title: HENSTILLING MED HENBLIK PÅ RÅDETS FORORDNING (EФF) om godkendelse af en aftale i form af brevveksling om ændring af tabel II, der er knyttet som bilag til protokol nr. 2 i frihandelsoverenskomsten mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Schweiz (forelagt Rådet af Kommissionen)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (83) 492
Vol. 1983/0186
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
                                                    KOM(83) 492 endelig udg.
                                                    Bruxelles, den 7. september 1983
                 HENSTILLING MED HENBLIK PÅ BÅ DETS FORORDNING (EФ F)
       om godkendelse af en aftale i form af brevveksling om ændring af tabel
       II, der er knyttet som bilag til protokol nr. 2 i frihandelsoverenskom
       sten mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Schweiz
                        (forelagt Rådet af Kommissionen)
  KOM(83) 492 endel i g udg.
 ---pagebreak---                   Finansieringsoversigt
Da forslaget kun tager sigte pa,   at der i teksten til frihan-
delsoverenskomsten mellem Fcellesskabet og Schweiz optages
sendringer,  som med hensyn til deres indhold allerede har
fundet anvendelse i to ar, vil det ikke fa budgetmsessige
kons ekvens e r .
 ---pagebreak---                                      Begrundelse
Ved  brevvekslinger              af   den  k . o g 5«   februar     1981      blev  Fæl
lesskabet         og    Schweiz      enige  om   en r æ k k e  handelsmæssige        ind
rømmelser        inden       for   sektoren    for  forarbejdede          landbrugs
produkter.         Disse      indrømmelser       vedrører      de v a r e r ,  som  er
omfattet       af    tabel     II,    der  er  knyttet      som bilag        til proto
kol  nr.     2 i frihandelsoverenskomsten                   af 1972     mellem     Schweiz
og F æ l l e s s k a b e t .
Af  interne        retlige       årsager    har   den   schweiziske         part   an
modet    om,     at     disse    indrømmelser      formelt      optages       i teksten
i ovennævnte           tabel     II.   Da  der   allerede      er opnået       enighed
om  indrømmelserne             ved    brevvekslingen        af  den   k . og 5 » f e
bruar    1 9 8 1 , og       de h a r  været   i kraft     siden   den     1 . maj   1981,
har  ændringen           kun   formel     karakter.
 ---pagebreak---    H E N S T ILLING MED HENBLIK PÅ RÅDETS F O RORDNING                       (E Ø F )
  om godkendelse af en aftale i form af brevveksling om ændring af tabel
   II,     der  er k n y t t e t   som bilag         til  protokol       nr.   2 i fri
   handelsoverenskomsten                m e l l e m Det   europæiske        økonomiske
   Fællesskab        og   Schweiz
RÅDET FOR DE         EUROPÆISKE         FÆLLESSKABER HAR            -
under henvisning           til     traktaten         om  oprettelse       af Det      europæiske
økonomiske        Fællesskab,         særlig       artikel     113>
under henvisning           til     henstilling          fra K o m m i ssionen,      og
ud   fra     følgende     betragtninger:
Ved    brevveksling        af    den    k. o g 5*       februar     1981    er D e t    euro
pæiske       økonomiske      Fællesskab           og   Schweiz    blevet     enige      om h a n
delsmæssige         indrømmelser          vedrørende        de  forarbejdede          landbrugs
produkter,        som   er   omfattet         af   tabel    II,   der    er k n y t t e t som
bilag      til  protokol       nr.    2   i overenskomsten            ^   af   2 2 . juli
1972     mellem     de n æ v n t e   parter;
det    har    vist   sig   ønskeligt          formelt     at   tilpasse      teksten      i ta
bel    II,    der   er k n y t t e t  som bilag         til  protokol       nr.    2 til   nævnte
overenskomst -
UDSTEDT       FØLGENDE     FORORDNING:
                                      Artikel        1
Brevvekslingen          af                         mellem    Det     europæiske       økonomis
ke   Fællesskab        og  Schweiz        om æn d r i n g   af   teksten     i tabel      II,
der    er    knyttet    som b i l a g     til     protokol     nr.     2 til   overenskom
sten m e l l e m Det      europæiske          økonomiske       Fællesskab        og    Schweiz,
undertegnet         den   22.    juli     1972,      godkendes       på  Fællesskabets         vegne.
Teksten       til   disse    breve      er k n y t t e t  som bilag        til   denne    forordning.
1 ) E F T nr.     L  3 00   af   31. 12.1972, s. 189.
 ---pagebreak---                                          2
                                 Artikel       2
Formanden     for Rådet     bemyndiges         til  at   udpege  den  person,
der  er b e f ø j e t til at u n d e r t e g n e  aftalen  i form af brevveksling
 på Fællesskabets vegne.
                                 Artikel       3
Denne   forordning      træder     i kraft       på  tredjedagen    efter  of
fentliggørelsen        i De  Europæiske          Fællesskabers     Tidende.
Denne   forordning      er b i n d e n d e i alle     enkeltheder    og  gælder
umiddelbart       i hver  medlemsstat.
                                               Udfærdiget     i Bruxelles,    den
                                                      På Rådets vegne
                                                      F ormand
 ---pagebreak---                                  Brev nr.     1
                AFTALE       I FORM AF     BREVVEKSLING
            OM Æ N D R I N G AF    OVERENSKOMSTEN MELLEM
    DET EUROPÆISKE         ØKONOMISKE      FÆLLESSKAB         OG   SCHWEIZ
                                                    Bruxelles,         den
Hr.
De  brevvekslinger         mellem     Fællesskabet        og    Schweiz,     der   blev
undertegnet     den    k. o g 5 « f e b r u a r 1 9 8 1   om handel       med  forar
bejdede    landbrugsprodukter,            nødvendiggør,           at  der   foretages
visse   ændringer       i tabel     II,   der    er k n y t t e t   som bilag    til     pro
tokol   nr.   2 til     overenskomsten        mellem      Schweiz      og Det    euro
pæiske   økonomiske        Fællesskab,       undertegnet          den  2 2 . juli    1972.
De ændringer,       der     er  omhandlet      i bilaget,         er  der med h e n
syn  til   deres    materielle        indhold     allerede        opnået    enighed
om v ed  ovennævnte         brevvekslinger/ og         deres      optagelse     i teksten
i tabel    II  i protokol         nr.   2 er   derfor     kun     af  formel    karakter.
Jeg har    den ære      o v e r for D e m at   bekræfte,         at  min   regering       er
indforstået     med     disse     ændringer.      Jeg ville         være   Dem  tak
nemmelig,     såfremt       De  overfor     mig vil     bekræfte,        at F æ l l e s
 skabet   er  indforstået         med   det  ovenfor       anførte.
Modtag,    hr.                                  , forsikringen          om min mest
udmærkede     højagtelse.
                                             For r egeringen for Schweiz
                                             Carlo Jagmetti
 ---pagebreak---   Ændringer til overenskomsten mellem Schweiz og Det europæiske økono-
  miske Fællesskab
  Fra   1 . maj    1981    ændres        t a bel   II    i protokol     nr.    2 således:
  Schweiz
  Pos. i den                                                                 Basis               Toldsats       pr.
  schweiziske              Varebeskrivelse                                   t o l d s a t s (x)   1. maj
  toldtarif                                                                                1 9 8 1 (x)
                                                                             sfr. pr               sfr. pr.          1
                                                                             100 k g               100 k g           i
                                                                             brutto                brutto            1
  1510.
     ex 20             (uændret)                                             (uændret)             (uændret)         I
  1704t.
          20           (uændret)                                             k l . - + ve          (uændret)         J
          22           (uændret)                                             k l . - + ve          (uæ n d r e t     i
          2k           (uændret)                                             k l . - + ve          (uændret)         |
          30           (uændret)                                             53. - + ve            (uændret)         j
          32           (uændret)                                             53- - + ve            (uændret)         S
          3k           (uændret)                                             53- - + ve            (uændret)         j
          ko           (uændret)                                             53. - + ve             (uændret)
          k2           (uændret)                                             53. - + ve             (uændret)
          kk           (u æ n d r e t )                                      53- - + ve             (uændret)
          k6           (uændret)                                             53. - + ve             (uændret)
                                                                                •
          k8           (uændret)                                             53- - + ve             (uændret)
          50           (uændret)                                             53. - + ve             (uændret)
          52           (uændret)                                             53- - + ve             (uændret)
          5k           (uændret)                                             53- - + ve             (uændret)        S
  1806.
          10           (uændret)                                              2 .5 0    + v e (1)      v e (1)
                       - k a k a o p u l v e r ,der i n d e h o l d e r
                          sukker,        med    i n d h o l d af sac-
                          c a r o s e på
          30           - - over         65   vægtprocent                     10. -+ v e                ve
          32           -- 6 5 v æ g t p r o c e n t     eller   der-
                            under                                             10. -+ ve                ve
      For v a r e r m e d i n d h o l d af a l k o h o l       opkræves     der a f g i f t e r   i henhold
      til den s c h w e i z i s k e l o v g i v n i n g .
S l) I n d t i l a n d e t foreligger, o p k r æ v e r S c h w e i z i s t e d e t          for det v a r i a b l e
4      ele m e n t en fast a f g i f t på ^ 7 55 0 sfr.
 ---pagebreak---                                             Brev n r . 2
                                                                   Bruxelles,       den
 Hr.  ambassadør,
 Jeg har      den ære       hermed        at   anerkende       modtagelsen         af D e r e s
 skrivelse        af    dags    dato      med    følgende      ordlyd:
 "De  brevvekslinger              mellem       Fællesskabet          og   Schweiz,    der     blev
 undertegnet          den   k. o g 5-         februar    1981      om handel      med   forarbej
 dede   landbrugsprodukter,                   nødvendiggør,          at   der   foretages       vis
 se æ n d r i n g e r   i tabel       II,     der   er k n y t t e t   som bilag     til    proto
 kol  nr.     2   til    overenskomsten mellem                 Schweiz       og Det   europæiske
 økonomiske         Fællesskab,           undertegnet        den     22.    juli  1972.
 De ændringer,           der    er    omhandlet       i bilaget,         er   der m ed h ensyn
 til  deres       materielle          indhold      allerede        opnået     enighed     om ved
 ovennævnte         brevvekslinger, og             deres     optagelse        i teksten       i
 tabel   II     i protokol          nr.     2 er   derfor      kun    af   formel    karakter.
Jeg har       den ære      over       for    Dem   at  bekræfte,         at   min   regering      er
indforstået           med  disse       ændringer.        Jeg ville         være   Dem   taknem
melig,      såfremt       De   overfor         mig vil    bekræfte,          at  Fællesskabet
er i n d f o r s t å e t  med    det      ovenfor     anførte".
Jeg har      den ære       o v e r for D e m      at  bekræfte,         at   Fællesskabet        er
indforstået           med  indholdet           af Deres      skrivelse.
Modtag,      hr.      ambassadør,          forsikringen          om min mest       udmærkede
højagtelse.
                                                        På vegne
                                                        Rådet        for   De   europæiske       Fællesskaber
Hans Excellence
Hr. C a r l o J a g m e t t i
Leder af Den schweiziske M i s s i o n                  ved
De e u r o p æ i s k e F æ l l e s s k a b e r
102, r u e de l a L o i
1040 BRUXELLES
 ---pagebreak---                                                          -   2   -
  P o s . i den                                                               Basis-               Toldsats    pr.
  schweiziske                Varebeskrivelse                                  t o l d s a t s (x)  1. m a j
    ;oldtarif                                                                                1 9 8 1 (x)
                                                                              sfr. pr.             sfr. pr.
                                                                              100 kg               100 k.e
                                                                              brutto               brutto
  ( 1806.)            - flødechokolade, i form af
                         masse, me d in d h o l d af m æ l
                         kefedt på :
           40         - - over         6 vægtprocent                          10.-      + ve          ve
           42         - - 3 v æ g t p r o c e n t og d e r o v e r
                             men under 6 vægtprocent                          10.-      + ve          ve
           44        - -     3 vægtprocent               og    derunder       10.-      + ve          ve
           46        - mør k chokolade,                  i form       af
                         masse                                                10.-      + ve          ve           !
                     - a n d r e v a r e r (end v a r e r h e n
                         h ø r e n d e u n d e r pos. 1806.10,
                         2 0 / 2 8 , 3 0 / 3 2 og 40/46):
                     - - med indhold                 af m æ l k e
                             produkter :
                     - - - m ed i ndhold af f e d t s t o f
                                 fer, a n d r e e n d m æ l k e f e d t
                                 (med eller u d e n m æ l k e
                                 fedt ) :
           50        - - - - i form af plader, s t æ n
                                     ger, f y l d t e c h o k o l a
                                     d e v a r e r o . l . ( l ) .........    10.-      + ve          ve
           51        - - - - x andre                 t x l f æ l d e (1)..    10.-      + ve          ve
           52                    andre       varer                            LO.- + ve               ve
                             der ikke indeholder                    mælke-
                             nrodukter:
           56                    der     indeholder fedtstof
                                 fer     .........................            10.-      + ve          ve
i
           58                    i   andre       tilfælde                     10.-      + ve          ve
 1902 .
     0 2 /0 3        (uændret)                                                (uændret)            (uændret)
                     - næringsmidler med hovedbe
                         standdel af kartof f e l m e l ,
                         o g s å i f o r m a f f i n e gry n ,
                         f l a g e r o.l. o g n æ r i n g s m i d l e r
                         m ed indhold af m æ l k e p u l v e r :
                     - - m ed indhold af mælkefedt
                             p å o v e r 12 v æ g t p r o c e n t :
     ex 04           - - - n æ r i n g s m i d l e r til børn:
                                 i p a k n i n g e r på 2 k g og
                                 derunder                                     10.-      + ve          ve
 x)    For v a r e r m e d i n d h o l d af alk o h o l            opkræves  der   afgifter       i henhold
       til den s c h w e i z i s k e l o v givning.
 l)    Varebeskrivelsen            gælder        pr .   1.     september    1981.
 ---pagebreak---                                                   - 3 -
  t'os . i a e n                                                     Basi s-              Toldsats        pr
  schweiziske             Varebeskrivelse                            t o l d s a t s (k ) 1 . maj
  toldtarif                                                                               1981(«)
                                                                     sfr.     or.         sfr.     pr.
                                                                     100    kg            100    kg
                                                                     brutto               brutto
  (1 9 0 2 .)      - - - andre v a r e r :
     ex 0 6        - - - - m e d i n d h o l d af m æ l k e
                                  fedt på over 2 5 v æ g t
                                  procent : i pakninger
                                  af 2 k g og d e r u n d e r ...    1 0 .-    + ve           ve
     ex 0 8                       andre varer i p a k n i n
                                  ger på 2 kg og d e r
                                  u n d e r ..................       1 0 .-    + ve           ve
     1 0 /1 8      (uændret)                                         (tiændr e t )         (u æ n d r et)
                   - andre        næringsmidler:
                   - - med indhold af mælkefedt
                          på over 1 2 v æ g t p r o c e n t :
     ex    20      - - - med indhold af mælkefedt
                              på o v e r 2 5 v æ g t p r o c e n t :
                              i p a k n i n g e r af 2 k g og
                              derunder                               2 0 .- + v e             ve
     ex 2 2        - - - andre varer:
                              i p a k n i n g e r af 2 kg       og
                              derunder                               2 0 .- + v e             ve
     30/70         (uændret)                                         2 0 .- + v e          (uændret)
  1903.01          (uændret)                                            3 .- + v e         (uændret)
  1904.10/
  1905.01          (uændret)                                          (uændret)            (uændret)
' 190 7 .
           10      (u æ n d r e t )                                     1 .- + v e            ve
           20      (uændret)                                          1 5 •- + v e         (uændret)
           22      (uændret)                                          1 5 .- + v e         (u æ n d r e t )
           30       (uændret)                                         1 5 .-    + ve       (uændret)
           50       (uændret)                                         (uændret)            (uændret)
  1908 .
           10       (uændret)                                         27.-      + ve        (xrendret)
           12       (u æ n d r e t )                                  2 7 .-    + ve        (uændret)
           ik       (uændret)                                         2 7 .-    + ve        (uændret)
           16       (uændret)                                         2 7 --    + ve        (uændret)
         For  varer med indhold af alkohol                  opkræves  der     afgifter     i henhold
         t il den schweiziske lovgivning.
 ---pagebreak---                                                          - 4 -
  Pos. i den                                                                Basis               Toldsats       pr.
  schweiziske                   Varebeskrivelse                             t o l d s a t s (x)   1 . maj
  toldtarif                                                                                I.9 8 I (x)
                                                                            sfr. pr.              sfr. pr.
                                                                            1 0 0 kg              1 0 0 kg
                                                                            brutto                brutto
  ( 1 9 0 8 .)
            20          (u æ n d r e t )                                    60.-      + ve        (uændret)
            22          (u æ n d r e t )                                    6 0 .- + v e          (uændret)
            30          (u æ n d r e t )                                    60.-      + ve        (uøen dr e t )
            40           [uændret)                                          6 0 .-    + ve          uændret
            50          (uændret)                                           60.-      + ve         (uændret)
            70            uændret)                                          60.-      + ve         (uændret)
            72           [u æ n d r e t                                     60.-      + ve         (uændret
            76          (u æ n d r e t                                      60.-      + ve        (uændret)
  2 1 0 2 .2 0 /
  2 1 0 ? .2 2          (uændret)                                           (uændret)              (uændret)
  2107 *                - næringsmidler              til     børn:
                        - - m e d i n d h o l d af m æ l k e f e d t
                                eller mælkeprodukter
                                idet m æ l k e f e d t i n d h o l d e t
                                udgør:
            26                      over   3 vægtprocent                    10.-      + ve            ve
            27                      3 vægtprocent            og  derun-
                                    d er .......................... .       10.-      + ve            ve
            28                  andre    varer                              10.-      + ve            ve
            30          (uændret)                                           10.-      + v e (1)       v e (1)
            32          (uændret)                                            ku æ n d r e t        20  .
  2 1 0 7 -3 4 /
  2 2 0 9 .40             uændret)                                          (uændret[              [uændret)
         '
  2904 . 3 0            (uændret)                                           2.20      + ve            ve
            58          - mannitol                                          1.50      + ve            ve
1 2 9 1 0 .01/
; 3812 .01                uændret)                                          (uændret]              (uændret)
  x)    For v a r e r m e d i n d h o l d af a l k o h o l       opkræves der     afgifter      i henhold
         til d e n s c h w e i z i s k e l o v g i v n i n g .
  l)    I ndtil andet foreligger, o p k r æ v e r S c h w e i z i s tedet for det v a r i a b l e
        e l e m e n t en f a s t a f g i f t p å 1 0 0 sfr. - D e n n e s a t s r e d u c e r e s t i l
        9 0 sfr., n å r h a n d e l m e d k o n s u m i s m e d i n d h o l d a f p l a n t e f e d t s t o f
        autoriseres i hele F æ l l e s s k a b e t s område.
 ---pagebreak---                                                 -  5  -
P o s . i den                                                          Basis               Toldsats
schweiziske             Varebeskrivelse                                t o l d s a t s (x ) pr. 1. m a j
toldtarif                                                                                1 9 8 1 (x)
3819,           P r o d u k t e r og r e s t p r o d u k t e r fra
                k e m i s k e og n æ r s t å e n d e i n d u s t r i
                er ( h e r u n d e r b l a n d i n g e r a f n a
                t u r p r o d u k t e r ), i k k e a n d e t s t e d s
                tariferet:
    ex    20 )                                                         10.-      + ve           ve
                    sorbitol, und t a g e n sorbitol,
    ex    50 )                                                         1.50      + ve           ve
                    h e n h ø r e n d e u n d e r p o s . nr.
                    2904
                                                                       sfr. pr,             sfr. pr,
                                                                       100 kg               100 kg
                                                                       brutto               brutto
 (3819.)
     ex   50     - k e r n e b i n d e m i d l e r til s t ø b e
                    r i e r på b a s i s af k u n s t h a r
                    pikser; v arer fremstillet
                    v e d k r a k n i n g af sorbitol .                1.50                       0
 3 9 0 2 .2 0 /
 3906.42         (uændret)                                              (uændret)            (uændret)
 x) For varer m e d indhold af alkohol, opkræves der afgifter i h e n
       hold til den schweiziske lovgivning.


Avis juridique important

|

31992H0214

92/214/EØF: Kommissionens henstilling af 3. marts 1992 om, hvad den, der er ansvarlig for markedsføring af et farligt præparat, skal oplyse, når vedkommende påberåber sig fortrolighedsbestemmelserne for så vidt angår den kemiske betegnelse på et stof

EF-Tidende nr. L 102 af 16/04/1992 s. 0047

KOMMISSIONENS HENSTILLING  af 3. marts 1992  om, hvad den, der er ansvarlig for markedsfoering af et farligt praeparat, skal oplyse, naar vedkommende paaberaaber sig fortrolighedsbestemmelserne for saa vidt angaar den kemiske betegnelse paa et stof   (92/214/EOEF)  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER -  som henviser til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 155, andet led, og  som tager foelgende i betragtning:  Artikel 7, stk. 1, litra c), andet afsnit, i Raadets direktiv 88/379/EOEF af 7. juni 1988 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om klassificering, emballering og maerkning af farlige praeparater (1), senest aendret  ved Kommissionens direktiv 90/492/EOEF (2), tillader for visse sundhedsskadelige stoffer, at fabrikanten benytter enten en betegnelse, der angiver de vaesentligste kemiske funktionelle grupper eller en alternativ betegnelse, naar han kan godtgoere, at hans  ejendomsrets fortrolige karakter skades ved angivelser af stoffets kemiske identitet; ifoelge artikel 7, stk. 1, litra c), tredje afsnit, skal fabrikanten underrette myndighederne i den medlemsstat, hvor praeparatet markedsfoeres, som igen underretter  Kommissionen og de oevrige medlemsstater;  efter naevnte direktivs gennemfoerelse har myndigheder i flere medlemsstater vaeret stillet over for fortrolighedsproblemer; det er derigennem konstateret, at der dels er behov for - inden for rammerne af direktivets maalsaetninger - en klar og ensartet  definition af, hvilke oplysninger fabrikanten er forpligtet til at give medlemsstaternes myndigheder, dels at give fabrikanterne retningslinjer for valg af alternativ betegnelse;  i henhold til artikel 10 i direktiv 88/379/EOEF er der ved Kommissionens direktiv 91/155/EOEF (3) oprettet og fastsat naermere bestemmelser for en saerlig informationsordning med sikkerhedsdatablade vedroerende farlige praeparater, der isaer er bestemt til  erhvervsmaessig brug; da brugerne ved hjaelp af oplysningerne paa sikkerhedsdatabladet skal kunne traeffe de noedvendige forholdsregler til beskyttelse af sundheden og sikkerheden paa arbejdspladsen, er det vigtigt, at den valgte alternative betegnelse saetter  brugerne i stand til at traeffe saadanne forholdsregler;  i alle medlemsstaterne findes der sammenslutninger, der repraesenterer stoersteparten af virksomhederne i den kemiske industri; for alle disse sammenslutninger gaelder det, at de enten er medlem af CEFIC (European Council of Chemical Manufacturers'  Federations) eller af en anden europaeisk sammenslutning;  denne henstilling er udarbejdet i samarbejde med medlemsstaternes bemyndigede repraesentanter og repraesentanter for CEFIC; den boer derfor saettes i vaerk snarest muligt, saaledes at der opnaas faelles regler paa omraadet -  FREMSAETTER FOELGENDE HENSTILLING:  Artikel 1  1. Den for markedsfoeringen af et farligt praeparat ansvarlige, som paaberaaber sig bestemmelserne i direktiv 88/379/EOEF, artikel 7, stk. 1, litra c), andet afsnit, om beskyttelse af identiteten af et kemisk stof i praeparatet, giver myndighederne  i den medlemsstat, hvor praeparatet markedsfoeres foerste gang, meddelelse herom.  Meddelelsen skal indeholde de oplysninger, der fremgaar af bilag I.  Foretager den, der er ansvarlig for markedsfoeringen, aendringer i angivelserne i punkt 1 til 9 i bilag I, skal dette meddeles til de myndigheder, som har modtaget den foerste fortrolighedsmeddelelse.  2. I de tilfaelde, der er omtalt i anmaerkning C i bilag I, kan den, der er ansvarlig for markedsfoering af flere praeparater, indgive én enkelt fortrolighedsmeddelelse.  3. AEndrer en anden end den, der er ansvarlig for markedsfoeringen, jf. stk. 1, blot navnet eller handelsbetegnelsen paa et praeparat, i hvis maerkning, der indgaar en eller flere alternative betegnelser (som daekker over den kemiske identitet af et eller  flere stoffer), skal vedkommende give myndighederne i de medlemsstater, hvor praeparatet markedsfoeres foerste gang med det nye navn eller den nye handelsbetegnelse, meddelelse herom.  Meddelelsen skal indeholde:  - det gamle navn eller den gamle handelsbetegnelse  - det nye navn eller den nye handelsbetegnelse  - den eller de anvendte alternative betegnelser.  Der maa ikke foretages aendringer i den eller de alternative betegnelser.  Artikel 2  1. Ved fremsendelse af meddelelsen til de nationale myndigheder om den betegnelse, der skal daekke over den kemiske identitet af stoffet, der kan skade ejendomsrettens fortrolige karakter, skal den for markedsfoeringen ansvarlige saa vidt muligt  benytte en generisk betegnelse, hvoraf de vaesentligste kemiske funktionelle grupper fremgaar.  2. Ved valg af forslag til alternativ betegnelse kan ordlisten i bilag II benyttes som vejledning.  Artikel 3  1. Medlemsstaterne soerger via deres ansvarlige myndigheder og i samarbejde med Kommissionen for, at denne henstilling efterleves fra den 15. april 1992.  2. De underretter Kommissionen om, hvilke foranstaltninger de har truffet til efterlevelse af henstillingen.  3. Kommissionen soerger i samarbejde med medlemsstaterne for regelmaessig vurdering af, i hvilken grad henstillingen efterleves.  Artikel 4  Paa grundlag af de regelmaessige vurderinger, der er omhandlet i artikel 3, stk. 3, reviderer Kommissionen om noedvendigt denne henstilling i samarbejde med medlemsstaterne. Udfaerdiget i Bruxelles, den 3. marts 1992. Paa Kommissionens vegne  Martin BANGEMANN  Naestformand   (1) EFT nr. L 187 af 16. 7. 1988, s. 14. (2) EFT nr. L 275 af 5. 10. 1990, s. 35. (3) EFT nr. L 76 af 22. 3. 1991, s. 35.    BILAG I  HVAD DEN, DER ER ANSVARLIG FOR MARKEDSFOERING AF ET FARLIGT PRAEPARAT, SKAL OPLYSE, NAAR VEDKOMMENDE PAABERAABER SIG FORTROLIGHEDSBESTEMMELSERNE I ARTIKEL 7 I DIREKTIV 88/379/EOEF  Anmaerkninger  A. Artikel 7, stk. 1, litra c), andet led, indeholder noeje bestemmelser om, hvilke betingelser der skal vaere opfyldt for, at den for markedsfoeringen ansvarlige kan paaberaabe sig fortrolighed, nemlig:  - at stoffet, hvis kemiske identitet han oensker at daekke over, skal vaere klassificeret som sundhedsskadeligt, og der maa ikke vaere knyttet nogen af risikosaetningerne R 39, R 40, R 42, R 43, R 42/43, R 45, R 46, R 47 eller R 48 til det  - at den for markedsfoeringen ansvarlige skal godtgoere, at angivelse af stoffets kemiske identitet paa et praeparats etiket skader hans ejendomsrets fortrolige karakter.  B. Den alternative betegnelse paa etiketten skal vaere den samme som den, der findes i punkt 2 »Sammensaetning/oplysning om indholdsstoffer« i sikkerhedsdatabladet for praeparatet (direktiv 91/155/EOEF).  Det betyder, at der skal benyttes en alternativ betegnelse, der giver tilstraekkelige oplysninger om stoffet til, at praeparatet kan haandteres risikofrit.  C. For at undgaa gentagne meddelelser kraeves der for flere praeparater, som  - indeholder de samme farlige bestanddele i omtrent de samme koncentrationer  - klassificeres og maerkes paa samme maade  - tilsigtes anvendt paa samme maade  kun én meddelelse.  Fortrolighedsmeddelelser skal indeholde samtlige de oplysninger, der er anfoert i dette bilag, isaer hvert enkelt praeparats navn eller handelsbetegnelse.  For et bestemt stof skal der i alle de paagaeldende praeparater benyttes samme alternative betegnelse til at daekke over dets kemiske identitet.  Fortrolighedsmeddelelse  1. Navn og fuldstaendig adresse samt telefonnummer paa den for markedsfoeringen ansvarlige, som har forretningssted i EF, det vaere sig fabrikant, importoer eller distributoer.  2. Noejagtig angivelse af, hvilke stoffer der foreslaas fortrolighed for og den alternative betegnelse:        CAS-nummer  EINECS-nummer  Kemisk betegnelse ifoelge international nomenklatur og klassificering (Raadets direktiv 67/548/EOEF, bilag I, eller foreloebig klassificering)  Alternativ betegnelse           a)     b)         c)          NB: For  foreloebigt klassificerede stoffer vedlaegges alle de oplysninger (bibliografiske referencer), som dokumenterer, at den foreloebige klassificering er foretaget under hensyntagen til alle til raadighed vaerende relevante data om stoffet og dets egenskaber.    3. Begrundelse for oensket om fortrolighed (sandsynlighed).  4. Handelsnavn eller -betegnelse paa praeparatet/praeparaterne.  5. Er disse handelsnavne eller -betegnelser ens over hele EF?  Ja Nej  I benaegtende fald anfoeres det handelsnavn eller den handelsbetegnelse, der benyttes i de andre medlemsstater  Belgien:  Danmark:  Tyskland:  Graekenland:  Spanien:  Frankrig:  Irland:  Italien:  Luxembourg:  Nederlandene:  Portugal:  Det Forenede Kongerige:  6. Praeparatets sammensaetning (som defineret i punkt 2 i bilaget til direktiv 91/155/EOEF).  7. Klassificering af praeparatet ifoelge artikel 3 i direktiv 88/379/EOEF.  8. Maerkning af praeparatet ifoelge artikel 7 i direktiv 88/379/EOEF.  9. Tilsigtet anvendelse af praeparatet.  10. Sikkerhedsdatablad ifoelge direktiv 91/155/EOEF vedlaegges.  Dato og underskrift     BILAG II  VEJLEDNING MED ORDLISTE TIL BRUG VED TILDELING AF ALTERNATIVE BETEGNELSER (GENERISKE NAVNE) I HENHOLD TIL ARTIKEL 7 I DIREKTIV 88/379/EOEF  1. Indledning  Denne vejledning tager udgangspunkt i klassificeringsproceduren for farlige stoffer (opdelingen af stoffer i gruppen) i bilag I til direktiv 67/548/EOEF.  Grupperne defineres saaledes:  - Uorganiske eller organiske stoffer, som har den mest karakteristiske kemiske bestanddel, der er bestemmende for deres egenskaber, tilfaelles.  Gruppenavnet afledes af navnet paa denne kemiske bestanddel.  Disse grupper er i bilag I nummereret efter grundstoffets atomnummer (001 til 103).  - Organiske stoffer, som har den mest karakteristiske funktionelle gruppe, der er bestemmende for deres egenskaber, tilfaelles.  Gruppenavnet afledes af navnet paa denne funktionelle gruppe.  For disse grupper er der i bilag I fastlagt en nummerering (601 til 650).  I visse tilfaelde er der tilfoejet undergrupper med stoffer, som har bestemte karakteristika tilfaelles.  2. Tildeling af generisk navn  a) Almindelige principper  Det generiske navn tildeles normalt efter nedenstaaende fremgangsmaade, der bestaar af to etaper:  1) Konstatering af, hvilke funktionelle grupper og grundstoffer der er til stede.  2) Udpegning af, hvilke funktionelle grupper og grundstoffer der skal tages i betragtning.  De grupper og undergrupper, som er opregnet i punkt 3 nedenfor, er blandt de funktionelle grupper og grundstoffer, der skal tages i betragtning; listen skal dog ikke anses for udtoemmende.  b) Den praktiske anvendelse  Naar det er konstateret, om stoffet tilhoerer en eller flere af grupperne eller undergrupperne paa listen, tildeles det generiske navn paa foelgende maade:  i) Er navnet paa gruppen eller undergruppen tilstraekkeligt til at beskrive de betydende grundstoffer eller funktionelle grupper, vaelges dette navn som generisk navn.  Eksempler:  - 1,4-dihydroxybenzen  gruppe: 604 - phenoler og phenolderivater  = generisk navn: phenolderivat  - butanol  gruppe: 603 - alkoholer og alkoholderivater  undergruppe: alifatiske alkoholer  = generisk navn: alifatisk alkohol  - 2-isopropoxyethanol  gruppe: 603 - alkoholer og alkoholderivater  undergruppe: glycolethere  = generisk navn: glycolether  - methylacrylat  gruppe: 607 - organiske syrer og derivater heraf  undergruppe: acrylater  = generisk navn: acrylat  ii) Er navnet paa gruppen eller undergruppen ikke tilstraekkeligt til at beskrive de betydende grundstoffer eller funktionelle grupper, dannes det generiske navn ved at kombinere navnene paa flere grupper eller undergrupper.  Eksempler:  - blyhexafluorsilicat  gruppe: 009 - fluorforbindelser  undergruppe: uorganiske fluorider  gruppe: 082 - blyforbindelser  = generisk navn: uorganisk blyfluorid  - chlorbenzen  gruppe: 602 - halogenerede kulbrinter  undergruppe: halogenerede aromatiske kulbrinter  gruppe: 017 - chlorforbindelser  = generisk navn: chloreret aromatisk kulbrinte  - 2,3,6-trichlorphenyleddikesyre  gruppe: 607 - organiske syrer og derivater heraf  undergruppe: halogenerede aromatiske syrer  gruppe: 017 - chlorforbindelser  = generisk navn: chloreret aromatisk syre  - 1-chlor-1-nitropropan  gruppe: 610 - chlorerede og nitrerede forbindelser  gruppe: 601 - kulbrinter  undergruppe: alifatiske kulbrinter  = generisk navn: chloreret og nitreret alifatisk kulbrinte  - tetrapropyldithiopyrophosphat  gruppe: 015 - phosphorforbindelser  undergruppe: phosphorsyreestere  gruppe: 016 - svovlforbindelser  = generisk navn: thiophosphorsyreester  NB: For visse grundstoffers vedkommende kan gruppens eller undergruppens navn suppleres med ordene uorganisk eller organisk.  Eksempler:  - dikviksoelvchlorid  gruppe: 080 - kviksoelvforbindelser  = generisk navn: uorganisk kviksoelvforbindelse  - bariumacetat  gruppe: 056 - bariumforbindelser  = generisk navn: organisk bariumforbindelse  - ethylnitrit  gruppe: 007 - nitrogenforbindelser  undergruppe: nitritter  = generisk navn: organisk nitrit  - natriumhydrogensulfit  gruppe: 016 - svovlforbindelser  = generisk navn: uorganisk svovlforbindelse  (De naevnte eksempler er hentet fra bilag I til direktiv 67/548/EOEF (tolvte tilpasning) og kunne taenkes at blive genstand for anmodning om fortrolighed).  3. Opdeling af stoffer i grupper og undergrupper      GRUPPENUMMER ifoelge bilag I direktiv 76/548/EOEF  GRUPPE  UNDERGRUPPE       001  Hydrogenforbindelser  Hydrider     002  Heliumforbindelser     003  Lithiumforbindelser     004  Berylliumforbindelser     005  Borforbindelser  Boraner  Borater     006  Kulstofforbindelser  Carbamater  Uorganiske kulstofforbindelser  Salte af blaasyre  Urinstof og derivater heraf     007  Nitrogenforbindelser  Kvartaere ammoniumforbindelser  Sure nitrogenforbindelser  Nitrater  Nitritter     008  Oxygenforbindelser     009  Fluorforbindelser  Uorganiske fluorforbindelser     010  Neonforbindelser     011  Natriumforbindelser     012  Magnesiumforbindelser  Organiske magnesiumforbindelser     013  Aluminiumforbindelser  Organiske aluminiumforbindelser     014  Siliciumforbindelser  Silaner  Silicater     015  Phosphorforbindelser  Sure phosphorforbindelser  Phosphoniumforbindelser  Phosphorsyreestere  Phosphater  Phosphitter  Phosphorsyreamider og derivater heraf     016  Svovlforbindelser  Sure svovlforbindelser  Mercaptaner  Sulfater  Sulfitter     017  Chlorforbindelser  Chlorater  Perchlorater     018  Argonforbindelser     019  Kaliumforbindelser     020  Calciumforbindelser     021  Scandiumforbindelser     022  Titanforbindelser     023  Vanadiumforbindelser     024  Chromforbindelser  Chrom(VI)-forbindelser (chromater)     025  Manganforbindelser     026  Jernforbindelser     027  Cobaltforbindelser     028  Nikkelforbindelser     029  Kobberforbindelser     030  Zinkforbindelser  Organiske zinkforbindelser     031  Galliumforbindelser     032  Germaniumforbindelser     033  Arsenforbindelser     034  Selenforbindelser     035  Bromforbindelser     036  Kryptonforbindelser     037  Rubidiumforbindelser     038   Strontiumforbindelser     039  Yttriumforbindelser     040  Zirkoniumforbindelser     041  Niobiumforbindelser     042  Molybdaenforbindelser     043  Technetiumforbindelser     044  Rutheniumforbindelser     045  Rhodiumforbindelser     046   Palladiumforbindelser     047  Soelvforbindelser     048  Cadmiumforbindelser     049  Indiumforbindelser     050  Tinforbindelser  Organiske tinforbindelser     051  Antimonforbindelser     052  Tellurforbindelser     053  Iodforbindelser     054  Xenonforbindelser     055  Caesiumforbindelser     056  Bariumforbindelser     057  Lanthanforbindelser     058  Ceriumforbindelser      059  Praseodymforbindelser     060  Neodymforbindelser     061  Promethiumforbindelser     062  Samariumforbindelser     063  Europiumforbindelser     064  Gadoliniumforbindelser     065  Terbiumforbindelser     066  Dysprosiumforbindelser     067   Holmiumforbindelser     068  Erbiumforbindelser     069  Thuliumforbindelser     070  Ytterbiumforbindelser     071  Lutetiumforbindelser     072  Hafniumforbindelser     073  Tantalforbindelser     074  Wolframforbindelser     075  Rheniumforbindelser      076  Osmiumforbindelser     077  Iridiumforbindelser     078  Platinforbindelser     079  Guldforbindelser     080  Kviksoelvforbindelser  Organiske kviksoelvforbindelser     081  Thalliumforbindelser     082  Blyforbindelser  Organiske blyforbindelser     083  Bismuthforbindelser     084  Poloniumforbindelser     085  Astatforbindelser     086  Radonforbindelser     087  Franciumforbindelser     088  Radiumforbindelser     089  Actiniumforbindelser     090   Thoriumforbindelser     091  Protactiniumforbindelser     092  Uranforbindelser     093  Neptuniumforbindelser     094  Plutoniumforbindelser     095  Americiumforbindelser     096  Curiumforbindelser     097  Berkeliumforbindelser     098   Californiumforbindelser     099  Einsteiniumforbindelser     100  Fermiumforbindelser     101  Mendeleviumforbindelser     102  Nobeliumforbindelser     103  Lawrenciumforbindelser     601  Kulbrinter  Alifatiske kulbrinter  Aromatiske kulbrinter  Alicykliske kulbrinter  Polycykliske aromatiske kulbrinter (PAH)     602  Halogenerede (*) kulbrinter  Halogenerede (*) alifatiske kulbrinter  Halogenerede (*) aromatiske kulbrinter  Halogenerede (*) alicykliske kulbrinter   (*) det paagaeldende halogen anfoeres     603  Alkoholer og alkoholderivater  Alifatiske alkoholer  Aromatiske alkoholer  Alicykliske alkoholer  Alkanolaminer  Epoxyforbindelser  Ethere  Glycolethere  Glycoler og polyoler     604  Phenoler og phenolderivater  Halogenerede (*) phenolderivater   (*) det paagaeldende halogen anfoeres     605  Aldehyder og aldehydderivater  Alifatiske aldehyder  Aromatiske aldehyder  Alicykliske aldehyder  Alifatiske acetaler  Aromatiske acetaler  Alicykliske acetaler     606  Ketoner og ketonderivater  Alifatiske ketoner  Aromatiske ketoner (*)  Alicykliske ketoner   (*) herunder quinoner     607  Organiske syrer og derivater heraf  Alifatiske syrer  Halogenerede (*) alifatiske syrer  Aromatiske syrer  Halogenerede (*) aromatiske syrer  Alicykliske syrer  Halogenerede (*) alicykliske syrer  Alifatiske syreanhydrider  Halogenerede (*) alifatiske syreanhydrider  Aromatiske syreanhydrider  Halogenerede (*) aromatiske syreanhydrider  Alicykliske syreanhydrider  Halogenerede (*) alicykliske syreanhydrider  Salte af alifatiske syrer  Salte af halogenerede (*) alifatiske syrer  Salte af aromatiske syrer  Salte af halogenerede (*) aromatiske syrer  Salte af alicykliske syrer  Salte af halogenerede (*) alicykliske syrer  Estere af alifatiske syrer  Estere af halogenerede (*) alifatiske syrer  Estere af aromatiske syrer  Estere af halogenerede (*) aromatiske syrer  Estere af alicykliske syrer  Estere af halogenerede (*) alicykliske syrer  Glycoletherestere  Acrylater  Methacrylater  Lactoner  Syrehalogenider   (*) det paagaeldende halogen anfoeres     608  Nitriler og nitrilderivater     609  Nitrerede forbindelser     610  Chlorerede og nitrerede forbindelser     611  Azoxy- og azoforbindelser     612  Aminer og derivater heraf  Alifatiske aminer og derivater heraf Alicykliske aminer og derivaterheraf  Aromatiske aminer og derivater heraf  Anilin og derivater heraf  Benzidin og derivater heraf     613  Heterocykliske baser og derivater heraf  Benzimidazol og derivater heraf  Imidazol og derivater heraf  Pyrethrider  Quinolin og derivater heraf  Triazin og derivater heraf  Triazol og derivater heraf     614  Glucosider og alkaloider  Alkaloider og derivater heraf  Glucosider og derivater heraf     615  Cyanater og isocyanater  Cyanater  Isocyanater     616  Amider og derivater heraf  Acetamid og derivater heraf  Anilider     617  Organiske peroxider     650  Andre stoffer   Benyt ikke denne gruppe, men brug i stedet en af ovenstaaende grupper eller undergrupper


Henstilling med henblik på rådets beslutning om et uforholdsmæssigt stort underskud i Italien   Anvendelse af artikel 104, stk. 6, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab


Europa-Parlamentets henstilling om Den Europæiske Unions holdning på verdenskonferencen mod racisme, racediskrimination, fremmedhad og andre former for intolerance


Avis juridique important

|

31995H0216

95/216/EF: Kommissionens henstilling af 8. juni 1995 vedrørende forbedring af sikkerheden ved eksisterende elevatorer

EF-Tidende nr. L 134 af 20/06/1995 s. 0037 - 0038

KOMMISSIONENS HENSTILLING af 8. juni 1995 vedrørende forbedring af sikkerheden ved eksisterende elevatorer (Tekst af betydning for EØS) (95/216/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER -som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 155, andet led,og som tager følgende i betragtning:Det påhviler medlemsstaterne at sikre personers sikkerhed på deres område;der findes ikke i alle medlemsstater egnede bestemmelser om elevatorers sikkerhed;selv om der er forskelle med hensyn til konstruktion og alder for disse elevatorer, er det muligt at fastsætte et mindstemål for, hvilke punkter der bør kontrolleres, og som gælder for alle disse apparater;denne modernisering af sikkerhedshensyn kan strække sig over flere år -HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:1) at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger i det omfang, hvor den gældende lovgivning ikke i sig selv er tilstrækkelig til at imødekomme denne henstilling, med henblik på:- at sikre en tilfredsstillende vedligeholdelse af de eksisterende elevatorer- at forbedre sikkerheden ved disse apparater ved at anvende bestemmelser, der bygger på principperne i bilaget til denne henstilling2) at træffe supplerende foranstaltninger ud over de i bilaget nævnte, hvis sådanne foranstaltninger vil kunne forbedre sikkerheden.Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 8. juni 1995.På Kommissionens vegneMartin BANGEMANNMedlem af KommissionenBILAG PRINCIPPER FOR FORBEDRING AF SIKKERHEDEN VED EKSISTERENDE ELEVATORER Indledende bemærkningDe europæiske standarder EN 81-1 og EN 81-2 kan anvendes, når det er muligt, med henblik på at opnå talværdier bl.a. vedrørende dimension, tolerance, hastighed eller acceleration.1. Der installeres døre i elevatorstolen, og i selve elevatorstolen et system, der angiver, på hvilken etage elevatoren befinder sig.2. Elevatorstolens ophængningstove skal kontrolleres og eventuelt udskiftes.3. Betjeningsanordningerne til standsning ændres, så der opnås god præcision i forbindelse med elevatorstolens standsningsniveau samt progressiv fartsænkning.4. Betjeningsorganerne - både i elevatorstolen og på etagerne - skal kunne forstås og anvendes af handicappede, som benytter elevatoren alene.5. Der installeres detektorer, som kan vise, om der opholder sig mennesker eller dyr i døråbningen ved døre med styret lukning.6. På elevatorer med en hastighed på over 0,6 m/s installeres der en fanganordning med progressiv fartsænkning inden standsning.7. Alarmsystemerne ændres, så det bliver muligt at opnå permanent forbindelse til en nødhjælpstjeneste.8. I bremsemekanismer, hvor der er asbest, fjernes dette.9. Der installeres en anordning, der forhindrer, at elevatorstolen kan foretage ukontrollerede bevægelser i opadgående retning.10. Der installeres en nødbelysning i elevatorstolen, som fungerer, såfremt hovedstrømforsyningen svigter. Dens funktionstid skal være tilstrækkelig lang til at muliggøre en normal hjælpeindsats.Denne installation skal også sikre, at det i punkt 7 nævnte alarmsystem kan fungere.


				|

		52013DC0366

			Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING om Luxembourgs nationale reformprogram 2013 og med Rådets udtalelse om Luxembourgs stabilitetsprogram for 2012-2016 /* COM/2013/0366 final - 2013/ () */

			   	Henstilling med henblik på
RÅDETS HENSTILLING
om Luxembourgs nationale reformprogram 2013
og med Rådets udtalelse om Luxembourgs stabilitetsprogram for 2012-2016

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
som henviser til traktaten om Den Europæiske
Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
som henviser til Rådets forordning (EF) nr.
1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt
overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 5, stk. 2,
som henviser til henstilling fra
Europa-Kommissionen[2],
som henviser til beslutninger fra
Europa-Parlamentet[3],
som henviser til konklusionerne fra Det
Europæiske Råd,
som henviser til udtalelse fra
Beskæftigelsesudvalget,
som har hørt Det Økonomiske og Finansielle
Udvalg, og
som tager følgende i betragtning:
(1)       Den 26. marts 2010 godkendte
Det Europæiske Råd Europa-Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og
beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker,
som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at
øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.
(2)       Rådet vedtog den 13. juli
2010 på baggrund af Kommissionens forslag en henstilling om de overordnede
retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker
(2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for
medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker[4],
som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne
blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres
nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.
(3)       Den 29. juni 2012 vedtog
stats- og regeringscheferne en vækst- og beskæftigelsespagt, som udgør en
sammenhængende ramme for indsatsen på nationalt plan og på EU-plan samt i
euroområdet under anvendelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter og
politikker. De traf beslutning om tiltag, der skal iværksættes af
medlemsstaterne, og forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa
2020-strategien og gennemføre de landespecifikke henstillinger.
(4)       Den 6. juli 2012 vedtog Rådet
en henstilling om Luxembourgs nationale reformprogram for 2012 og afgav en
udtalelse om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2015.
(5)       Den 28. november 2012 vedtog
Kommissionen den årlige vækstundersøgelse[5],
som markerede starten på det europæiske semester 2013 for samordning af de
økonomiske politikker. Den 28. november 2012 vedtog Kommissionen desuden på
basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 om forebyggelse og korrektion af
makroøkonomiske ubalancer rapporten om varslingsmekanismen[6], hvori Luxembourg blev udpeget
som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en
dybdegående undersøgelse.
(6)       Den 14. marts 2013
tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af
finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af
vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og
vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder
i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de
sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.
(7)       Den 26. april 2013 afleverede
Luxembourg sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2016 og sit nationale
reformprogram for 2013. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem
de to programmer er de blevet vurderet sammen.
(8)       Baseret på vurderingen af
2013-stabilitetsprogrammet i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 er
Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag
for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er plausibelt. Navnlig
programmets scenarier for 2013 ligger meget tæt på Kommissionens prognose for
foråret, mens prognosen for 2014 er en anelse mere optimistisk. De
mellemfristede underskudsfremskrivninger bygger på et vækstscenario, der er en
anelse optimistisk og over vækstpotentialet. Målet for programmets
budgetstrategi er at nedbringe underskuddet fra 0,8 % af BNP i 2012 til
0,6 % af BNP i 2014. I programperiodens yderår forventes underskuddet dog at
stige til 1,3 % af BNP både i 2015 og 2016. Dette skyldes de nye
momsregler for elektroniske tjenester, der træder i kraft den 1. januar 2015,
og som gør, at Luxembourg kommer til at overholde EU's regler. I henhold til
disse regler, overgår momsindtægterne fra e-handel fra det land, som udbyderen
befinder sig i, til det land, hvor kunden befinder sig. Myndighederne
forventer, at de nye regler vil medføre, at momsindtægterne falder med
1,4 % af BNP. Regeringen har allerede meddelt, at standardmomsen kommer
til at stige for at kompensere for en del af indtægtstabet.
Stabilitetsprogrammet for 2013 bekræfter den forrige mellemfristede budgetmålsætning,
som sigtede mod et strukturelt overskud på 0,5 % af BNP. Budgetmålsætningen
stemmer overens med kravene i stabilitets‑ og vækstpagten. Både Kommissionens
tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 og den (genberegnede) strukturelle
budgetsaldo i stabilitetsprogrammet forventer, at Luxembourgs strukturelle
overskud for 2012 er på0,1 % af BNP, hvilket er under budgetmålsætningen,
og det forventes desuden, at Luxembourg når sin budgetmålsætning i 2013. Dog
forventes Luxembourg så fra og med 2014 igen at komme til at afvige fra sin
egen mellemfristede budgetmålsætning med 0,3 % af BNP og endnu mere i 2015
og 2016. De nationale myndigheder har gentaget målet om at komme tilbage til
den mellemfristede budgetmålsætning senest i 2017 for at opnå et større spillerum.
Den offentlige bruttogæld ligger i 2012 på 20,8 % af BNP og dermed et godt
stykke under traktatens referenceværdi.
(9)       Luxembourg har de seneste år
formået at holde det offentlige underskud under tærsklen på 3 % af BNP og
dermed undgået at skulle indlede proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt
store underskud. Dette skyldes i højere grad kraftigt stigende indtægter end
udgiftsbegrænsninger. Væksten i 2012 i de offentlige udgifter eksklusive
diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden forventes at overstige det
benchmark for udgifter, der er fastsat i stabilitets- og vækstpakken. Væksten i
de offentlige udgifter forventes at afvige med 1,3 % af BNP fra benchmarken
for udgifter, hvilket er over tærsklen på 0,5 % af BNP, jf. forordning
(EF) nr. 1466/97. For at fastsætte afvigelsen er det dog nødvendigt at udføre
en samlet vurdering under hensyntagen til følgende faktorer: i) underskuddet
forværredes i strukturelle termer kun med 0,2 % af BNP i 2012, ii)
Luxembourgs økonomi er som følge af landets ringe størrelse og dets åbenhed
meget volatil, og iii) Luxembourg vil ifølge Kommissionens tjenestegrenes
prognose for foråret 2013 nå sin budgetmålsætning allerede i 2013. Alle disse
forhold indikerer, at afvigelsen er ikke‑strukturel. De indtægter, som Luxembourg
regerings opkræver, er imidlertid meget volatile, hvilket indtil nu har
resulteret i, at indtægterne har været højere end forventet, men de udgør
samtidig en risiko mod de offentlige finansers langsigtede holdbarhed. For
bedre at håndtere disse risici, bør både gælds- og udgiftsbegrænsninger
fastsættes ved lov. Desuden bør der udpeges et overvågningsorgan og vedtages en
handlingsplan i tilfælde af manglende overholdelse. Når momspakken, som kommer
til at påvirke skatteindtægterne i særdeles negativ retning, træder i kraft den
1. januar 2015, vil det blive tydeligt, hvor vigtigt det er, at Luxembourg
indfører en mellemfristet budgetramme. Det bliver dermed nødvendigt at føre en
særligt forsigtig finanspolitik i 2014.
(10)     På nuværende tidspunkt kommer
mindre end en tredjedel af skatteindtægterne fra forbrugerskat, hvilket delvist
skyldes en moderat og nedsat moms. Luxembourg er det land i EU, der har det
største antal af kategorier af varer og tjenesteydelser omfattet af nedsat
momssats. Den store finansielle sektor, der er fritaget for moms, bidrager også
til, at momsen udgør en lille del af BNP. Overordnet set har Luxembourg
mulighed for at øge indtægten ved at hæve standardmomsen. Desuden kendetegnes
selskabsbeskatningen i Luxembourg af de mange skattefordele, som tilskynder
virksomheder til at finansiere deres aktiviteter via låntagning, hvilket
bidrager til den høje gældskvote.
(11)     Luxembourgs pensionsreform,
der blev vedtaget i december 2012, er første skridt i den rigtige retning. Selv
under hensyntagen til de fleste forhold i den vedtagne pensionsreform er
Luxembourg nødt til at gennemføre flere politikker til at fremme de offentlige
finansers langsigtede holdbarhed i form af en permanent forbedring på
8,6 procentpoint af BNP i den primære saldo for at lukke hullet i
budgettet. Luxembourg er derfor nødt til at arbejde videre med
pensionsreformen. Et loft over pensionstilpasningerne på baggrund af
reallønsstigningerne vil få pensionsreserverne til at stige, og ved at knytte
den lovfæstede pensionsalder til den forventede levealder sikres
pensionssystemets langsigtede holdbarhed. Mulighederne for at gå tidligt på
pension bør desuden reduceres, og det bør være mere attraktivt at blive på
arbejdsmarkedet ud over den fastsatte minimumsalder. Derudover forventes
udgifterne til langtidspleje at påvirke budgettets holdbarhed i form af et
bidrag på 2,1 procentpoint til finansieringsgabet. Den forventede stigning
både i antallet af ældre og antallet af forsørgede personer i Luxembourg er
højere end EU‑gennemsnittet.
(12)     Produktiviteten
i Luxembourg er for øjeblikket forholdsvis høj. Dog svinder manøvremulighederne
for at opnå produktivitetsgevinster ind. Enhedslønomkostningerne bør derfor
begrænses ved at sikre et bedre forhold mellem lønninger og produktivitet.
Luxembourg har truffet foranstaltninger til at begrænse lønstigningerne ved at
ændre dyrtidsreguleringen fra 2012 til 2014. Reformen er dog kun midlertidig og
garanterer ikke, at lønningerne over tid kommer til at udvikle i forhold til
produktiviteten. Produktiviteten er ikke den samme i alle økonomiske sektorer,
og produktionsniveauet i den finansielle sektor er næsten dobbelt så høj som i
de resterende dele af økonomien. Luxembourgs konkurrenceevne vil være udsat for
en betydelig risiko fra 2015 og frem, når den automatiske dyrtidsregulering
igen anvendes som normalt. Der bør derfor træffes yderligere foranstaltninger
til at ændre lønfastsættelsessystemet på en mere holdbar måde for at undgå, at
konkurrenceevnen yderligere forringes i fremtiden.
(13)     Luxembourgs økonomi er stærkt
afhængig af den finansielle sektor, som står for omkring 30 % af den
samlede merværdi og 25 % af skatteindtægterne. For at sikre landets
fremtidige konkurrenceevne er det nødvendigt at udvikle alternative kompetenceområder.
Luxembourgs forsknings‑ og innovationssystemer står fortsat meget svagt, og
Luxembourg når derfor ikke sit F&U‑intensitetsmål for 2020. Indsatsen med
at få de offentlige forskningsinstitutioner og private virksomheder til at
samarbejde ligger et godt stykke under EU‑gennemsnittet, hvilket afspejler den
manglende forbindelse mellem den private F&U‑sektor og det offentlige
forskningssystem. Luxembourg bør modvirke den nedadgående kurve i F&U‑intensiteten
især ved at hjælpe med at øge erhvervslivets F&U-intensitet. En mere
målrettet, intelligent specialiseringsstrategi kunne få en afgørende rolle i
forhold til at maksimere de økonomiske virkninger af den offentlige
forskningsstøtte, især fordi det ville have en løftestangseffekt på de private
investeringer. En sådan målrettet tilgang bør suppleres af en omfattende
horisontal politik med fokus på at få innovative virksomheder til at udvikle
sig og vokse.
(14)     Arbejdsløsheden blandt unge
ligger fortsat højt på 18 % og er desuden tæt forbundet med
uddannelsesniveauet. Unge indbyggere møder stor konkurrence på jobmarkedet i
form af udlændinge, der ofte er bedre uddannet. Selvom Luxembourg har vist sig
meget opsat på at løse problemet med arbejdsløshed blandt de unge, er der
stadig brug for flere tiltag. For at maksimere afkastet bør de trufne
foranstaltninger være en del af en omfattende reformstrategi med bedre
aktiveringspolitikker for at komme overførselsafhængigheden til livs.
Luxembourgs unge klarer sig forholdsvist dårligt i PISA‑undersøgelsens test af
grundlæggende færdigheder. Der er brug for flere foranstaltninger for at
modvirke den negative tendens til, at børn siden 2006 er blevet dårligere til
læsning, matematik og naturfag. Der bør træffes yderligere foranstaltninger til
at forbedre og målrette uddannelsesressourcerne på skoler med dårligt stillede
elever, og der bør stilles flere midler til rådighed til sproghjælp og
specialundervisning. De særlige udfordringer, som indbyggere med
indvandrerbaggrund møder på arbejdsmarkedet, bør undersøges nærmere og håndteres
ved hjælp af målrettede foranstaltninger, også hvad angår sprogfærdigheder. Der
bør i denne sammenhæng rettes særlig opmærksomhed mod erhvervsuddannelserne.
For at forbedre de tidlige skoleår og undgå at unge, navnlig indvandrere,
forlader skolen tidligt, bør der træffes yderligere foranstaltninger. De ældre
arbejdstageres beskæftigelsesegnethed bør forbedres, bl.a. ved hjælp af
efteruddannelse.
(15)     Luxembourg har forpligtet sig
til at nedbringe drivhusgasemissionerne i de sektorer, der falder uden for
emissionshandelsordningen, med 20 % i 2020 i forhold til 2005, men
forventes at være 27 procentpoint fra at nå målet. Transportsektoren står
for 64 % af de emissioner, der ikke er omfattet af
emissionshandelsordningen, hvilket er en af Luxembourgs største udfordringer.
De foranstaltninger, der allerede er blevet truffet, bidrager kun til at
nedbringe drivhusgasemissionerne med ca. en tredjedel af det endelige mål. Det
er derfor nødvendigt at optrappe indsatsen betydeligt, bl.a. ved at øge
brændstofafgifterne med henblik på at nedbringe afgiftsuligheden i forhold til
de omkringliggende lande. Arbejdet med reformen af afgifter på motorkøretøjer
bør også optrappes. Luxembourg bør fortsætte med at gennemføre projekter, der
fordelagtiggør brugen af offentlig transport. Der bør indføres
trængselsafgifter på vejene for at opfordre folk til at skifte til offentlig
transport. Udbygning af de offentlige transportforbindelser til naboregionerne
bør ligeledes fremmes.
(16)     Som led i det europæiske
semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Luxembourgs
økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale
reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for
en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Luxembourg, men også til,
i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da
der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra
EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Dens henstillinger
under det europæiske semester er afspejlet i henstilling 1-6 nedenfor.
(17)     På baggrund af denne vurdering
har Rådet gennemgået Luxembourgs stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse[7] afspejles især i henstilling 1
nedenfor.
(18)     I forbindelse med det
europæiske semester har Kommissionen også udført en samlet analyse af den
økonomiske politik i euroområdet. På baggrund deraf har Rådet udstedt særlige
henstillinger til de medlemsstater, der har euroen som valuta. Luxembourg bør
således også sikre, at disse henstillinger gennemføres til fulde og rettidigt,
HENSTILLER, at Luxembourg i perioden
2013-2014 træffer følgende foranstaltninger med henblik på at:
1.           Bevare en sund finanspolitisk
stilling og holde fast i den mellemfristede målsætning, der sikrer de
offentlige finansers langsigtede holdbarhed, og tage særligt hensyn til de
aldringsrelaterede implicitte forpligtelser. Styrke
den finanspolitiske styring ved at vedtage en mellemsigtet budgetramme, der
omfatter den overordnede styring og flerårige udgiftslofter, og ved at
iværksætte en uafhængig overvågning af de finanspolitiske regler.
2.           Træffe foranstaltninger til
at håndtere skattefordelene i forbindelse med selskabsbeskatning og udvide
anvendelsesområdet for standardmoms.
3.           Dæmme op for aldersrelaterede
udgifter, bl.a. ved at fokusere mere på forebyggelse, rehabilitering og
uafhængig levevis, styrke den nyligt vedtagne pensionsreform, træffe yderligere
foranstaltninger til at dæmme op for tidlig pensionering og øge den effektive
pensionsalder, bl.a. ved at knytte den lovbestemte pensionsalder til forventet
levetid for dermed at sikre pensionssystemets holdbarhed på lang sigt.
4.           Træffe yderligere foranstaltninger i tillæg til den nuværende
fastfrysning - i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med
national praksis - til at ændre lønfastsættelsessystemet, herunder
dyrtidsreguleringen, at blive mere lydhør over for produktivitets‑ og
sektorudviklinger og arbejdsmarkedsvilkår og samtidig fremme konkurrenceevnen. Sætte skub i bestræbelserne på at diversificere den
økonomiske struktur, fremme private investeringer i forskning især ved at
udvikle samarbejdet mellem offentlig forskning og private virksomheder.
5.           Øge bestræbelserne på at nedbringe arbejdsløsheden blandt unge ved at
forbedre udformningen og overvågningen af de aktive arbejdsmarkedstiltag. Styrke de almene uddannelser og
erhvervsuddannelserne, så de unges kvalifikationer tilpasses efterspørgslen på
arbejdsmarkedet. Træffe resolutte
foranstaltninger med henblik på at øge erhvervsfrekvensen for ældre
arbejdstagere, bl.a. ved at forbedre deres beskæftigelsesegnethed gennem
livslang læring.
6.           Øge bestræbelserne på at nå målene for at nedbringe
drivhusgasemissionerne fra aktiviteter uden for emissionshandelssystemet, bl.a.
ved at øge beskatningen af energiprodukter til transport.
Udfærdiget i Bruxelles, den […].
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2013) 366 final.
[3]               P7_TA(2013)0052 og P7_TA(2013)0053.
[4]               Rådets afgørelse 2013/208/EU af 22. april 2013.
[5]               COM(2012) 750 final.
[6]               COM(2012) 751 final.
[7]               I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr.
1466/97.


Avis juridique important

|

31981H0879

81/879/EØF: Kommissionens henstilling af 9. oktober 1981 vedrørende samordning af regionaludviklingen på tværs af landegrænserne

EF-Tidende nr. L 321 af 10/11/1981 s. 0027 - 0028 den spanske specialudgave: Kapitel 14 bind 1 s. 0054  den portugisiske specialudgave: Kapitel 14 bind 1 s. 0054

++++   ( 1 ) EFT nr . L 73 af 21 . 3 . 1975 , s . 47 .   ( 2 ) EFT nr . L 73 af 21 . 3 . 1975 , s . 1 .   ( 3 ) EFT nr . L 349 af 23 . 12 . 1980 , s . 10 .   ( 4 ) EFT nr . C 69 af 24 . 3 . 1976 , s . 2 .   ( 5 ) EFT nr . L 143 af 12 . 6 . 1979 , s . 9 .  KOMMISSIONENS HENSTILLING  af 9 . oktober 1981  vedroerende samordning af regionaludviklingen paa tvaers af landegraenserne   ( 81/879/EOEF )  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER _  som henviser til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 155 ,  som henviser til Raadets afgoerelse 75/185/EOEF af 18 . marts 1975 om nedsaettelse af et udvalg for regionalpolitik ( 1 ) , saerlig artikel 2 , stk . 1 , litra d ) ,  som henviser til Raadets forordning ( EOEF ) nr . 724/75 af 18 . marts 1975 om oprettelse af en europaeisk fond for regionaludvikling ( 2 ) , senest aendret ved forordning ( EOEF ) nr . 3325/80 ( 3 ) , saerlig artikel 6 ,  som henviser til den faelles ramme for regionaludviklingsprogrammer ( 4 ) , som Udvalget for Regionalpolitik har fastlagt ,  som henviser til Kommissionens henstilling 79/535/EOEF af 23 . maj 1979 til medlemsstaterne vedroerende de regionale udviklingsprogrammer ( 5 ) , saerlig punkt 5 ,  som henviser til det graenseoverskridende program for Ems-Dollart , der er blevet forelagt Kommissionen af den nederlandske og den tyske regering , og som blev gennemgaaet af Udvalget for Regionalpolitik den 15 . februar 1979 , og  som tager foelgende i betragtning :  Ems-Dollart programmet , der er udarbejdet af kongeriget Nederlandene og Forbundsrepublikken Tyskland i faellesskab , er et foerste forsoeg paa at skabe et faelles graenseoverskridene program , hvori der i overensstemmelse med den faelles ramme goeres rede for det paagaeldende omraades specifikke problemer , bl.a . de flaskehalse , der skyldes forsinkelser i integrationsprocessen , og de foranstaltninger , der er truffet paa begge sider af graensen ;  der boer med udgangspunkt i faelles maalsaetninger ske en videre udbygning af dette program med henblik paa at opnaa en bedre samordning af regionaludviklingspolitikken paa begge sider af graensen , gennem tilvejebringelse af ensartede konkurrencevilkaar ;  i de paagaeldende to medlemsstater findes der andre omraader med faelles landgraense , hvor der er specifikke problemer , og for hvilke faelles graenseoverskridende programmer er under udarbejdelse ;  generelt frembyder samordningen af regionaludviklingspolitikken i graenseregioner inden for Faellesskabet ofte specifikke problemer ; det gaelder navnlig regioner eller omraader under udvikling eller omstilling ;  medlemsstaterne og Faellesskabet har derfor et saerligt ansvar over for disse regioner og omraader ;  naar der opstaar saadanne specifikke problemer paa begge sider af graensen , er det noedvendigt , at de paagaeldende myndigheder har et snaevert samarbejde for at sikre en passende samordning af deres regionalpolitik ;  i saa fald skal regionaludviklingsprogrammerne , jf . artikel 6 i fondsforordningen , for perioden 1981-1985 , ved den socio-oekonomiske analyse tage hensyn til disse regioners saerlige geografiske placering , herunder den komplementaere karakter af deres oekonomier ;  det er oenskeligt , at et saadant samarbejde i de omraader der ligger naermest graenserne foerer til ivaerksaettelsen af investeringsprogrammer , bl.a . inden for de oekonomiske og sociale infrastrukturer og med henblik paa beskyttelse af miljoeet .  Kommissionen har til hensigt dels at give de udviklingsprogrammer for graenseregioner , der forelaegges den i henhold til fondsforordningens artikel 6 , stk . 3 , en saerlig omhyggelig behandling , hvorunder der vil blive taget hensyn til nedenfor anfoerte henstillinger , dels at prioritere finansieringen af undersoegelser , der muliggoer bedre samordning ved udarbejdelsen af regionaludviklingsprogrammer for graenseregioner _  HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE :  1 . Kongeriget Nederlandene og Forbundsrepublikken Tyskland fortsaetter deres arbejde med samordning paa tvaers af deres faelles graense med henblik paa at uddybe det eksisterende graenseoverskridende Ems-Dollart program . De udarbejder ligeledes graenseoverskridende programmer for de andre omraader langs den tysk-nederlandske graense . Disse programmer , der bygger paa faelles maalsaetninger , vedroerer isaer harmonisering af den regionale og sektormaessige stoette til private investeringer , de udpeger flaskehalse saavel som planlagte foranstaltninger , isaer inden for de oekonomiske og sociale infrastrukturer .  2 . De medlemsstater , der for regioner , der modtager stoette fra EFRU , udarbejder regionale udviklingsprogrammer i henhold til fondsforordningens artikel 6 for perioden 1981-85 , tager , naar det drejer sig om regioner graensende op til regioner i en anden medlemsstat , passende kontakter med de paagaeldende myndigheder i den tilgraensende stat med henblik paa at etablere en koordination bl.a . inden for foelgende omraader :   _ den oekonomiske og sociale analyse , isaer vedroerende beskaeftigelsesproblemerne knyttet til bevaegelser over graenserne ,   _ udviklingsmaal ,   _ udviklingsforanstaltninger .  3 . Ved udarbejdelsen af disse programmer soerger medlemsstaterne navnlig for , at der opnaas en bedre ligevaegt med hensyn til direkte og indirekte stoette til virksomheder , saaledes at man undgaar enhver risiko for , at staterne overbyder hinanden , isaer i omraaderne naermest graenserne .  4 . Med hensyn til de omraader , der ligger naermest graenserne , undersoeger medlemsstaterne muligheden for i faellesskab at udarbejde graenseoverskridende programmer , bl.a . med hensyn til de oekonomiske og sociale infrastrukturer , og med henblik paa beskyttelse af miljoeet  Udfaerdiget i Bruxelles , den 9 . oktober 1981 .  Paa Kommissionens vegne  Antonio GIOLITTI  Medlem af Kommissionen


				|

		52012DC0319

			Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING om Litauens nationale reformprogram for 2012 med Rådets udtalelse om Litauens konvergensprogram for 2012-2015 /* COM/2012/0319 final */

			   	Henstilling med henblik på
RÅDETS HENSTILLING
om Litauens nationale reformprogram for 2012
med Rådets udtalelse om Litauens konvergensprogram for 2012-2015
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
som henviser til traktaten om Den Europæiske
Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
som henviser til Rådets forordning (EF) nr.
1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt
overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 5, stk. 2,
som henviser til henstilling fra
Europa-Kommissionen[2],
som henviser til Europa-Parlamentets
beslutninger[3],
som henviser til konklusionerne fra Det
Europæiske Råd,
som henviser til udtalelse fra
Beskæftigelsesudvalget,
som har hørt Det Økonomiske og Finansielle
Udvalg, og
som tager følgende i betragtning:
(1)       Den 26. marts 2010 godkendte
Det Europæiske Råd Europa-Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og
beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske
politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig
indsats for at øge EU's potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.
(2)       Den 13. juli 2010 vedtog
Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og
Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en
afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker[4], som tilsammen udgør de
"integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at
tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske
politik og beskæftigelsespolitik.
(3)       Den 12. juli 2011 vedtog
Rådet en henstilling om Litauens nationale reformprogram for 2011 sammen med en
udtalelse om Litauens opdaterede konvergensprogram for 2011-2014.
(4)       Den 23. november 2011 vedtog
Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det
andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning,
som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog
Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om
varslingsmekanismen[5],
og heri blev Litauen ikke udpeget som en af de medlemsstater, hvor der skulle
udføres en dybtgående undersøgelse.
(5)       Den 2. marts 2012 tilsluttede
Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel
stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det
understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende
finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder for
erhvervslivet, fremme vækst og konkurrenceevne, bekæmpe arbejdsløsheden og de
sociale følger af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. Det
opfordrede medlemsstaterne til at gennemføre Rådets henstillinger for 2011 for
det enkelte land og til at omsætte prioriteterne til konkrete foranstaltninger,
der skal medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale
reformprogrammer.
(6)       Den 2. marts 2012 opfordrede
Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til
at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets-
eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.
(7)       Den 27. april 2012 forelagde
Litauen sit opdaterede konvergensprogram for perioden 2012-2015 og den 30.
april 2012 sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de
indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.
(8)       Baseret på vurderingen af
konvergensprogrammet for 2012 i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97
er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner
grundlag for programmets budgetfremskrivninger, er plausibelt. Det stemmer
stort set overens med Kommissionens 2012-forårsprognose for 2012 og 2013.
Programmets budgetstrategi sigter mod at rette op på et uforholdsmæssigt stort
underskud senest i 2012 som henstillet af Rådet og mod at nærme sig den
mellemfristede budgetmålsætning herefter. Programmet fastholder den tidligere
mellemfristede budgetmålsætning, dvs. et strukturelt offentligt overskud på
0,5 % af BNP, der er en tilfredsstillende afspejling af kravene i
stabilitets- og vækstpagten; der indgår en konsolidering på mindst
1 procentpoint årligt og et budget i balance i 2015. Budgetplanerne er i
overensstemmelse med fristen for afvikling af det uforholdsmæssigt store
underskud, men den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats i 2010-2012,
på grundlag af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo[6], forventes at være lavere end
de 2,25 % af BNP, der er henstillet i Rådets henstilling af
16. februar 2010. Den planlagte udvikling frem imod det mellemfristede
budgetmål i årene efter afviklingen af det uforholdsmæssigt store underskud
ligger strukturelt set under de 0,5 % af BNP, der er stabilitets- og
vækstpagtens referencesats. Den planlagte vækstrate for de offentlige udgifter
er, under hensyntagen til diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden, i
overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens referencesats for 2013 og
2014, men ikke for 2015. Den offentlige gældskvote forventes i henhold til
Kommissionens 2012-forårsprognose at forblive under 60 % af BNP i
programperioden, dog stiger den til næsten 41 % af BNP i 2013, samtidig
med at konvergensprogrammet målrettes mod at nedbringe kvoten til
ca. 35 % i 2015. Reformen af budgetplanlægnings- og
gennemførelsesprocessen skrider frem, men regeringen mangler stadig at godkende
lovforslagene. Den foreslåede lovgivning vil sørge for øget ansvarlighed inden
for de finanspolitiske rammer ved at oprette et uafhængigt organ og stramme
reglerne for finansministeriets reserver.
(9)       En omfattende strategi for
overholdelse af skattereglerne blev omsat i 2011, og det styrkede overholdelsen
af skattereglerne og gav ekstra indtægter. Der er dog behov for en vedvarende gennemførelsesindsats,
hvis der skal gøres væsentlige fremskridt i bekæmpelsen af skatteunddragelse.
(10)     Den
demografiske udvikling giver anledning til alvorlige betænkeligheder med hensyn
til pensionssystemets bæredygtighed. Selv om Litauen har vedtaget en gradvis
stigning i pensionsalderen til 65 år frem til 2026, vil dette alene ikke kunne
sikre bæredygtigheden og tilstrækkelige pensioner i fremtiden, så der må
suppleres med yderligere foranstaltninger. Foranstaltningerne kunne omfatte en
sammenkædning af den lovfæstede pensionsalder og fremtidige ydelser med
demografiske faktorer, indførelse af klare indekseringsregler, indførelse af en
nærmere sammenknytning af indbetalte bidrag og ydelser og at fjerne
incitamenter til at gå på førtidspension. Litauen kunne desuden gøre bedre brug
af frivillige supplerende pensionsordninger. Oprettelsen af erhvervstilknyttede
pensionsordninger kunne fjerne noget af presset på socialsikringssystemet og
samtidig øge de fremtidige pensionsbeløb lidt. Alle hindringer for at blive
længere på arbejdsmarkedet er blevet fjernet.
(11)     Loven om vikarbureauer, som
skal fremme kortvarig beskæftigelse, trådte i kraft den 1. december 2011. Den
vil dog ikke nødvendigvis få stor virkning, da der allerede før loven fandtes
vikarbureauer i Litauen. En omfattende gennemgang af arbejdsmarkedslovgivningen
kan finde frem til unødvendige restriktioner og administrative barrierer, som
forhindrer fleksible arbejdskontrakter og opsigelsesregler og
flextidsordninger. Der er desuden behov for yderligere foranstaltninger, som
tager sigte på at øge arbejdsstyrken, herunder navnlig for unge, ufaglærte og
ældre arbejdstagere, og på at øge arbejdsmarkedets fleksibilitet.
(12)     Under krisen blev ledigheden
blandt unge (over 30 %) og ufaglærte særlig tydelig. Regeringen har
iværksat en række foranstaltninger, som skal få unge i job, herunder bl.a.
beskæftigelsestilskud til at komme i arbejde og nedsatte socialsikringsbidrag.
Aktiveringsraterne er dog fortsat for lave, og de finansielle tildelinger til
aktiv arbejdsmarkedspolitik kunne bruges mere virksomt ved at offentlige
arbejder målrettes mod de mest sårbare grupper. For at sikre en bedre overgang
fra uddannelsessystemet til arbejdsmarkedet kunne lærepladser og
praktikantpladser gøres mere attraktive, og der kunne indføres et system til at
forudsige efterspørgslen efter kvalifikationer. Foranstaltningerne bør være i
overensstemmelse med resultaterne i Litauens og Kommissionens fælles
arbejdsgruppe om ungdomsarbejdsløshed.
(13)     Omkring en tredjedel af den
litauiske befolkning er truet af fattigdom og langsigtet udelukkelse. På
EU-plan svarer det til det fjerdehøjeste niveau. I 2011 ændrede Litauen sin
kontanthjælpslovgivning med sigte på at reformere bistandssystemet fra januar
2012. Der er bl.a. lanceret en pilotmodel for fordelingen af bistand, metoden
til beregning af bistandens størrelse er ændret, der er indført visse
incitamenter til at søge arbejde og en udvidet dækning. Bistandsreformen er et
led i bestræbelserne for at fjerne hindringerne for at arbejde. Det er
nødvendigt at oprette et overvågningssystem til at vurdere reformens virksomhed
og dens virkning for så vidt angår fattigdomsbekæmpelse. Reformen bør gå hånd i
hånd med aktiveringsforanstaltninger, som øger deltagelsen i arbejdsmarkedet,
herunder navnlig for langvarige bistandsmodtagere.
(14)     Regeringen har fra 2010
iværksat en ambitiøs reform af statsejede virksomheder, som tager sigte på at
omstrukturere virksomhedsledelsen, øge gennemsigtigheden og adskille ejerskab
og reguleringsopgaver samt øge konkurrencen og effektiviteten. Det er en
relevant reform, som både omfatter lovgivningsmæssige og organisatoriske
ændringer. Der er gjort store fremskridt med hensyn til gennemsigtighed og
ansvarlighed, idet der nu offentliggøres kvartalsvise og årlige rapporter. Der
er fastlagt klare virksomhedsmål. Regeringen har dog udsat nogle dele af
reformen, herunder bl.a. adskillelsen af statsejede virksomheders kommercielle
og ikke-kommercielle aktiviteter, og har til hensigt at gennemføre dem i 2012.
(15)     Litauen har gjort nogle
fremskridt for så vidt angår bygningers energieffektivitet. Der blev vedtaget
et moderniseringsprogram for beboelsesejendomme med flere lejligheder i
december 2011, men det svækkes af modsatrettet støtte inden for andre
politikområder, som mindsker incitamenterne til at forbedre
energieffektiviteten for beboere i beboelsesejendomme. Der er behov for en
betydelig og hurtig indsats for at forbedre bygningers energieffektivitet.
(16)     Der er plads til at flytte
skattebyrden over på energiforbrug, da indtægterne fra miljøafgifter er de
tredjelaveste i EU, og transportafgifterne er de laveste i EU. Den implicitte
afgiftssats for energiforbrug var den syvendelaveste i EU i 2010, medens
energiafgifterne målt i BNP kun lå en lille smule under EU-gennemsnittet.
(17)     Der mangler
konkurrence og sammenkoblinger mellem landets energisysteminfrastruktur, og det
er en faktor, som begrænser væksten. Utilstrækkelige sammenkoblinger
betyder, at der ikke fremkommer nogen konkurrence på energimarkederne. Koncentrationen
er fortsat høj (over 90 %) på både gas- og el-markedet.
(18)     Litauen har givet en række
tilsagn under europluspagten. Disse tilsagn og udmøntningen af de tilsagn, der
blev givet i 2011, vedrører forøgelse af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen,
styrkelse af holdbarheden i de offentlige finanser og forbedring af den
finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene
under europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i
disse henstillinger.
(19)     Inden for rammerne af det
europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af
Litauens økonomiske politik. Den vurderede konvergensprogrammet og det
nationale reformprogram. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for
en holdbar finanspolitik og samfundsøkonomisk politik i Litauen, men også til,
i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da
der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske
Union, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale
beslutninger. Kommissionens henstillinger under det europæiske semester er
afspejlet i henstilling 1-6 i det følgende.
(20)     I lyset af denne vurdering har
Rådet gennemgået Litauens konvergensprogram, og dets udtalelse[7] er navnlig afspejlet i
henstilling 1 nedenfor,
HENSTILLER, at Litauen i perioden
2012-2013 tager skridt til:
1.           at sikre planmæssige
fremskridt hen imod rettidig afvikling af det uforholdsmæssigt store underskud.
Med dette mål for øje bør budgettet for 2012 gennemføres fuldt ud, og den
strukturelle tilpasningsindsats, der er anført i Rådets henstilling som led i
proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Derefter bør de
nødvendige foranstaltninger fastlægges, så budgetstrategien for 2013 og senere
kan gennemføres som planlagt, og så det sikres, at der gennemføres en egnet
strukturel tilpasningsindsats, som giver tilstrækkelige fremskridt hen imod den
mellemfristede budgetmålsætning, herunder også overholdelsen af udgiftsreferencesatsen,
samtidig med at der skæres mindst muligt i vækstfremmende udgifter. I denne
forbindelse bør det overvejes at øge skatter og afgifter, der har den mindst
mulige virkning på væksten, f.eks. boligskatter og miljøafgifter, herunder også
bilafgifter, samtidig med at overholdelsen af skattereglerne styrkes. Den finanspolitiske
ramme bør styrkes, især ved at der indføres håndhævelige og bindende
udgiftslofter i budgetrammen på mellemlangt sigt.
2.           at vedtage lovgivningen i
forbindelse med en omfattende reform af pensionssystemet. Den lovfæstede
pensionsalder bør sammenkædes med den forventede levetid, der bør fastlægges
klare regler for indekseringen af pensioner, og supplerende opsparingsordninger
bør forbedres. Pensionsreformen bør understøttes med foranstaltninger inden for
området aktiv aldring.
3.           at tackle den store
arbejdsløshed, herunder navnlig blandt unge, ufaglærte og langtidsarbejdsløse,
ved at fokusere ressourcerne på aktive arbejdsmarkedspolitikker og samtidig
forbedring af deres effektivitet. Lærepladsordninger bør gøres mere effektive.
Arbejdsmarkedslovgivningen bør ændres for så vidt angår fleksible kontrakter,
opsigelsesregler og flextidsordninger.
4.           at øge incitamenterne til at
komme i arbejde og styrke sammenkædningen af bistandsreformen og
aktiveringsforanstaltninger, herunder navnlig for de mest sårbare grupper, for
at mindske fattigdom og social udelukkelse.
5.           at gennemføre alle aspekterne
af reformpakken for statsejede virksomheder og navnlig sikre adskillelsen af
ejerskab og reguleringsopgaver samt af kommercielle og ikke-kommercielle
aktiviteter. Der bør indføres passende overvågningsværktøjer, som kan bruges
til at vurdere, om reformerne overholdes, og til at sikre, at alle statsejede
virksomheder overholder reformkravene.
6.           at intensivere
foranstaltningerne til forbedring af bygningers energieffektivitet, herunder
ved at fjerne hindringer og en hurtig gennemførelse af holdingfonden.
Konkurrencen i energinettene bør fremmes ved hjælp af bedre forbindelser til
andre EU-landes gas- og el-net.
Udfærdiget i Bruxelles, den
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012) 319 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 og P7_TA(2012)0047.
[4]               Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive
engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af
Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp
af den i fællesskab aftalte metode.
[7]               I henhold til artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning
(EF) nr. 1466/97.