og udveksling af eksempler på bedste praksis inden for kræftscreening med henblik på at udvikle og evaluere nye screeningsmetoder eller forbedre de eksisterende3. at den støtter europæisk forskning inden for kræftscreening, herunder udvirkning af nye retningslinjer og ajourføring af eksisterende retningslinjer for kræftscreening.Udfærdiget i Bruxelles, den 2. december 2003.På Rådets vegneR. MaroniFormand(1) EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.BILAGSCREENINGSPRØVER, DER OPFYLDER HENSTILLINGENS KRAV(1):- celleprøvescreening for forstadier til livmoderhalskræft, som tidligst påbegyndes, når personen er 20 år gammel og senest, når denne er 30- mammografiscreening for brystkræft hos kvinder i alderen 50-69 år i overensstemmelse med de europæiske retningslinjer for kvalitetssikring inden for mammografi- hæmoccultprøve for tyk- og endetarmskræft hos mænd og kvinder i alderen 50-74.(1) De angivne aldersintervaller er at opfatte som maksimumsintervaller. Kortere intervaller kan under hensyn til national epidemiologisk dokumentation og prioritering være hensigtsmæssige.


Avis juridique important

|

31973H0157

73/157/EØF: Kommissionens Henstilling af 27. april 1973 til den danske regering vedrørende udkast til anordning om anvendelse af forordning nr. 117/66/EØF samt af forordning (EØF) nr. 1016/68

EF-Tidende nr. L 182 af 05/07/1973 s. 0027 - 0027

++++  KOMMISSIONENS HENSTILLING  af 27 . april 1973  til den danske regering vedroerende udkast til anordning om anvendelse af forordning nr . 117/66/EOEF samt af forordning ( EOEF ) nr . 1016/68   ( 73/157/EOEF )  Danmarks faste repraesentation har ved sit brev af 5 . februar 1973 givet Kommissionen meddelelse om et udkast til anordning om fastsaettelse af gennemfoerelsesbestemmelserne til Raadets forordning nr . 117/66/EOEF af 28 . juli 1966 om indfoerelse af faelles regler for den internationale personbefordring ad landevej med omnibusser ( 1 ) , samt til Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 1016/68 auf 9 . juli 1968 vedroerende fastlaeggelse af modeller for kontroldokumenter i henhold til artikel 6 og 9 i Raadets forordning nr . 117/66/EOEF ( 2 ) .  Denne meddelelse udgoer en hoering i overensstemmelse med artikel 10 i Raadets forordning nr . 117/66/EOEF , hvortil der i oevrigt henvises i artikel 6 i forordning  ( EOEF ) nr . 1016/68 .  Kommissionen bemaerker , at der i det danske udkast til anordning fastsaettes de gennemfoerelsesbestemmelser , som medlemsstaterne skal traeffe ifoelge de naevnte forordninger . Disse bestemmelser skal , for saa vidt angaar forordning nr . 117/66/EOEF , blandt andet omfatte kontrollens organisation , fremgangsmaade og midler samt de ved overtraedelse gaeldende sanktioner og , for saa vidt angaar forordning ( EOEF ) nr . 1016/68 , koerselshaeftets gyldighedstid samt udnyttelse og opbevaring af koerselsbladenes originaler ; bestemmelserne kan ogsaa omfatte de visa , som eventuelt skal anbringes paa koerselsbladet af kontrolloererne .  1 . Kommissionen bemaerker , at udkastet til anordning gengiver visse bestemmelser , som allerede er indeholdt i de to ovennaevnte faellesskabsforordninger .  Bestemmelserne i disse forordninger gaelder ifoelge artikel 189 i EOEF-traktaten umiddelbart i medlemsstaterne og er for Danmarks vedkommende traadt i kraft den 1 . januar 1973 . Der er derfor ingen grund til at omforme dem til normative retsakter af national karakter . En saadan omformning ville i oevrigt kunne skabe uklarhed med hensyn til saadanne faellesskabsforordningers ikrafttraeden og umiddelbare gyldighed . Selv en delvis gengivelse af bestemmelserne i en faellesskabsforordning i en normativ retsakt af national karakter ville i det hoejeste kunne tillades , saafremt det var noedvendigt for at goere denne retsakt forstaaelig for brugerne .  Foelgelig henstiller Kommissionen til den danske regering at ophaeve foelgende ikke motiverede bestemmelser i udkastet til anordning :   " Artikel 7  Koerselsbladenes originaler kan afrives . Hvert koerselsblad skal forblive i koeretoejet under hele den tur , for hvilken det gaelder . "   " Artikel 8  Koerselsbladet skal paa forlangende forevises kontrolloererne . "  2 . Bestemmelserne i artikel 9 og 10 i udkastet til anordning vedroerer kontrollen samt de ved overtraedelser gaeldende sanktioner . Ifoelge de to ovennaevnte faellesskabsforordninger skal de bestemmelser vedroerende kontrol og sanktioner , som traeffes af medlemsstaterne , henvise til disse forordninger . Kommissionen henstiller til den danske regering at supplere bestemmelserne i artikel 9 og 10 i saa henseende .  3 . De oevrige bestemmelser i udkastet til anordning svarer i deres aand og almindelige indhold til kravene i de to ovennaevnte forordninger .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 27 . april 1973 .  Paa Kommissionens vegne  François-Xavier ORTOLI  Formand  ( 1 ) EFT nr . 147 af 9 . 8 . 1966 , s . 2688/66 .  ( 2 ) EFT nr . L 173 af 22 . 7 . 1968 , s . 8 .


				|

		52015PC0115

			Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING med henblik på at bringe det uforholdsmæssigt store underskud i Frankrig til ophør /* COM/2015/0115 final */

			   	Henstilling med henblik på
RÅDETS HENSTILLING
med henblik på at bringe det uforholdsmæssigt
store underskud i Frankrig til ophør
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om Den
Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 7,
under henvisning til henstilling fra
Europa-Kommissionen og
ud fra følgende betragtninger:
(1)       I henhold til artikel 126 i
traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal medlemsstaterne
undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.
(2)       Stabilitets- og vækstpagten
er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at
styrke forudsætningerne for prisstabilitet og for en holdbar og stærk vækst,
som fører til øget beskæftigelse.
(3)       Den 27. april 2009 fastslog
Rådet i overensstemmelse med artikel 104, stk. 6, i traktaten om oprettelse af
Det Europæiske Fællesskab (TEF), at der forelå et uforholdsmæssigt stort
underskud i Frankrig, og rettede henstillinger med henblik på korrektion af det
uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012[1]
i overensstemmelse med artikel 104, stk. 7, i TEF og artikel 3 i Rådets
forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af
gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud[2].
(4)       Den 2. december 2009 fastslog
Rådet i overensstemmelse med artikel 126, stk. 7, i TEUF, at selv om de franske
myndigheder havde truffet virkningsfulde foranstaltninger, havde uventede
negative økonomiske forhold med store ugunstige virkninger for de offentlige
finanser gjort sig gældende efter vedtagelsen af Rådets henstilling den 27.
april 2009. Som følge heraf rettede Rådet en henstilling til Frankrig om at
korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013.
(5)       Den 21. juni 2013 fastslog
Rådet i overensstemmelse med artikel 126, stk. 7, i TEUF, at selv om de franske
myndigheder havde truffet virkningsfulde foranstaltninger, havde uventede
negative økonomiske forhold med store ugunstige virkninger for de offentlige
finanser gjort sig gældende efter vedtagelsen af Rådets henstilling den 2.
december 2009. Som følge heraf rettede Rådet en henstilling til Frankrig om at
korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2015. For at bringe det
offentlige underskud ned under 3 % af BNP på troværdig og holdbar vis blev
det henstillet til Frankrig a) at nå et samlet underskud på 3,9 % af BNP i
2013, 3,6 % i 2014 og 2,8 % i 2015, hvilket blev anset for at svare
til en forbedring af den strukturelle saldo på 1,3 % af BNP i 2013,
0,8 % i 2014 og 0,8 % i 2015 baseret på Kommissionens udvidede
forårsprognose fra 2013; b) fuldt ud at gennemføre de allerede vedtagne
foranstaltninger for 2013 (1½ % af BNP) og specificere, vedtage og hurtigt
gennemføre de nødvendige konsolideringsforanstaltninger for 2014 og 2015 for at
opnå den anbefalede forbedring af den strukturelle saldo og samtidig som
planlagt fortsætte med en grundig gennemgang af udgiftskategorier for alle
delsektorer af den offentlige forvaltning, bl.a. inden for social sikring og
kommunal forvaltning; c) at anvende alle uventede indtægter til at nedbringe
underskuddet. Det blev yderligere henstillet, at
budgetkonsolideringsforanstaltningerne skulle sikre en varig forbedring af den
offentlige strukturelle saldo på en vækstfremmende måde. I henstillingerne
fastsatte Rådet den 1. oktober 2013 som Frankrigs frist til at træffe
virkningsfulde foranstaltninger og til i overensstemmelse med artikel 3, stk.
4a, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 at aflægge rapport om den
konsolideringsstrategi, som påtænkes anvendt til at nå målene.
(6)       Den 15. november 2013
konkluderede Kommissionen på grundlag af sin efterårsprognose fra 2013, at
Frankrig havde truffet virkningsfulde foranstaltninger i overensstemmelse med
Rådets henstilling af 21. juni 2013 for at bringe sit offentlige underskud ned
under referenceværdien på 3 % af BNP, og anså det derfor ikke for
nødvendigt med yderligere trin i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt
store underskud.
(7)       Den 1. oktober 2013 fremlagde
Frankrig i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, og artikel 17, stk. 2, i
forordning (EU) nr. 473/2013 et økonomisk partnerskabsprogram for Kommissionen
og Rådet. I sin udtalelse af 10. december fandt Rådet, at Frankrigs økonomiske
partnerskabsprogram omfattede en række finanspolitiske strukturreformer, der
til dels var tilstrækkelige til at bidrage til en effektiv og varig korrektion
af det uforholdsmæssigt store underskud.
(8)       Den 5. marts 2014 fremsatte
Kommissionen en henstilling vedrørende foranstaltninger, som Frankrig skulle
træffe for at sikre en rettidig korrektion af det uforholdsmæssigt store
underskud. I henstillingen fandt Kommissionen, at Frankrig skulle bestræbe sig
yderligere på at sikre fuld efterlevelse af Rådets henstilling af 21. juni
2013. I sit stabilitetsprogram, der blev indgivet den 7. maj 2014, redegjorde
Frankrig for en række yderligere foranstaltninger for 2014. Også i betragtning
af, at den finanspolitiske indsats i 2013 var større end forventet på
tidspunktet for Kommissionens henstilling, blev stabilitetsprogrammet anset for
i store træk at imødekomme Kommissionens henstilling.
(9)       Den 13. januar 2015
offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om optimal udnyttelse af
fleksibiliteten inden for rammerne af de gældende regler under stabilitets- og vækstpagten
(COM(2015)12). I meddelelsen præciseres det, at Kommissionen vil tage højde for
en specifik plan for strukturreformer med detaljerede og verificerbare
oplysninger og troværdige tidsplaner for vedtagelsen og gennemførelsen af
reformer, når den fastsætter fristen for korrektion af det uforholdsmæssigt
store underskud eller ved en eventuel udvidelse af denne frist. Kommissionen
overvåger nøje gennemførelsen af reformerne. Gennemføres de aftalte reformer
ikke, betragter Kommissionen det som en skærpende omstændighed ved vurderingen
af, om der er truffet virkningsfulde foranstaltninger som reaktion på
henstillingen under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store
underskud, og ved fastsættelsen af fristen for korrektion af det uforholdsmæssigt
store underskud. Træffes der ikke virkningsfulde foranstaltninger, optrappes
proceduren med en eventuel suspension af midler fra de europæiske struktur- og
investeringsfonde. For medlemsstaterne i euroområdet betyder det, at
Kommissionen vil anbefale Rådet at pålægge medlemsstaten en bøde.
(10)     I henhold til artikel 3, stk.
5, i forordning (EF) nr. 1467/97 kan Rådet på grundlag af en henstilling fra
Kommissionen beslutte at vedtage en revideret henstilling efter artikel 126,
stk. 7, i TEUF, hvis der er truffet virkningsfulde foranstaltninger, og
uventede negative økonomiske forhold gør sig gældende med store ugunstige
virkninger for de offentlige finanser efter vedtagelsen af henstillingen.
Hvorvidt der er tale om, at uventede negative økonomiske forhold gør sig
gældende med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser, skal
vurderes i forhold til den økonomiske prognose, som ligger til grund for Rådets
henstilling.
(11)     I henhold til artikel 126,
stk. 7, i TEUF og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 skal Rådet
rette henstillinger til den berørte medlemsstat med henblik på at bringe
situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør inden for en
given frist. I henstillingen skal der være fastsat en frist på højst seks måneder,
som kan forkortes til tre måneder, for den berørte medlemsstats iværksættelse
af virkningsfulde foranstaltninger til korrektion af det uforholdsmæssigt store
underskud. Endvidere bør Rådet i en henstilling om korrektion af et
uforholdsmæssigt stort underskud pålægge, at der nås årlige budgetmål, som på
basis af den prognose, der ligger til grund for henstillingen, svarer til en
årlig minimumsforbedring af den strukturelle saldo, dvs. den
konjunkturkorrigerede saldo minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige
foranstaltninger, på mindst 0,5 % af BNP som benchmark.
(12)     I Kommissionens
arbejdsdokument fra den 29. maj 2013 blev det anslået, at den franske økonomi
ville skrumpe med 0,1 % i 2013 for derefter at vokse med henholdsvis
0,6 % og 1,1 % i 2014 og 2015. Ifølge Kommissionens forårsprognose
fra 2013, som lå til grund for det økonomiske scenarie i arbejdsprogrammet fra
den 29. maj 2013, forventedes det harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP)
desuden at stige med 1,2 % i 2013 og 1,7 % i 2014. Disse vækst- og
inflationsprognoser dannede grundlaget for Rådets henstilling efter artikel
126, stk. 7, i TEUF af 21. juni 2013. I 2013 endte væksten med at være en
anelse højere end forventet af Kommissionen, idet BNP steg med 0,3 %. HICP
steg derimod kun med 1,0 %.
(13)     Ifølge Kommissionens
vinterprognose fra 2015 er BNP kun steget med 0,4 % i 2014, dvs. 0,2
procentpoint mindre end ventet i det basisscenarie, som lå til grund for
henstillingen under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.
Væksten i BNP skønnes overvejende at være båret frem af en stigning i
lagerbeholdningen og i det offentlige og private forbrug, mens investeringerne
og nettoeksporten ventes at være faldet. Til sammenligning ventedes
investeringerne på tidspunktet for fremsættelsen af henstillingen at stige i
2014 som følge af øget erhvervstillid, og den udenlandske efterspørgsel
forventedes at være kraftigere. Faldet i energipriserne og den svage aktivitet
har dæmpet den effekt, som momsomlægningen i januar 2014 ventedes at have på
priserne. HICP-inflationen anslås derfor at være faldet til 0,6 % i 2014.
Inflationen i 2013 og 2014 var således langt lavere end ventet i foråret 2013.
I 2015 forventes BNP at stige med 1,0 %, mens HICP forventes at forblive
flad (en inflation på 0,0 %).
(14)     I 2013 udgjorde det offentlige
underskud 4,1 % af BNP, hvilket er over målet på 3,9 % af BNP i
henstillingen af 21. juni 2013. Navnlig blev de offentlige indtægter påvirket
negativt af, at elasticiteten af skatteindtægterne var meget lavere end ventet
til trods for diskretionære foranstaltninger, som ifølge Kommissionen beløb sig
til 27 mia. EUR (1,3 % af BNP). Den finanspolitiske indsats målt
som ændringen af den strukturelle saldo var på 1,0 % af BNP. Når der korrigeres
for revisioner af den potentielle vækst og de lavere skatteindtægter
(0,2 procentpoint af BNP), var ændringen af den strukturelle saldo
1,2 % af BNP i 2013. Det er mindre end den forbedring på 1,3 % af
BNP, der blev henstillet til af Rådet den 21. juni 2013, dog kun med en snæver
margen. På grundlag af de diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden og
udviklingen i de samlede udgifter i forhold til scenariet i Rådets henstilling
af 21. juni 2013 viser bottom up-vurderingen en finanspolitisk indsats på ‑0,1 %
af BNP, hvilket igen er en anelse under de 0,0 % af BNP i yderligere
foranstaltninger, der blev anset som nødvendig for at nå budgetmålene i Rådets
henstilling.
(15)     Ifølge Kommissionens
vinterprognose fra 2015 er det samlede underskud steget yderligere i 2014 til
trods for den betydelige indsats for at begrænse stigningerne i de offentlige
udgifter. Den fortsatte fastfrysning af lønnen i den offentlige sektor,
virkningerne af pensionsreformerne og lavere udgifter på lokalt plan ventes at
give besparelser. Effekten heraf ventes dog at være blevet opvejet af
omkostningerne relateret til de øgede skattenedsættelser til fordel for
konkurrenceevnen og beskæftigelsen (CICE), som under ENS 2010-reglerne
regnskabsføres som offentlige udgifter, og som anslås at løbe op i 11 mia. EUR
(0,4 % af BNP) i 2014. På indtægtssiden har ændringen af momssatserne pr.
1. januar og fordoblingen af den ekstraordinære selskabsskat, som betales af de
større virksomheder, haft positiv virkning for skatteindtægterne. De er dog
blevet tynget af den stadig lave elasticitet i skatteindtægterne i forhold til
BNP og af, at BNP-væksten og inflationen var lavere end antaget.
(16)     Det strukturelle underskud
anslås på grundlag af Kommissionens vinterprognose fra 2015 at falde fra
3,3 % af BNP i 2013 til 2,9 % af BNP i 2014. Når der tages hensyn til
korrektionerne som følge af nedjusteringerne af den potentielle
produktionsvækst (+0,0 procentpoint af BNP) og uventede indtægter (+0,2
procentpoint af BNP) i forhold til prognoserne på det tidspunkt, hvor Rådets
henstilling blev fremsat, er den årlige finanspolitiske indsats 0,6 % af
BNP i 2014. Den negative virkning, som overgangen til ENS 2010 har på
omkostninger relateret til skattegodtgørelser, der skal betales, betragtes som
en udvikling, der ligger uden for regeringens kontrol, og når der korrigeres
herfor, viser top down-vurderingen en finanspolitisk indsats på 0,7 % af
BNP, hvilket er en anelse lavere end den henstillede indsats på 0,8 % af
BNP. I forhold til det økonomiske scenarie, der ligger til grund for Rådets
henstilling af 21. juni 2013, udgør de ekstra foranstaltninger på indtægtssiden
sammen med udviklingen på udgiftssiden (korrigeret for ESA 2010) 1,1 % af
BNP, hvilket er i overensstemmelse med, hvad Rådet anså for nødvendigt den 21.
juni 2013 ("over 1 % af BNP"). På basis af den korrigerede
ændring af den strukturelle saldo er den kumulerede indsats i 2013-2014 på
1,9 %, hvilket er under de 2,1 % af BNP i Rådets henstilling. Med
udgangspunkt i bottom up-vurderingen ligger den kumulerede indsats en anelse
over 1,0 %, hvilket er i overensstemmelse med, hvad Rådet anså for
nødvendigt.
(17)     Forskellen mellem bottom up-
og top down-vurderingen af den finanspolitiske indsats skyldes hovedsageligt,
at inflationssatsen er faldet siden juni 2013. Særligt blev forventningerne til
stigningen i BNP-deflatoren i 2014 nedjusteret med 0,9 procentpoint i perioden
mellem vedtagelsen af Rådets henstilling den 21. juni 2013 og Kommissionens
vinterprognose fra 2015. Skatteindtægterne påvirkes kraftigt af den lavere
inflation. Til sammenligning påvirkes de offentlige udgifter, som i Frankrig
ofte er underlagt udgiftsregler i nominelle beløb, i mindre grad af
inflationsændringer i årets løb. Der korrigeres ikke for den deraf følgende
forværring af den samlede saldo ved beregningen af den strukturelle saldo, som
udelukkende tager højde for produktionsgabet udtrykt i mængder. Top
down-vurderingen af den finanspolitiske indsats er derfor følsom over for
ændringer i inflationen. Hvad angår bottom up-vurderingen, vurderes den lavere
end ventede inflation kun marginalt at have påvirket resultatet af de
diskretionære foranstaltninger, der blev vedtaget i 2014. For så vidt som nogle
af de offentlige udgiftsposter, som er under regeringens kontrol, blev
tilpasset den lavere inflation, kunne bottom up-indikatoren være blevet
påvirket positivt. Den lavere inflation har overordnet set sandsynligvis haft
begrænset effekt på bottom up-vurderingen, navnlig på grund af fastfrysningen
af en række offentlige udgifter i 2014.
(18)     I lyset af ovenstående giver
den forhåndenværende dokumentation overordnet set ikke anledning til at
konkludere, at der ikke er truffet virkningsfulde foranstaltninger.
(19)     Den offentlige gældskvote, som
udgjorde 78,8 % i 2009, er steget kraftigt siden da til 92,2 % i
2013. Ifølge Kommissionens vinterprognose fra 2015 vil gældskvoten fortsat
stige i prognoseperioden til 95,3 % i 2014, 97,1 % i 2015 og
98,2 % i 2016 på baggrund af de stadig forholdsvis høje offentlige
underskud og den beskedne nominelle BNP-vækst. Stock-flow-tilpasninger ventes
at bidrage negativt til gældsudviklingen i løbet af prognoseperioden.
(20)     Ifølge Kommissionens
vinterprognose fra 2015 vil det samlede underskud nå 4,1 % af BNP i 2015,
hvilket er væsentligt over målet på 2,8 % af BNP i Rådets henstilling af
21. juni 2013 og referenceværdien på 3 % af BNP. Eftersom budgetstillingen
er betydeligt forværret som følge af, at den generelle økonomiske situation er
svagere end den, der lå til grund for Rådets henstilling af 21. juni 2013, kan det
i overensstemmelse med reglerne i stabilitets- og vækstpagten være berettiget
at rette en revideret henstilling efter artikel 126, stk. 7, i TEUF til
Frankrig med en forlængelse af fristen for korrektion af det uforholdsmæssigt
store underskud.
(21)     Den 21. november 2014
indsendte de franske myndigheder en skrivelse til Kommissionen med tilsagn om
at gennemføre en række strukturreformer med henblik på at implementere de
landespecifikke henstillinger, som blev fremsat af Rådet den 8. juli 2014. Den
12. december 2014 offentliggjorde regeringen en reformdagsorden, der redegjorde
for reformprioriteterne frem til 2017. Denne reformdagsorden blev bekræftet i
en meddelelse om det nationale reformprogram, som blev offentliggjort den 18.
februar 2015. Myndighederne har også indsendt beregninger over de
makroøkonomiske virkninger, som de væsentligste strukturreformer, der er
iværksat siden 2012, ventes at få. De vigtigste reformer omfatter navnlig en
reduktion af arbejdsomkostningerne gennem CICE og yderligere nedskæringer i
arbejdsgivernes socialsikringsbidrag gennem pagten om ansvar og solidaritet
("pacte de responsabilité et de solidarité"). Disse
foranstaltninger forventes at stimulere væksten og øge holdbarheden af de
offentlige finanser, og bør derfor ikke rulles tilbage. For at reduktionen i
arbejdsomkostningerne kan få fuld virkning, kræves der supplerende
arbejdsmarkedsreformer, der mindsker lønstivhederne. Nogle af regeringens
øvrige reformer omfatter bl.a. pensionsreformen i 2014 samt tiltag til at reformere
de lokale myndigheder, forbedre vilkårene for erhvervslivet og øge konkurrencen
i servicesektoren. I udkastet til en lov om vækst og økonomisk aktivitet tages
der navnlig fat på spørgsmålet om konkurrence i de juridiske erhverv, der åbnes
op for sektoren for bustransport, adgangsbarriererne i detailhandelen
nedbringes og reglerne for søndagsarbejde lempes. Der indføres også ændringer
af procedurerne for behandling af tvister om individuel afskedigelse. Alt i alt
ventes de strukturreformer, der er iværksat siden 2013, at bidrage til
økonomisk vækst og den langsigtede holdbarhed af de offentlige finanser.
Myndighedernes vurdering af, at reformerne vil styrke BNP med 3,3 procentpoint
frem til 2020, forekommer dog overvurderede.
(22)     De franske myndigheders oplysninger
og tilsagn om strukturreformer er skridt i den rigtige retning, for så vidt
angår forudsætningerne i Kommissionens meddelelse af 13. januar 2015 om optimal
udnyttelse af fleksibiliteten inden for rammerne af de gældende regler under
stabilitets- og vækstpagten (COM(2015)12) for, at Frankrig kan få tilkendt en
udvidelse af fristen for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud med
mere end et år. I meddelelsen "Det europæiske semester 2015: Vurdering af
udfordringer for væksten, forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske
ubalancer og resultater af de dybdegående undersøgelser i henhold til
forordning (EU) nr. 1176/2011" fremhævede Kommissionen imidlertid
Frankrigs begrænsede reaktion på de tidligere henstillinger i relation til makroøkonomiske
ubalancer og konkluderede, at Frankrig er i en situation med uforholdsmæssigt
store ubalancer, der kræver specifik overvågning og afgørende politiske tiltag.
I maj vil Kommissionen under hensyntagen til ambitionsniveauet i det nationale
reformprogram og andre tilsagn, der gives inden da, tage stilling til, om den
skal henstille til Rådet at vedtage en henstilling efter artikel 7, stk. 2, i
forordning (EU) nr. 1176/2011, hvori det fastslås, at der består en
uforholdsmæssigt stor ubalance, og henstilles til, at Frankrig træffer
korrigerende foranstaltninger, som fastsættes i en korrigerende handlingsplan.
Strukturreformer er ikke alene afgørende for at rette op på uforholdsmæssigt
store ubalancer og styrke den potentielle vækst, men også for at sikre holdbarheden
af de offentlige finanser.
(23)     En etårig forlængelse af
Frankrigs frist, hvilket er reglen i henhold til Rådets forordning (EF) nr.
1467/97, vil være for krævende under de nuværende svage økonomiske forhold,
idet det ville betyde en gennemsnitlig årlig forbedring af den strukturelle
saldo i 2015 og 2016 med mere end 1,0 % af BNP, hvilket er mere end den
gennemsnitlige årlige forbedring for 2013-2015 som henstillet af Rådet den 21.
juni 2013. En sådan tilpasning vil med udgangspunkt i Kommissionens
vinterprognose fra 2015 påvirke væksten meget negativt i både 2015 og 2016.
Derfor og under hensyntagen til Frankrigs bebudede planlagte strukturreformer
og det nationale reformprogram, som stadig skal fremlægges, synes det i
overensstemmelse med ovennævnte meddelelse af 13. januar 2015 hensigtsmæssigt
at forlænge Frankrigs frist for korrektion af det uforholdsmæssigt store
underskud med to år. De franske myndigheder skal sikre, at både de vedtagne og
de planlagte reformer gennemføres fuldt ud og styrkes, hvor det er nødvendigt.
Såfremt Frankrig ikke gennemfører en ambitiøs reformdagsorden, vil Kommissionen
i overensstemmelse med førnævnte meddelelse af 13. januar 2015 betragte det som
en skærpende omstændighed ved vurderingen af, om der er truffet virkningsfulde
foranstaltninger for at efterleve denne henstilling.
(24)     En yderligere forlængelse af
Frankrigs frist med to år indebærer mål for det samlede underskud på 4,0 %
af BNP i 2015, 3,4 % af BNP i 2016 og 2,8 % af BNP i 2017. Den
underliggende årlige forbedring af den strukturelle budgetsaldo vil være
0,5 % af BNP i 2015 og 0,8 % i 2016 og 0,9 % i 2017.
Tilpasningen i 2015 vil således være 0,2 procentpoint højere end den forventede
forbedring af den strukturelle saldo på 0,3 % af BNP i Kommissionens vinterprognose
fra 2015. I basisscenariet for 2015 og 2016, som ligger til grund for
Kommissionens vinterprognose fra 2015, ventes de relevante foranstaltninger på
indtægtssiden at udgøre henholdsvis 0,1 % og -0,1 % af BNP. Ifølge
den udvidede prognose vil de diskretionære foranstaltninger i 2017 udgøre ‑0,2 %
af BNP. Disse omfatter den bebudede afskaffelse af virksomhedernes sociale
solidaritetsbidrag ("contribution sociale de solidarité des
sociétés") samt den gradvise nedsættelse af den lovbestemte selskabsskat.

(25)     For at opfylde disse budgetmål
er det vigtigt, at myndighederne fuldt ud gennemfører de bebudede
foranstaltninger for 2015 og specificerer, vedtager og hurtigt gennemfører de
yderligere foranstaltninger, der er nødvendige for at opfylde budgetmålene i
2015, 2016 og 2017. Særligt skal de fleste af de foranstaltninger, der danner
grundlaget for Frankrigs tilsagn om at nedbringe den ventede trend for de
offentlige udgifter med 50 mia. frem til 2017, stadig specificeres
nærmere for 2016 og 2017. Generelt vil situationen skulle overvåges nøje, og
myndighederne bør være rede til at træffe korrigerende foranstaltninger i
tilfælde af udgiftsoverskridelser, eller hvis de diskretionære foranstaltninger
viser sig at give dårligere resultater end ventet —
VEDTAGET DENNE HENSTILLING:
(1)
Frankrig bør bringe den nuværende situation med et
uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2017.
(2)
Frankrig bør nå et samlet underskud på 4,0 %
af BNP i 2015, 3,4 % af BNP i 2016 og 2,8 % af BNP i 2017, hvilket
svarer til en forbedring af den strukturelle saldo på 0,5 % af BNP i 2015,
0,8 % af BNP i 2016 og 0,9 % af BNP i 2017. Ifølge Kommissionens
vinterprognose fra 2015 indebærer det supplerende foranstaltninger svarende til
0,2 % af BNP i 2015, 1,2 % af BNP i 2016 og 1,3 % af BNP i 2017.
(3)
Frankrig bør fuldt ud gennemføre de allerede
vedtagne foranstaltninger for 2015 og inden april 2015 sikre en yderligere
finanspolitisk indsats som fastsat i punkt 2. Det kræver, at der specificeres,
vedtages og gennemføres yderligere strukturelle diskretionære foranstaltninger
svarende til 0,2 % af BNP for at lukke hullet til den anbefalede
forbedring af den strukturelle saldo på 0,5 % af BNP for 2015.
(4)
Frankrig bør intensivere indsatsen for at finde
besparelser i alle delsektorer af den offentlige forvaltning, bl.a. inden for
socialsikring og lokalforvaltning, og anvende alle uventede indtægter til at
nedbringe underskuddet. Budgetkonsolideringsforanstaltningerne bør sikre en
varig forbedring af den offentlige strukturelle saldo og bør ikke hæmme
fremgangen i den franske konkurrenceevne.
(5)
Rådet fastsætter den 10. juni 2015 som Frankrigs
frist til at træffe virkningsfulde foranstaltninger og til i overensstemmelse
med artikel 3, stk. 4a, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 at aflægge udførlig
rapport om den konsolideringsstrategi, som påtænkes anvendt til at nå målene.
Frankrig bør rapportere nøje om i) de yderligere strukturelle diskretionære
foranstaltninger svarende til 0,2 % af BNP, der vedtages for at sikre
opfyldelsen af den henstillede forbedring af den strukturelle saldo i 2015, og
ii) de opridsede centrale budgetforanstaltninger til at opfylde målene i 2016
og 2017. Loven om flerårig planlægning af de offentlige finanser ("loi de
programmation des finances publiques") bør ajourføres, så den afspejler
den nye tilpasningssti. Inden fristens udløb skal de franske myndigheder
fremlægge en uafhængig forhåndsevaluering af de centrale foranstaltninger, der
danner grundlaget for tilpasningen i 2016 og 2017.
(6)
Frankrig skal, jf. artikel 10 i Rådets forordning
(EU) nr. 473/2013, aflægge rapport til Kommissionen og Det Økonomiske og
Finansielle Udvalg i overensstemmelse med specifikationerne i Kommissionens
delegerede forordning (EU) nr. 877/2013. Den første rapport skal indgives
senest den 10. december 2015, og derefter aflægges der rapport hver sjette
måned. De rapporter, der indgives den 10. december, skal indeholde oplysninger
om det opdaterede budgetudkast som svar på Kommissionens udtalelse om udkastet
til budgetplan for 2016. De rapporter, der indgives den 10. juni, skal
indeholde opdateringer og yderligere specificeringer af de detaljerede
oplysninger om de specifikke budgetforanstaltninger, der er planlagt eller
allerede er truffet med henblik på at opnå de anbefalede forbedringer af den
strukturelle saldo det efterfølgende år eller på at sikre en rettidig og
holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden for fristen.
Frankrig skal aflægge rapport om den
reformplan, der blev præsenteret i den meddelelse, der blev offentliggjort den
18. februar 2015, og reformplanen skal udbygges yderligere i det nationale
reformprogram, der skal gennemføres stramt for at forbedre vækstudsigterne og
bidrage til den langsigtede holdbarhed af de offentlige finanser.
Det vil være vigtigt at støtte den
finanspolitiske konsolidering ved at gennemføre omfattende og ambitiøse
strukturreformer i overensstemmelse med Rådets henstillinger til Frankrig inden
for rammerne af det europæiske semester og navnlig henstillingerne under
proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer.
Denne henstilling er rettet til Den Franske
Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den .
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               Alle dokumenter i relation til proceduren i forbindelse
med uforholdsmæssigt store underskud over for Frankrig findes på: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm.
[2]               EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6.