Avis juridique important

|

32003H0579

Rådets henstilling af 22. juli 2003 om gennemførelsen af medlemsstaternes beskæftigelsespolitik

EU-Tidende nr. L 197 af 05/08/2003 s. 0022 - 0030

Rådets henstillingaf 22. juli 2003om gennemførelsen af medlemsstaternes beskæftigelsespolitik(2003/579/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION -som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 128, stk. 4,som henviser til Kommissionens henstilling,som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget, ogsom tager følgende i betragtning:(1) På Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23.-24. marts 2000 blev der fastlagt en ny strategisk målsætning for Den Europæiske Union, nemlig at blive verdens mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi med kapacitet til at sikre en bæredygtig økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed. Med denne målsætning for øje vedtog Rådet overordnede beskæftigelsesmål og særlige beskæftigelsesmål for kvinder med frist til 2010.(2) Det Europæiske Råd i Barcelona den 15.-16. marts 2002 opfordrede til at styrke den europæiske beskæftigelsesstrategi ved hjælp af en stærkere, enklere og bedre styret proces, som skal være helt integreret i Lissabon-strategien. Det Europæiske Råd i Barcelona krævede også en strømlining af den politiske koordinering med synkroniserede tidsplaner for vedtagelsen af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik og beskæftigelsesretningslinjerne.(3) I sin rapport om strømlining af 3. december 2002 mente Rådet, at strømliningstiltaget skal være styret af målet om øget gennemsigtighed og effektivitet, undgå overlapninger og gentagelser i affattelsen af retningslinjerne og sikre overensstemmelse, komplementaritet og sammenhæng.(4) Det Europæiske Råd bekræftede på forårstopmødet i Bruxelles den 20.-21. marts 2003, at beskæftigelsesstrategien bliver det vigtigste redskab i gennemførelsen af beskæftigelses- og arbejdsmarkedsmålene i Lissabon-strategien, og opfordrede indtrængende medlemsstaterne til at fremskynde reformen af de nationale arbejdsmarkeder.(5) Rådet vedtog retningslinjerne for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik ved afgørelse 2003/578/EF(1).(6) Den fælles rapport om beskæftigelsen, som Kommissionen og Rådet vedtog den 6. marts 2003, beskriver de vigtigste udfordringer, som medlemsstaterne hver især står over for på beskæftigelsesområdet, og angiver en række prioriterede områder, hvor medlemsstaterne bør gøre en særlig indsats og derigennem styrke deres bidrag til virkeliggørelsen af de overordnede mål i beskæftigelsesretningslinjerne.(7) Sunde makroøkonomiske politikker og omfattende økonomiske reformer er af afgørende betydning for jobskabelsen. Medlemsstaterne bør derfor gennemføre denne henstilling under hensyn til de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik -HENSTILLER at medlemsstaterne træffer de foranstaltninger, som fremgår af bilaget.Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 2003.På Rådets vegneG. AlemannoFormand(1) Se side 13 i denne EUT.BILAGBELGIENFor at tackle de udfordringer, der opstår som følge af befolkningsaldringen, er der behov for foranstaltninger, hvorigennem den potentielle ikke-beskæftigede arbejdsstyrke kan mobiliseres, og beskæftigelsesfrekvensen og arbejdsmarkedsdeltagelsen øges. På trods af de senere års positive udvikling ligger beskæftigelsesfrekvenserne i Belgien markant under EU-gennemsnittet og er langt fra EU-målene, især for ældre arbejdstagere, som har den laveste beskæftigelsesfrekvens i EU. Det er usandsynligt, at de foranstaltninger, der hidtil er indført for at fremme aktiv aldring, vil være tilstrækkelige til at nå EU-målene i 2010. Selv om langtidsledigheden er faldet i løbet af de senere år og nu ligger under EU-gennemsnittet, er den fortsat udtryk for et strukturelt problem. Der er fortsat et stort antal personer, som overgår til langtidsledighed, og en hensigtsmæssig forebyggende foranstaltning for alle voksne jobsøgere savnes stadig. Selv om der for nylig blev gennemført foranstaltninger med henblik på at fjerne arbejdsløshedsfælderne, betyder risikoen for, at de ledige kommer på langvarig understøttelse, at der er behov for yderligere revision af de sociale ordninger samtidig med at fordelene ved at arbejde bør styrkes. Desuden har løntilbageholdenhed ledsaget af nedsættelse af skatter og sociale bidrag fortsat høj prioritet med henblik på at forbedre konkurrenceevnen og skabe beskæftigelse. Ydermere afspejler de vedvarende regionale og subregionale skævheder i arbejdsmarkedsresultaterne ikke blot forskelle i de økonomiske resultater, men også en utilstrækkelig geografisk mobilitet på arbejdsmarkedet, og der er stadig kun begrænsede initiativer på dette område.Belgien bør derfor:Forebyggelse og aktivering1. Styrke foranstaltningerne for at mindske antallet af personer, som overgår til langtidsledighed, ved at forbedre den forebyggende indsats over for ledige voksne.Arbejdskraftudbud og aktiv aldring2. Udvikle og gennemføre en helhedsstrategi, der er baseret på hensigtsmæssige mål, og som sikrer en øget beskæftigelsesfrekvens, især for ældre arbejdstagere og kvinder. Træffe yderligere forebyggende foranstaltninger og fjerne arbejdstagernes incitamenter for førtidspensionering.Gøre det økonomisk attraktivt at arbejde3. Gennemføre den planlagte flerårige nedsættelse af skatten på arbejde og af de ikke-lønrelaterede arbejdsomkostninger for at tilskynde ledige til at finde beskæftigelse og arbejdsgivere til at skabe nye job, samtidig med at der gennemføres en yderligere revision af understøttelsessystemet for at fjerne arbejdsløshedsfælderne.Regionale skævheder4. Iværksætte en koordineret indsats for at øge arbejdskraftens mobilitet mellem regionerne og yderligere forbedre koordineringen og integreringen af arbejdsmarkedspolitikkerne.DANMARKBeskæftigelsesfrekvenserne i Danmark, herunder frekvenserne for kvinder og ældre arbejdstagere, ligger allerede et godt stykke over EU-målene. Set i lyset af arbejdsstyrkens aldring skal Danmark imidlertid sikre, at der er et tilstrækkeligt udbud af arbejdskraft for at opretholde sit vækstpotentiale og sikre bæredygtigheden i landets sociale sikringsordninger. I forbindelse med den seneste tids reformer er den gennemsnitlige effektive pensionsalder blevet hævet, men der bør fortsat være fokus på visse sektorer, især social- og sundhedssektorerne samt uddannelsessektoren, hvor ansatte over 50 år er overrepræsenterede. En anden potentiel arbejdskraftressource er indvandrere, der allerede bor i Danmark, og som bør tilskyndes til at finde beskæftigelse. Der er gennemført reformer for at mindske det samlede skattetryk på arbejde, men der er behov for yderligere reformer for at sikre arbejdsmarkedsdeltagelsen på lang sigt, især ved at nedsætte de stadig relativt høje marginalskatter og ved at skabe incitamenter til at udskyde førtidspensioneringen.Danmark bør derfor:Arbejdskraftudbud og aktiv aldring1. Styrke bestræbelserne på at sikre, at der er arbejdskraft til rådighed på lang sigt, især ved at fremme deltagelsen for ældre arbejdstagere og ved at forebygge flaskehalse i de sektorer, hvor der er en aldrende arbejdsstyrke.Dårligt stillede2. Yderligere styrke integreringen af indvandrere på arbejdsmarkedet ved at sikre den rette balance mellem øgede økonomiske incitamenter på den ene side og forebyggelse af social udstødelse på den anden.Gøre det økonomisk attraktivt at arbejde3. Videreføre reformerne med henblik på at nedbringe de høje marginalskatter og det samlede skattetryk på arbejde, især på små og mellemstore indkomster, og vurdere betydningen af disse reformer.TYSKLANDDen samlede beskæftigelsesfrekvens i Tyskland ligger tæt på EU's mål, som er 67 % for 2005. Kvindernes beskæftigelsesfrekvens overstiger allerede EU's mål på mellemlang sigt på 57 % for 2005, mens den for ældre arbejdstageres vedkommende ligger under det lave niveau fra udgangspunktet i 1997 på grund af den lave deltagelse i aldersklassen 60-64. Imidlertid påvirkes kvindernes arbejdsmarkedsdeltagelse stadig negativt af manglen på pasningsfaciliteter og kønsbetingede lønforskelle, især i den private sektor. Den forventede forværring af arbejdsløshedssituationen i 2003 stiller krav om effektive forebyggende og aktive arbejdsmarkedspolitikker. Den kombinerede effekt af beskatning, bidrag til socialsikring og tab af understøttelse kan virke hæmmende for beskæftigelsen, især for lavtlønnede. Denne gruppe har derfor været målgruppe for nylige reformer. Uddannelsessystemet er også et vigtigt aspekt, når det drejer sig om at tackle ledigheden, idet de lavtuddannede tegner sig for en stor del af arbejdsløsheden. Der er stadig mangel på arbejdspladser, især i de nye delstater, og der er risiko for, at de regionale skævheder på arbejdsmarkedet forværres yderligere. De mange bestemmelser kan virke hindrende for jobskabelsen og må gøres til genstand for en omfattende revision. Dette gælder f.eks. de arbejdsmarkedsinstitutioner, som styrer lønudviklingen.Tyskland bør derfor:Forebyggelse og aktivering1. Forbedre effektiviteten af jobsøgningsassistancen og de aktive arbejdsmarkedsprogrammer ved at målrette og skræddersy dem. Arbejdsmarkedspolitikker bør fortsat fokusere på de nye delstater.Fremme af arbejdstageres og virksomheders tilpasningsevne2. Støtte jobskabelsen gennem en systematisk gennemgang og fjernelse af lovgivningsmæssige hindringer, som kan hæmme beskæftigelsens udvikling i service- og industrisektoren. Fremme en mere fleksibel tilrettelæggelse af arbejdet og skabe en lovgivningsmæssig ramme, som gavner både jobskabelsen og produktiviteten, bl.a. gennem konsekvent og hurtig gennemførelse af den reform af arbejdsmarkedsloven, der i marts 2003 blev bebudet af forbundsregeringen.Livslang læring3. Videreudvikle og gennemføre strategien om livslang læring, idet der fokuseres på alle niveauer i uddannelsessystemet og i særdeleshed på at øge efteruddannelsesdeltagelsen, især blandt ældre arbejdstagere, lavtuddannede og ansatte i SMV'er.Ligestilling4. Styrke indsatsen over for kønsspecifikke uligheder på arbejdsmarkedet og især vurdere virkningerne af lønindkomstbeskatningen på kvindernes beskæftigelsessituation og opmuntre arbejdsmarkedets parter til at leve op til deres ansvar med hensyn til at reducere forskellen mellem mænds og kvinders løn væsentligt. Skaffe flere børnepasningsfaciliteter, som i højere grad er indpasset efter arbejdstider og skoletider.Gøre det økonomisk attraktivt at arbejde5. Fortsætte reformen af skatte- og understøttelsessystemet og dermed sikre tilstrækkelige incitamenter til at tage arbejde. Samtidig sikre, at aktiv jobsøgning er lovpligtig og en forudsætning for modtagelse af understøttelse.GRÆKENLANDGrækenlands samlede beskæftigelsesfrekvens ligger især for kvindernes vedkommende betydeligt under de mål, som Det Europæiske Råd har opstillet. De relativt lave beskæftigelsesfrekvenser skyldes delvis den ringe forekomst af deltidsbeskæftigelse i Grækenland. Selv om arbejdsløsheden i 2002 faldt for tredje år i træk, ligger den stadig over EU-gennemsnittet, og kvinderne har en dobbelt så høj ledighedsprocent som mændene. Reformen af den offentlige arbejdsformidling, som er afgørende for at tackle den høje langtidsledighed, er stadig forsinket. For at øge arbejdskraftens produktivitet, som bl.a. påvirkes negativt af det lave kvalifikationsniveau, skal systemerne for grund- og efteruddannelse integreres bedre. På trods af de seneste reformer er skattesystemets kompleksitet og de høje bidrag til social sikring fortsat vigtige forhindringer for ansættelse og for at nedbringe omfanget af sort arbejde. Derudover har reformer, som var rettet mod at fremme fleksible ansættelsesformer, kun haft en begrænset effekt.Grækenland bør derfor:Fremme af arbejdstageres og virksomheders tilpasningsevne1. I tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter sikre fuld gennemførelse af arbejdsmarkedsreformpakken med henblik på at forbedre adgangen til deltidsbeskæftigelse og støtte arbejdstagernes og virksomhedernes tilpasningsevne, samtidig med at der sikres en balance mellem fleksibilitet og tryghed på arbejdsmarkedet.Livslang læring2. Fuldende og gennemføre den omfattende strategi for livslang læring ved at bygge videre på den koordination, som er iværksat mellem systemerne for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og beskæftigelse. Tage skridt til at øge uddannelsesniveauet og voksnes deltagelse i uddannelse og erhvervsuddannelse.Ligestilling3. Gøre en effektiv indsats for at mindske de store kønsskævheder i forbindelse med beskæftigelses- og arbejdsløshedsfrekvensen og fortsætte bestræbelserne på at øge pasningsfaciliteterne for børn og andre pasningskrævende personer.Gøre det økonomisk attraktivt at arbejde4. Forenkle skattesystemet og nedbringe bidragene til social sikring, især for de lavtlønnede, samtidig med at der tilbydes større incitamenter for deltidsansættelse. Gennemføre et passende policy-mix, som sikrer en betydelig nedbringelse af sort arbejde, herunder en nedsættelse af skatten på lavtlønnet arbejde, og øge incitamenterne til at omdanne sort arbejde til normalt arbejde.Arbejdsformidlinger5. Fuldende reformen af de offentlige arbejdsformidlinger og gennemførelsen af den forebyggende og individualiserede tilgang, især for kvinder og unge. Opgradere de statistiske overvågningssystemer yderligere.SPANIENPå trods de seneste års store bestræbelser og fremskridt ligger arbejdsløsheden stadig betydeligt over EU-gennemsnittet, mens beskæftigelsesfrekvensen fortsat ligger under EU-gennemsnittet. Faldet i arbejdsløsheden har været større for kvinder end for mænd, men arbejdsløshedsprocenten for kvinder er stadig mere end dobbelt så høj som for mænd. Andre forhold på det spanske arbejdsmarked er stort set uændrede: den langsomme produktivitetsforbedring, det store antal tidsbegrænsede kontrakter og den ringe anvendelse af deltidskontrakter, som stadig er meget mindre udbredt end i andre medlemsstater. Desuden har jobskabelsen i de forskellige selvstyrende regioner ikke kunnet rette op på de store regionale skævheder i arbejdsløsheden. Arbejdskraftens geografiske mobilitet er begrænset, bl.a. på grund af strukturelle forhindringer, herunder især et boligmarked, som ikke fungerer tilfredsstillende. I den forbindelse er det vigtigt at fuldende moderniseringen af den offentlige arbejdsformidling og øge koordineringen mellem de regionale arbejdsformidlinger.Spanien bør derfor:Fremme af arbejdstageres og virksomheders tilpasningsevne1. I samråd med arbejdsmarkedets parter forbedre arbejdets tilrettelæggelse og deltagelsen i livslang læring med henblik på at styrke produktiviteten og kvaliteten i arbejdet. Revidere de lovgivningsmæssige rammer, idet der fokuseres på at nedbringe den høje andel af tidsbegrænsede kontrakter og øge anvendelsen af deltidskontrakter.Ligestilling2. Træffe effektive foranstaltninger for at øge den samlede beskæftigelsesfrekvens og nedbringe forskellene mellem mænds og kvinders beskæftigelses- og arbejdsløshedssituation. Forbedre pasningsfaciliteterne for børn og andre pasningskrævende personer.Regionale skævheder3. Forbedre forholdene for jobskabelse i tilbagestående regioner og fjerne forhindringerne for arbejdskraftens geografiske mobilitet. I den forbindelse bør koordineringen mellem de forskellige regionale arbejdsformidlinger styrkes for at nedbringe de regionale skævheder i beskæftigelses- og arbejdsløshedssituationen.Arbejdsformidlinger4. Færdiggøre moderniseringen af den offentlige arbejdsformidling for at forbedre dens effektivitet og øge dens evne som formidler på arbejdsmarkedet. Denne indsats bør omfatte færdiggørelsen af det statistiske overvågningssystem.FRANKRIGFrankrig har stadig en forholdsvis lav samlet beskæftigelsesfrekvens og en meget lav beskæftigelsesfrekvens for ældre arbejdstagere (blandt de laveste i EU). Set i lyset af befolkningens aldring består udfordringen derfor i at stimulere arbejdsmarkedsdeltagelsen, især for ældre arbejdstagere. På trods af gennemførslen af aktive og forebyggende politikker er omfanget af strukturel arbejdsløshed stadig højt i visse dele af landet, og der er et konstant misforhold mellem udbud af og efterspørgsel efter arbejdskraft, hvilket skaber rekrutteringsvanskeligheder inden for visse sektorer. I den sammenhæng er antallet af unge, som forlader skolen uden eksamen, særlig problematisk. Endelig har den sociale dialog i Frankrig visse svagheder, selv om den potentielt spiller en vigtig rolle på flere områder.Frankrig bør derfor:Forebyggelse og aktivering1. Gennemføre og udvikle foranstaltninger til forebyggelse af arbejdsløshed ved at styrke en tilgang, som bygger på personlige løsninger for de ledige, og ved at sikre effektive incitamenter til jobsøgning og koordinere de forskellige arbejdsformidlinger. I forbindelse hermed skal det sikres, at det nye system for arbejdsløshedshedsforsikring ledsages af passende krav om og effektive incitamenter til jobsøgning.Livslang læring2. Føre en omfattende strategi for livslang læring, som tager højde for grunduddannelsesbehovet, og som skaber adgang til efteruddannelse for lavtuddannede især fra SMV'er.Arbejdskraftudbud og aktiv aldring3. Gennemføre en sammenhængende politik for at opnå en markant stigning i ældre arbejdstageres arbejdsmarkedsdeltagelse, især ved at skabe incitamenter til fortsat erhvervsaktivitet, forbedre adgangen til efteruddannelse og gennemføre en reform af ordningerne for førtidspensionering.Arbejdsmarkedets parter4. Stimulere og styrke den sociale dialog, især om emner i tilknytning til aktiv aldring og livslang læring.IRLANDIrland gør stabile fremskridt med hensyn til realisering af beskæftigelsesmålene fra Stockholm og Lissabon. Imidlertid udgør den markante nedgang i den økonomiske vækst og den seneste stigning i arbejdsløsheden en vigtig udfordring. Kvindernes deltagelse på arbejdsmarkedet udviser en klar forbedring, men der er stadig en betydelig skævhed mellem mænds og kvinders beskæftigelsesfrekvens samt en stor kønsbetinget lønforskel. Dette forværres af et utilstrækkeligt udbud af børnepasningsmuligheder til rimelige priser. Selv om der er gjort fremskridt, er der fortsat skævheder mellem de to regioner, for så vidt angår lige adgang til arbejdsmarkedet og økonomisk aktivitet. En overordnet strategi for livslang læring er endnu ikke blevet gennemført, ligesom der stadig mangler at blive udviklet efteruddannelse i virksomhederne, især for de ældre arbejdstagere.Irland bør derfor:Jobskabelse1. Gøre endnu en omfattende indsats for at rette op på de regionale skævheder i beskæftigelsen, ledigheden og jobskabelsen, bl.a. gennem støtte fra Fællesskabets strukturfonde.Livslang læring2. Øge efteruddannelsaktiviteterne ude i virksomhederne og fremskynde gennemførelsen af en sammenhængende strategi for livslang læring med overordnede mål. Fremme aktiv inddragelse af arbejdsmarkedets parter i disse foranstaltninger.Ligestilling3. Styrke bestræbelserne på at få flere erhvervsinaktive personer, navnlig kvinder, ud på arbejdsmarkedet ved fortsat at fjerne hindringerne i skattesystemet, skabe flere børnepasningsfaciliteter til rimelige priser og modvirke de faktorer, som skaber kønsbetingede lønforskelle.ITALIENPå trods af de seneste års forbedringer er der stadig et stort spænd mellem Italiens beskæftigelsesfrekvenser og Fællesskabets gennemsnit, især for kvinder og ældre arbejdstagere, og de nationale mål er fastsat i overensstemmelse hermed. Der er fortsat en regional skævhed, idet den nordlige del oplever høj arbejdsmarkedsdeltagelse og næsten fuld beskæftigelse, mens den sydlige del er karakteriseret ved lav deltagelse og høj arbejdsløshed. Selv om tidligere reformer har bidraget til at øge beskæftigelsen og nedbringe arbejdsløsheden i begge dele af landet, er den relative forskel stort set forblevet uændret. Gennemførelsen af en passende politiksammensætning med henblik på betydelig nedbringelse af sort arbejde har ikke været entydigt effektiv og har ligget under det forventede niveau. Selv om der i de sidste fem år er indført fleksible kontrakter, lider det italienske arbejdsmarked fortsat af uligheder i jobbeskyttelsen. På den anden side er understøttelses- og socialhjælpssystemet stadig meget begrænset i Italien. I begyndelsen af 2003 iværksatte regeringen initiativer med henblik på fleksibilitet på arbejdsmarkedet og tryghed i ansættelsen, bl.a. blev der indført nye ansættelseskontrakter, og arbejdsformidlingen blev liberaliseret. Imidlertid halter langvarige planer som reformen af den offentlige arbejdsformidling og strategien for livslang læring bagefter.Italien bør derfor:Jobskabelse1. Gøre endnu en omfattende indsats for at rette op på de regionale skævheder i beskæftigelsen, ledigheden og jobskabelsen gennem effektiv anvendelse af alle relevante midler, herunder støtte fra Fællesskabets strukturfonde. Yderligere styrke politiksammensætningen med henblik på betydelig nedbringelse af sort arbejde, især ved at opfordre arbejdsmarkedets parter til at øge deres engagement og ved at styrke incitamenterne til at omdanne sort arbejde til normalt arbejde.Fremme af arbejdstageres og virksomheders tilpasningsevne2. Eventuelt i samråd med arbejdsmarkedets parter gennemføre foranstaltninger for at øge fleksibiliteten på arbejdsmarkedet og modernisere arbejdets tilrettelæggelse, fremme synergiforholdet mellem fleksibilitet og tryghed i ansættelsen og undgå, at dårligt stillede marginaliseres.Livslang læring3. Tage skridt til at gennemføre strategien for livslang læring, især ved at øge udbuddet af efteruddannelse efter aftale med arbejdsmarkedets parter.Arbejdskraftudbud og aktiv aldring4. Tage skridt til at øge beskæftigelsesfrekvensen for ældre arbejdstagere i overensstemmelse med det nationale mål, især ved i samråd med arbejdsmarkedets parter at øge den faktiske pensionsalder og øge udbuddet af efteruddannelse. Tage skridt til at øge beskæftigelsesfrekvensen for kvinder, især ved at øge udbuddet af fleksible arbejdsformer og af pasningsfaciliteter for børn og andre pasningskrævende personer.Arbejdsformidlinger5. Skabe et velfungerende marked for arbejdsformidlinger ved at indføre et nationalt elektronisk system for arbejdsmarkedsoplysninger, som er tilgængeligt for alle operatører, samtidig med at der sker en forbedring af arbejdsformidlingernes evne til yde en aktiv og forebyggende indsats for ledige.LUXEMBOURGArbejdsmarkedsdeltagelsen i Luxembourg ligger under EU-gennemsnittet, navnlig for ældre arbejdstagere. Der er opnået vækst i beskæftigelsen takket være grænsearbejdstagere og stigende erhvervsdeltagelse af kvinder, mens der stort set ikke er registreret fremskridt i beskæftigelsesfrekvensen for ældre arbejdstagere på trods af foranstaltninger, som skal øge incitamenterne til at blive længere på arbejdsmarkedet. En mobilisering af det uudnyttede nationale beskæftigelsespotentiale er af stor betydning for at forbedre arbejdskraftudbuddet og således sætte skub i væksten. Incitamenterne til at blive længere på arbejdsmarkedet kan forbedres ved hjælp af yderligere reformer af førtidspensionsordningerne. Desuden skal der holdes et vågent øje med følgerne af de seneste revideringer af invalidepensionsordningen. Der er risiko for, at de fremskridt, der er gjort med at øge kvindernes beskæftigelsesfrekvens, kan bremses, idet arbejdsmarkedet ikke er særlig dynamisk. Ufaglærte unges overgang til arbejdsmarkedet er også fortsat forbundet med vanskeligheder. For så vidt angår disse aspekter (unge, kvinder og ældre arbejdstagere) og vigtige aspekter vedrørende arbejdets kvalitet (livslang læring, kønsbetingede lønforskelle), har Luxembourg endnu ikke vedtaget en passende opfølgning for at kontrollere virkningerne af de foranstaltninger og reformer, som blev indført efter de sidste nationale handlingsplaner for beskæftigelsen.Luxembourg bør derfor:Livslang læring1. Sikre effektiv gennemførelse af rammeloven om efteruddannelse ved i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter at udvikle en strategi for livslang læring. Forebygge, at elever forlader skolen før tiden, og iværksætte en revision af hele uddannelsessystemet med henblik på at opnå bedre sammenhæng mellem almen uddannelse og erhvervsuddannelse.Arbejdskraftudbud og aktiv aldring2. Styrke indsatsen for at øge beskæftigelsesfrekvensen væsentligt blandt ældre arbejdstagere ved at revidere førtidspensioneringsordningerne og ved nøje at overvåge virkningerne af de seneste justeringer af ordningerne for invalidepensionering.Ligestilling3. Fortsætte bestræbelserne på at få flere kvinder ud på arbejdsmarkedet ved at skabe bedre muligheder for at forene arbejds- og privatliv, ved at anspore kvinderne til at genoptage arbejdet efter længere perioder uden for arbejdsmarkedet og ved at vedtage foranstaltninger til fremme af ligestillingen, hvilket især skal ske ved at modvirke de faktorer, som skaber kønsbetingede lønforskelle.NEDERLANDENEPå trods af den seneste tids stigning i arbejdsløsheden fortsætter Nederlandene med at præstere resultater, som ligger et pænt stykke over de mål for beskæftigelsesfrekvensen, som Det Europæiske Råd har opstillet. Selv om kvindernes beskæftigelsesfrekvens overstiger EU's mål, er de kønsbetingede lønforskelle stadig store. En yderligere forbedring af beskæftigelsesfrekvensen vil afhænge af fortsat vækst i kvindernes beskæftigelse og af en øget aktivering af ældre og minoritetsgrupper samt af en mobilisering af den uudnyttede arbejdskraftressource. I den forbindelse giver antallet af personer på invalidepension anledning til bekymring, og arbejdsløshedsfælder i de sociale understøttelsesordninger virker fortsat hæmmende for lediges motivation til at søge job. Stillinger, som er ubesatte på grund af udækkede kvalifikationsbehov, vidner om en politik for livslang læring, som ikke i tilstrækkeligt omfang har været i stand til at udligne misforholdet mellem udbud af og efterspørgsel efter arbejdskraft. I lyset af den stigende ledighed kan dette øge risikoen for, at lavtuddannede mister deres job.Nederlandene bør derfor:Livslang læring1. I tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter tilpasse politikkerne for livslang læring til arbejdsmarkedets behov med henblik på at tackle inaktivitet og forhindre, at lavtuddannede arbejdstagere glider ud af arbejdsmarkedet.Ligestilling2. Sammen med arbejdsmarkedets parter fortsætte udviklingen af en strategi for at modvirke de faktorer, som skaber kønsbetingede lønforskelle.Gøre det økonomisk attraktivt at arbejde3. Forbedre åbenheden i understøttelsessystemet gennem øget brug af skattebaserede foranstaltninger frem for tilskud og gennem en bedre koordinering af de nationale og lokale støtteordninger. Sikre, at invalidepensionsordningen både tager højde for behovet for at begrænse tilgangen til ordningen og for at aktivere de personer, som allerede modtager understøttelse.ØSTRIGØstrig har stort set nået de mål for beskæftigelsesfrekvensen, som blev fastlagt på Det Europæiske Råd i Lissabon og Stockholm, med undtagelse af beskæftigelsesfrekvensen for ældre arbejdstagere. Dette afspejles også af, at den gennemsnitlige pensionsalder er meget lav. Arbejdsløsheden begyndte at stige fra midten af 2001, specielt blandt unge, men er fortsat blandt de laveste i EU. Strukturelle ændringer på arbejdsmarkedet, arbejdsstyrkens tilpasningsevne og eliminering af uoverensstemmelser mellem efterspurgte og udbudte kvalifikationer er en konstant udfordring. Selv om beskæftigelsesfrekvensen for kvinder allerede er meget høj, udgør kønsbetingede lønforskelle og manglen på børnepasningsfaciliteter et vigtigt svagt punkt.Østrig bør derfor:Livslang læring1. Fortsætte gennemførelsen af en omfattende strategi for udviklingen af livslang læring, som underbygges gennem mobilisering af alle involverede aktører og gennem relevante mål for de finansielle ressourcer og deltagelsens omfang.Arbejdskraftudbud og aktiv aldring2. Sammen med arbejdsmarkedets parter udvikle en handlingsplan med relevante mål for, hvordan beskæftigelsesfrekvensen for ældre (især kvindelige) arbejdstagere og den effektive pensionsalder kan øges.Ligestilling3. Sammen med arbejdsmarkedets parter udvikle en strategi baseret på relevante mål for, hvordan de faktorer, som skaber kønsbetingede lønforskelle, skal tackles, og forbedre indsatsen for at sikre flere børnepasningsfaciliteter. Vurdere den nuværende børnepasningsordnings indvirkning på kvaliteten i og omfanget af kvindernes beskæftigelse.PORTUGALDe generelle økonomiske nøgletal er siden 2001 blevet forringet, og arbejdsløsheden er steget betydeligt i 2002. Imidlertid har fremskridtene mod EU's mål været positive siden 1997, og beskæftigelsesfrekvensen har allerede overgået målet på 67 % for 2005. Dog er arbejdsproduktiviteten i Portugal den laveste i EU og kun langsomt stigende. Det gennemsnitlige niveau for deltagelse i uddannelse er fortsat lavt både for den voksne befolkning og de yngre grupper. Selv om Portugal i løbet af de seneste år har øget uddannelsesudgifterne betragteligt, er andelen af personer, som forlader skolen uden en gymnasieuddannelse, og som heller ikke deltager i erhvervsuddannelse, langt den højeste i EU. På trods af nylige fremskridt ligger omfanget af erhvervsuddannelse betydeligt under EU-gennemsnittet. Det har været særligt vanskeligt at involvere det store antal små virksomheder og mikrovirksomheder i de nationale programmer, som har til formål at forbedre deres medarbejderes færdigheder og kvalifikationsniveau. Selv om kvindernes beskæftigelsesfrekvens ligger over Fællesskabets gennemsnit, er der stadig kønsbetingede skævheder i forbindelse med fordelingen på sektorer og lønforskelle i den private sektor. Der blev for nylig indgået vigtige aftaler mellem arbejdsmarkedets parter og regeringen, men gennemførelsen heraf vil stille krav om et stærkt engagement fra de underskrivende parters side.Portugal bør derfor:Livslang læring1. Fortsætte gennemførslen af den nationale strategi for livslang læring. Forbedre uddannelsessystemet for at nedbringe den høje andel af personer, som forlader skolen uden en gymnasieuddannelse og sikre udbuddet af kvalificeret arbejdskraft og gennemførsel af målene for uddannelse af arbejdstagere i virksomhederne.Ligestilling2. Fortsætte bestræbelserne på at forene arbejds- og privatliv, især gennem udvidelse af pasningsfaciliteterne for børn og andre pasningskrævende personer. Tage skridt til at fremme ligestillingen på sektorniveau og modvirke de faktorer, som skaber kønsbetingede lønforskelle i den private sektor.Arbejdsmarkedets parter3. Bygge videre på de eksisterende aftaler mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter, styrke samarbejdet med arbejdsmarkedets parter i forbindelse med lønpolitik og produktivitet, tilpasningsevne, arbejdets tilrettelæggelse og kvalitet i arbejdet.FINLANDFinland har oversteget det mål, som Det Europæiske Råd har fastsat for 2005 for den samlede beskæftigelse og for kvinders beskæftigelse i EU, samt Lissabon-målet for kvinders beskæftigelsesfrekvens for 2010. Finland er en af de medlemsstater, som er mest udsat for følgerne af befolkningsaldring. Derfor vil kravet om en øget beskæftigelsesfrekvens og et større udbud af arbejdskraft betyde, at ældre arbejdstagere må blive længere på arbejdsmarkedet. Den samlede arbejdsløshed ligger over EU-gennemsnittet, og der er høj strukturel arbejdsløshed. Den samtidige forekomst af høj ledighed og rekrutteringsvanskeligheder i nogle regioner indikerer, at der stadig er mulighed for at forbedre de aktive arbejdsmarkedsprogrammers effektivitet, når det drejer sig om at rette op på misforholdet mellem udbud af og efterspørgsel efter arbejdskraft. Selv om der er taget skridt til at mindske den høje skat på arbejde, bør der fortsat være fokus på reformen af skatte- og overførselsindkomstsystemerne, især for så vidt angår lavt lønnet arbejdskraft. De nationale kilder peger også på store kønsbetingede lønforskelle, som kun delvist kan forklares med den skæve kønsfordeling i bestemte sektorer.Finland bør derfor:Forebyggelse og aktivering1. Yderligere forbedre effektiviteten i de aktive arbejdsmarkedsprogrammer med det formål at bekæmpe strukturel arbejdsløshed og reducere de regionale uligevægte.Arbejdskraftudbud og aktiv aldring2. Styrke bestræbelserne på at fastholde arbejdskraftudbuddet på lang sigt. Mere specifikt: Fortsætte indsatsen for at øge den effektive pensionsalder i overensstemmelse med den nationale strategi for aktiv aldring og fremme arbejdsmarkedsdeltagelsen gennem en reform af skatte- og overførselsindkomstsystemerne, bl.a. ved målrettede skatteforanstaltninger for lavtlønnet arbejdskraft.Ligestilling3. Gennem integrering af ligestillingsaspektet: Styrke indsatsen over for de faktorer, som skaber kønsbetingede lønforskelle og kønsopdeling på arbejdsmarkedet.SVERIGEDet svenske arbejdsmarked er karakteriseret ved meget høje beskæftigelsesfrekvenser også for ældre arbejdstagere og kvinder, og de overordnede EU-mål er allerede blevet overgået. Set i lyset af befolkningsaldringen vil der imidlertid være behov for at fastholde udbuddet af arbejdskraft ved at udnytte potentielle arbejdskraftressourcer i form af indvandrere, unge og langtidssyge. Opmærksomheden bør især rettes mod førtidspensionering og den hurtige stigning i antallet af langtidssyge for at fastholde et tilstrækkeligt udbud af arbejdskraft. På trods af den igangværende skattereform er skattetrykket på arbejde stadig det højeste i EU. Ordningerne for sociale ydelser er forholdsvis generøse set i et internationalt perspektiv og omfatter strenge kriterier. Der synes imidlertid at være behov for en skærpet indsats for at forbedre incitamenterne til at finde beskæftigelse.Sverige bør derfor:Arbejdskraftudbud og aktiv aldring1. Styrke bestræbelserne på at fastholde udbuddet af arbejdskraft på lang sigt ved at udnytte de potentielle arbejdskraftressourcer, især ved at øge indvandrernes arbejdsmarkedsdeltagelse.2. Nedbringe antallet af personer på langtidssygeorlov ved at forbedre arbejdsforholdene og tilpasse de retlige rammer, således at de fremmer en effektiv reintegration på arbejdsmarkedet.Gøre det økonomisk attraktivt at arbejde3. Fortsætte reformerne af skatte- og overførselsindkomstsystemerne for at forbedre incitamenterne til at finde beskæftigelse, især for de grupper, hvor samspillet mellem skatter og ydelser har den mest negative indvirkning på udbuddet af arbejdskraft, og fuldende reformen af lønindkomstbeskatningen.DET FORENEDE KONGERIGEDet Forenede Kongerige har passeret det mål, som Det Europæiske Råd har fastsat for den samlede beskæftigelsesfrekvens i hele EU, også målene for kvinder og ældre arbejdstagere. Imidlertid er de høje beskæftigelsesfrekvenser forbundet med et relativt lavt produktivitetsniveau, som bl.a. skyldes utilstrækkelige grundlæggende færdigheder og problemer vedrørende jobkvalitet som f.eks. kønsbetingede lønforskelle og manglende adgang til uddannelse for visse kategorier af arbejdstagere. Disse udfordringer udgør en konkret dagsorden for den videre udvikling af samarbejdet med arbejdsmarkedets parter på alle niveauer. Desuden kan den fortsatte stigning i antallet af personer i den erhvervsaktive alder, som søger syge- og invalideunderstøttelse, forhindre en yderligere stigning i arbejdskraftudbuddet. Selv om den samlede arbejdsløshed ligger et godt stykke under EU-gennemsnittet, er der betydelige skævheder i arbejdsmarkedsadgangen, idet den manglende økonomiske aktivitet og langtidsledigheden er koncentreret i visse samfund og på særligt dårligt stillede personer (enlige forældre, husstande, hvor ingen er i beskæftigelse, visse etniske minoriteter, ældre mandlige arbejdstagere, handicappede og de lavt uddannede). Dette stiller krav om styrkede og målrettede aktive arbejdsmarkedspolitikker.Det Forenede Kongerige bør derfor:Forebyggelse og aktivering1. Gennemføre aktive arbejdsmarkedspolitikker, som sikrer en bæredygtig integration på arbejdsmarkedet, for at afhjælpe den høje koncentration af arbejdsløshed og erhvervsinaktivitet i visse samfund. Der bør specielt være opmærksomhed på personer, som møder særlige problemer på arbejdsmarkedet, og som risikerer at glide over i langtidsledighed, samt på arbejdende fattige eller erhvervsinaktive.Arbejdskraftudbud og aktiv aldring2. Sikre, at alle arbejdsdygtige har mulighed for og incitamenter til at arbejde, især ved at modernisere ordningerne for ydelser ved sygdom og invaliditet.Ligestilling3. Styrke indsatsen over for de faktorer, som skaber kønsbetingede lønforskelle, især ved at afhjælpe den ulige repræsentation af mænd og kvinder i forskellige erhverv og sektorer og øge adgangen til uddannelse af lavtlønnede deltidsbeskæftigede kvinder. Yderligere forbedre udbuddet af økonomisk overkommelige pasningsfaciliteter for børn og andre pasningskrævende personer.Arbejdsmarkedets parter4. Videreudvikle samarbejdet med arbejdsmarkedets parter på alle niveauer for at bidrage til at forbedre produktiviteten og kvaliteten i arbejdet, især ved at tage hånd om utilstrækkelige grundlæggende færdigheder og udækkede kvalifikationsbehov.


title: EFTA-tilsynsmyndighedens henstilling nr. 55/04/KOL af 30. marts 2004 om et samordnet overvågningsprogram for 2004 for at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på korn og visse andre vegetabilske produkter

text:
               2.6.2005

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 139/20

         EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS HENSTILLING

      Nr. 55/04/KOL
   af 30. marts 2004
   om et samordnet overvågningsprogram for 2004 for at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på korn og visse andre vegetabilske produkter
   EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN,
   som henviser til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), særlig artikel 109 og protokol 1,
   som henviser til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en Tilsynsmyndighed og en Domstol, særlig artikel 5, stk. 2, litra b), og protokol 1,
   som henviser til den retsakt, der er nævnt i punkt 38 i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Rådets direktiv 86/362/EØF af 24. juli 1986 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af pesticidrester i og på korn (1)), senest ændret og tilpasset EØS-aftalen ved dennes protokol 1, særlig artikel 7, stk. 2, litra b), point b),
   som henviser til den retsakt, der er nævnt i punkt 54 i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Rådets direktiv 90/642/EØF af 27. november 1990 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for pesticidrester på og i visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager (2)), senest ændret og tilpasset EØS-aftalen ved dennes protokol 1, særlig artikel 4, stk. 2, litra b),
   som har hørt EFTA-Tilsynsmyndighedens Levnedsmiddeludvalg,
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               EFTA-Tilsynsmyndigheden bør gradvis arbejde hen imod et system, der gør det muligt at anslå den faktiske eksponering for pesticider gennem føden. For at muliggøre realistiske skøn bør der foreligge data for overvågningen af pesticidrester i en række fødevarer, der udgør væsentlige bestanddele af kosten i Europa. Det erkendes generelt, at væsentlige bestanddele af kosten i Europa udgøres af 20-30 fødevarer. På grundlag af de ressourcer, der er til rådighed i EFTA-staterne til overvågning af pesticidrester, kan EFTA-staterne kun analysere prøver af otte produkter hvert år i forbindelse med et koordineret overvågningsprogram. Brugen af pesticider ændrer sig inden for en treårig periode. Hvert pesticid bør således generelt overvåges i 20-30 fødevarer i en række treårige cyklusser.

               (2)

               Restkoncentrationer af alle de pesticider, der er omfattet af denne henstilling, bør overvåges i 2004, da disse data vil kunne anvendes til at anslå den faktiske eksponering gennem føden.
               Det er nødvendigt at anvende en systematisk statistisk metode til at fastsætte antallet af prøver, der skal tages i forbindelse med hver samordnet overvågningsforanstaltning. En sådan metode er beskrevet af Codex Alimentarius-kommissionen (3). På grundlag af en binomial sandsynlighedsfordeling kan det beregnes, at undersøgelse af ca. 650 prøver giver over 99 % sikkerhed for at opdage én prøve, der indeholder pesticidrester over bestemmelsesgrænsen, hvis under 1 % af de vegetabilske produkter indeholder restkoncentrationer over bestemmelsesgrænsen. Der bør derfor tages prøver i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som helhed. For EFTA-staterne henstilles det, at der — på grundlag af befolkningens størrelse og antallet af forbrugere — mindst tages 12 prøver pr. produkt om året.

               (3)

               Europa-Kommissionen har offentliggjort nye retningslinjer for kvalitetskontrolprocedurer for analyse af pesticidrester (4). Retningslinjerne bør så vidt muligt gennemføres af EFTA-staternes analyselaboratorier og til stadighed revideres i lyset af erfaringerne fra overvågningsprogrammerne.

               (4)

               I henhold til artikel 4, stk. 2, litra a), i direktiv 90/642/EØF og artikel 7, stk. 2, litra a), i direktiv 86/362/EØF skal EFTA-staterne angive, hvilke kriterier de har lagt til grund for udarbejdelsen af de nationale overvågningsprogrammer. Oplysningerne bør omfatte: i) hvilke kriterier der er lagt til grund for fastsættelsen af antallet af prøver og analyser, hvilke indberetningsniveauer, der anvendes, og efter hvilke kriterier de er fastsat, ii) nærmere oplysninger om godkendelse af analyselaboratorier i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 54n i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Rådets direktiv 93/99/EØF af 29. oktober 1993 om supplerende bestemmelser vedrørende offentlig kontrol med levnedsmidler (5)), iii) antallet og arten af overtrædelser og foranstaltninger truffet i den forbindelse.

               (5)

               Oplysninger om resultaterne af overvågningsprogrammerne er yderst velegnede til elektronisk databehandling, -lagring og -transmission. Der er udarbejdet formater, der gør det muligt for EU's medlemsstater at sende data til Europa-Kommissionen pr. e-mail. EFTA-staterne kan anvende samme format og bør derfor kunne sende deres rapporter til EFTA-Tilsynsmyndigheden i standardformatet. Det er mest effektivt, hvis der udarbejdes retningslinjer for videreudvikling af et sådant standardformat,

         HENSTILLER TIL EFTA-STATERNE:

               1)

               at de udtager prøver og foretager analyser af de produkt/ pesticidrestsammensætninger, der er anført i bilaget til denne henstilling, på grundlag af mindst 12 stikprøver af hvert produkt, som i det omfang det er muligt afspejler egne, EØS-landes og tredjelandes andel af EFTA-statens marked.
               For pesticider, der udgør en akut risiko, såsom OP-estere, endosulfan og N-methylcarbamater, bør udvalgte stikprøver af produkterne æbler, tomater, salat, porrer og hovedkål ligeledes underkastes individuel analyse af prøveenhederne i den anden laboratorieprøve, hvis der påvises sådanne pesticider, og navnlig hvis der er tale om produkter fra den samme producent. Antallet af enheder skal være i overensstemmelse med den retsakt, der er omhandlet i punkt 54zz i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen (Kommissionens direktiv 2002/63/EF af 11. juli 2002 om EF-metoder til prøveudtagning til officiel kontrol af pesticidrester i og på vegetabilske og animalske produkter og om ophævelse af direktiv 79/700/EØF (6).
               Der tages to prøver. Såfremt der i den første laboratorieprøve påvises indhold af det givne pesticid, bør enhederne i den anden prøve analyseres individuelt,

               2)

               at indberette resultaterne af analysen af stikprøver for de produkt/pesticid-kombinationer, der er angivet i bilag I, senest den 31. august 2005 med angivelse af følgende:

                           a)

                           de anvendte analysemetoder og fastsatte indberetningsniveauer, i overensstemmelse med kvalitetskontrolprocedurerne for analyse af pesticidrester

                           b)

                           antallet og arten af overtrædelser og foranstaltninger truffet i den forbindelse

                     Rapporten bør udarbejdes i et format, herunder elektronisk format, der er i overensstemmelse med retningslinjerne (7) til EØS-staterne for gennemførelsen af henstillinger om samordnede overvågningsprogrammer,

               3)

               senest den 31. august 2004 at tilsende EFTA-Tilsynsmyndigheden og de øvrige EFTA-stater alle de oplysninger, der kræves i artikel 7, stk. 3, i direktiv 86/362/EØF og artikel 4, stk. 3, i direktiv 90/642/EØF, om overvågningen i 2003 for i hvert fald ved stikprøvekontrol at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne, herunder:

                           a)

                           resultaterne af deres nationale programmer for pesticidrester

                           b)

                           oplysningerne om deres laboratoriers kvalitetskontrolprocedurer, og især oplysninger om aspekter ved retningslinjerne for kvalitetskontrolprocedurer for analyse af pesticidrester, som de ikke har kunnet anvende eller har haft problemer med at anvende

                           c)

                           oplysninger om godkendelse af analyselaboratorierne i henhold til artikel 3 i direktiv 93/99/EØF (herunder godkendelsestype, godkendelsesorgan og kopi af godkendelsen)

                           d)

                           oplysninger om de præstationsprøvninger og ringtest, som laboratoriet har deltaget i, og

               4)

               senest den 30. september 2004 at tilsende EFTA-Tilsynsmyndigheden deres planlagte nationale program for overvågning af de maksimalgrænseværdier, der er fastsat ved direktiv 90/642/EØF og 86/362/EØF for 2005, med angivelse af følgende:

                           a)

                           de kriterier, der er lagt til grund for fastsættelsen af antallet af prøver, der skal tages, og analyser, der skal foretages

                           b)

                           de anvendte indberetningsniveauer og de kriterier, der er lagt til grund for fastsættelsen heraf

                           c)

                           nærmere oplysninger om godkendelse af analyselaboratorier i henhold til direktiv 93/99/EØF.

      Denne henstilling er rettet til Island, Liechtenstein og Norge.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 30. marts 2004.

            På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

         Bernd HAMMERMANN

            Medlem af Kollegiet

         Niels FENGER

            Direktør

      (1)  EFT L 221 af 7.8.1986, s. 37.

      (2)  EFT L 350 af 14.12.1990, s. 71.

      (3)  Codex Alimentarius, Pesticide Residues in Foodstuffs, Rom 1994, ISBN 92-5-203271-1, bind 2, side 372.

      (4)  Dok. nr. SANCO/10476/2003 (http://europa.eu.int/comm/food/plant/protection/resources/qualcontrol_en.pdf).

      (5)  EFT L 290 af 24.11.1993, s. 14.

      (6)  EFT L 187 af 16.7.2002, s. 30.

      (7)  Beskrives og registreres hvert år i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed.

      BILAG
      Pesticid/produkt-kombinationer, som skal overvåges

                  Pesticidrest, som skal analyseres for

                  År

                  2004

                  2005 (1)

                  2006 (1)

                  Acephat

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Aldicarb

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Azinphos-methyl

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Azoxystrobin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Benomyl-gruppen

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Bromopropylat

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Captan

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Chlorothalonil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Chlorpyriphos

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Chlorpyriphos-methyl

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Cypermethrin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Cyprodinil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Deltamethrin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Diazinon

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Dichlofluanid

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Dicofol

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Dimethoat

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Diphenylamin (2)

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Endosulfan

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Fenhexamid

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Folpet

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Imazalil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Iprodion

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Kresoxim-methyl

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Lambda-cyhalothrin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Malathion

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Maneb-gruppen

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Mecarbam

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Methamidophos

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Metalaxyl

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Methidathion

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Methiocarb

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Methomyl

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Myclobutanil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Omethoat

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Oxydemeton-methyl

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Parathion

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Permethrin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Phorat

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Pirimiphos-methyl

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Procymidon

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Propyzamid

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Spiroxamin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Thiabendazol

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Tolylfluanid

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Triazophos

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Vinclozolin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                              (a)

                              Pærer, bananer, bønner (friske eller frosne), kartofler, gulerødder, appelsiner/mandariner, ferskner/nektariner, spinat (frisk eller frossen).

                              (b)

                              Blomkål, peberfrugter, hvede, auberginer, ris, druer, agurker, ærter (friske/frosne, uden bælg).

                              (c)

                              Æbler, tomater, salat, jordbær, porrer, appelsinsaft, hovedkål, rug/havre.

         (1)  Vejledende for 2005 og 2006 afhængigt af programmer, som der vil blive rettet henstilling om for disse år.

         (2)  Kun æbler og pærer bør analyseres for diphenylamin.

                  (a)

                  Pærer, bananer, bønner (friske eller frosne), kartofler, gulerødder, appelsiner/mandariner, ferskner/nektariner, spinat (frisk eller frossen).

                  (b)

                  Blomkål, peberfrugter, hvede, auberginer, ris, druer, agurker, ærter (friske/frosne, uden bælg).

                  (c)

                  Æbler, tomater, salat, jordbær, porrer, appelsinsaft, hovedkål, rug/havre.


Avis juridique important

|

31984H0222

84/222/EØF: Rådets henstilling af 10. april 1984 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den europæiske Udviklingsfond (1979) (femte EUF) for regnskabsåret 1982

EF-Tidende nr. L 104 af 17/04/1984 s. 0024 - 0024

*****  RAADETS  HENSTILLING  af 10. april 1984  om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemfoerelsen af transaktionerne under Den europaeiske Udviklingsfond (1979) (femte EUF) for regnskabsaaret 1982  (84/222/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER,  som henviser til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, saerlig artikel 206b,  som henviser til anden AVS/EOEF-konvention, undertegnet i Lomé den 31. oktober 1979,  som henviser til Raadets afgoerelse 80/1186/EOEF af 16. december 1980 om de oversoeiske landes og territoriers associering med Det europaeiske oekonomiske Faellesskab (1),  som henvisning til den interne aftale af 1979 om finansiering og forvaltning af Faellesskabets bistand (2), undertegnet den 20. november 1979, saerlig artikel 29, stk. 3,  som henviser til finansforordningen af 17. marts 1981 vedroerende Den femte europaeiske Udviklingsfond (1), saerlig artikel 66 til 70,  som har gennemgaaet forvaltningsregnskabet og status pr. 31. december 1982 vedroerende transaktionerne under Den europaeiske Udviklingsfond (1979) (femte EUF) samt Revisionsrettens beretning vedroerende regnskabsaaret 1982 med Kommissionens tilhoerende svar (4),  som tager i betragtning, at der henhold til artikel 29, stk. 3, i den interne aftale meddeles Kommissionen decharge for den finansielle forvaltning af den europaeiske Udviklingsfond (1979) (femte EUF) af Europa-Parlamentet efter henstilling fra Raadet,  som tager i betragtning, at Kommissionens gennemfoerelse af alle transaktioner under Den europaeiske Udviklingsfond (1979) (femte EUF) i regnskabsaaret 1982 har vaeret tilfredsstillende,  HENSTILLER:  til Europa-Parlamentet, at det meddeler Kommissionen decharge for gennemfoerelsen af transaktionerne under Den europaeiske Udviklingsfond (1979) (femte EUF) for regnskabsaaret 1982.  Udfaerdiget i Luxemburg, den 10. april 1984.  Paa Raadets vegne  C. CHEYSSON  Formand  (1) EFT nr. L 361 af 31. 12. 1980, s. 1.  (2) EFT nr. L 347 af 22. 12. 1980, s. 210.  (3) EFT nr. L 101 af 11. 4. 1981, s. 12.  (4) EFT nr. C 357 af 31. 12. 1983, s. 131, 159 og 233.


Avis juridique important

|

31998H0485

98/485/EF: Kommissionens henstilling af 1. juli 1998 om artikler og legetøj til børn under tre år, som er beregnet til at blive puttet i munden, og som er fremstillet af blød PVC indeholdende visse phthalater (meddelt under nummer SEK(1998) 738)

EF-Tidende nr. L 217 af 05/08/1998 s. 0035 - 0037

KOMMISSIONENS HENSTILLING af 1. juli 1998 om artikler og legetøj til børn under tre år, som er beregnet til at blive puttet i munden, og som er fremstillet af blød PVC indeholdende visse phthalater (meddelt under nummer SEK(1998) 738) (98/485/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR, -som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 155, andet led, ogsom tager følgende i betragtning:Fællesskabet skal i henhold til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab bidrage til virkeliggørelsen af et højt forbrugerbeskyttelsesniveau;i henhold til artikel 3 i Rådets direktiv 92/59/EØF af 29. juni 1992 om produktsikkerhed i almindelighed (1) må kun sikre produkter markedsføres; i direktivet understreges navnlig behovet for at sikre et højt beskyttelsesniveau for børns sikkerhed og sundhed;Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø, som er blevet hørt af Kommissionen, afgav udtalelse den 24. april 1998, ledsaget af en række supplerende bemærkninger den 16. juni 1998, vedrørende indvirkningerne på børns helbred af brugen af visse typer legetøj og småbørnsartikler, der er fremstillet af blød PVC indeholdende phthalater; i denne udtalelse giver Komitéen udtryk for bekymring over, at børn udsættes for visse af disse phthalater;Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø anbefaler blandt andet, at man ikke overskrider visse grænseværdier for migration af phthalaterne DINP, DEH, DBP, DIDP, DNOP og BBP fra legetøj og artikler til børn under tre år, som er fremstillet af blød PVC, og som er beregnet til at blive puttet i munden;det er vigtigt at medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til så effektivt som muligt at beskytte børn mod risikoen ved disse produkter, indtil der vedtages varige ordninger på fællesskabsplan;i betragtning af, at der i visse tilfælde kan forekomme en overskridelse af ovennævnte migrationsgrænseværdier, er det vigtigt, at medlemsstaterne som led i gennemførelsen af den relevante kontrol overvåger, hvor store mængder phthalater børn udsættes for, når disse stoffer udskilles ved anvendelse af de omtalte produkter;det er vigtigt, at medlemsstaterne udveksler oplysninger om de analyse- og målemetoder, der anvendes i kontrolarbejdet, og om de opnåede resultater, samt at de samarbejder indbyrdes og med Kommissionen med henblik på at opnå en så sammenhængende fremgangsmåde som mulig i hele Fællesskabet, indtil der vedtages en standardiseret metode;det vil inden for rammerne af dette samarbejde blandt andet være hensigtsmæssigt at analysere resultaterne af den igangværende undersøgelse i Nederlandene, som gennemføres af Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM), og som vil kunne gøre det muligt at fastlægge en fælles referencemetode;hvis en medlemsstat begrænser markedsføringen af et produkt, der er omfattet af denne henstilling, underretter den Kommissionen herom, jf. artikel 7 i Rådets direktiv 92/59/EØF om produktsikkerhed i almindelighed, når der er tale om småbørnsartikler, artikel 7 i Rådets direktiv 88/378/EØF af 3. maj 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedskrav til legetøj (2), når der er tale om legetøj, eller artikel 8 i Rådets direktiv 92/59/EØF, hvis den pågældende medlemsstat vurderer, at man står over for en alvorlig og umiddelbar risiko, ligesom medlemsstaten i givet fald begrunder forholdet over Kommissionen i overensstemmelse med Rådets direktiv 83/189/EØF af 28. marts 1983 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter (3),HENSTILLER:Artikel 1 1. Medlemsstaterne vedtager de nødvendige foranstaltninger til at sikre en effektiv beskyttelse af børns sundhed, hvad angår artikler og legetøj til børn under tre år, som er beregnet til at blive puttet i munden, og som er fremstillet af blød PVC indeholdende phthalater, navnlig stofferne diisononylphthalat (DINP), di(2-ethylhexyl)phthalat (DEHP), dibutylphthalat (DBP), di-isodecylphthalat (DIDP), di-n-octylphthalat (DNOP) og butylbenzylphthalat (BBP). Der bør især fokuseres på stofferne DINP og DEHP.2. Som led i kontrollen med de omtalte produkter overvåger medlemsstaterne ved hjælp af passende kontrolundersøgelser migrationsniveauet for disse stoffer, under hensyntagen til den udtalelse om phthalater i legetøj, som Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø vedtog den 24. april 1998, og navnlig de grænseværdier for migrationen af phthalater fra disse produkter, som anbefales af Komitéen, og er vedlagt som bilag.3. Medlemsstaterne holder løbende Kommissionen orienteret om de analyse- og målemetoder, der bruges til at fastlægge migrationsniveauerne for de pågældende stoffer, om resultaterne af de gennemførte kontrolundersøgelser og om de konklusioner, der drages. Medlemsstaterne opfordres til at indsende det første hold oplysninger inden slutningen af august 1998.4. Medlemsstaterne tager del i udvekslingen af oplysninger med de øvrige medlemsstater og i arbejdet med at sikre en sammenhængende fremgangsmåde, hvad angår anvendelsen af analyse- og målemetoder, ligesom de bidrager til at fastlægge en fælles metode. Arbejdet tilrettelægges af Kommissionen.Artikel 2 I denne henstilling forstås ved:1) Legetøj: ethvert produkt, der er fremstillet med henblik på at blive brugt i børns leg, eller som det åbenlyst er meningen skal tjene dette formål;2) småbørnsartikel: ethvert produkt, der har til formål at gøre det lettere for børn at sove eller slappe af, eller som børn kan spise med eller sutte på.Artikel 3 Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 1. juli 1998.På Kommissionens vegneEmma BONINOMedlem af Kommissionen(1) EFT L 228 af 11. 8. 1992, s. 24.(2) EFT L 187 af 16. 7. 1988, s. 1.(3) EFT L 109 af 26. 4. 1983, s. 8.BILAG >TABELPOSITION>


title: FORSLAG TIL RÅDETS FORORDNING (EØF) om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Det europaeiske økonomiske Faellesskab og republikken Portugal om tomater, tilberedte eller konserverede, henhørende under pos. 20.02 C i den faelles toldtarif (Forelagt af Kommissionen for Rådet)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (80) 732
Vol. 1980/0231
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FÆLLESSKABER
                                                                 KOM(80)732 endelig udg.
                                                                  Bruxelles , den 17 November 1980
                          FORSLAG TIL RÅDETS FORORDNING ( EØF )
                        o
                 om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem
                 Det europaeiske økonomiske Faellesskab og republikken
                 Portugal om tomater , tilberedte eller konserverede ,
                 henhørende under pos . 20.02 C i den faelles toldtarif
                                      A •"                     - o -.
                        ( Forelagt af Kommissionen for Radet )
                                              w v                       i
                                    lf^      /       .                  !
                                        ?   ^r          ,
                                     \c -\      ?e, .     i- ;      -I
                                      χ:··.    ν %·              ./
                                      ν– ,   Λ»    «V       ^         /
                                        ν Χ                       *
                                         \
                                                  Ι ΙιΙ
   KOM ( 80 ) 732 endelig udg .
 ---pagebreak---                     BEGRUNDELSE
                                  >
      Brevvekslingen som er vedlagt udkastet til forordning har
 til formål at "bekræfte , for 1981 , omfanget af den frivillige
"begrænsning aftalt med Portugal de sidste par år .
 ---pagebreak---                                       Henstilling til
                                   RÅDETS FORORDNING ( EØF)
              om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Det europæiske økonomi
              ske Fællesskab og republikken Portugal om tomater, tilberedte eller konserve
                           rede, henhørende under pos. 20.02 C i den fælles toldtarif
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE                                    tomater, tilberedte eller konserverede , henhørende
FÆLLESSKABER HAR –                                         under pos. 20.02 C i den fælles toldtarif, godkendes pi j
                                                            Fællesskabets vegne.
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det
europæiske økonomiske Fællesskab, særlig artikel 113,
                                                           Teksten til aftalen er knyttet som bilag til denne for
under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og      ordning.                                                      j
                                                                          •  .                     .             '       i
ud fra følgende betragtning :                             .                                                              !
Aftalen i form af brevveksling mellem Det europæiske                              Artilel 2                ^.            J
økonomiske Fællesskab og republikken Portugal om                                                                     '    !
tomater, tilberedte eller konserverede, henhørende          Formanden for Kadet bemyndiges til at udpege ilcn
under pos. 20.02 C i den fælles toldtarif bør indgis –     person, der er beløjet til at undertegne aftalen med
                                                           bindende virkning for Fællesskabet.
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING :              .  .
                                                                                Artikel 3
                         Artikel I
Aftalen i form af brevveksling mellem Det europæiske       Denne forordning træder i kraft dagen efter offent
økonomiske Fællesskab og republikken Portugal om          liggørelsen i De Europæiske b\ellesskaben lidende.
           /         > ,                             ,                                                         •   •   ■    i
             Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver                                  j
             medlemsstat.                                                                                j
             Udfærdiget i Bruxelles, den
                                                                      Fil Riidtts veune
                                                                            Formand ,
 ---pagebreak---                                            AFTALE
i form at brevveksling mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og repu
blikken Portugal om tomater, tilberedte eller konserverede, henhørende under
                              pos. 20.02 C i den fælles toldtarif
                                          Brev nr. 1
                                                                        Bruxelles, den
Hr. .....
Jeg har den ære at henvise til artikel 3 i protokol nr. 8 til overenskomsten mellem Det
europæiske økonomiske Fællesskab og republikken Portugal, undertegnet den 22. juli
 1972, samt til brevvekslingen af S. december 1975.
Jeg har den ære at meddele Dem, at Fællesskabet er rede til at lade den for det foregå
ende ir aftalte mængde gælde for l (, 8l Under disse omstændigheder forpligter Portugals
regering sig til at træffe de nødvendige foranstaltninger til, at. de mængder tomater, der er
tilberedt eller konserveret på anden måde end i eddike eller eddikesyre, henhørende un
der pos. 20.02 C i den fælles toldtarif, og som leveres til Fællesskabet i 1981 , ikke oversti
ger 90 000 tons.
Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De vil meddele mig, at Deres regering er indfor
stået med indholdet af nærværende brev.
Modtag, hr             forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.
                   - .                                          l'J RilJct for
                  x •                              De europæiske FuHesskubers vegne
 ---pagebreak---                                             Brev nr. 2
                                                                          Bruxelles, den
Hr
Jeg har den ære at anerkende modtagelsen af Deres brev af dags dato med følgende ord
lyd
    •Jeg har den ære at henvise til artikel 3 i protokol nr. 8 til overenskomsten mellem
    Det europæiske økonomiske Fællesskab og republikken Portugal , undertegnet den 22.
    juli 1972, samt til brevvekslingen af 5. december 1975.
    Jeg har den ære at meddele Dem , at Fællesskabet er rede til at lade den for det foregå
    ende ir aftalte mængde gælde for 1981. Under disse omstændigheder forpligter Portu
    gals regering sig til at træffe de nødvendige foranstaltninger til , at de mængder toma
    ter, der er tilberedt eller konserveret på anden måde end i eddike eller eddikesyre, hen
    hørende under pos. 20.02 C i den fælles toldtarif, og som leveres til Fællesskabet i
    1981 , ikke overstiger 90.000 tons.
    Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De vil meddele mig, at Deres regering er
    indforstået med indholdet af nærværende brev.«.
Jeg har den ære at meddele, at min regering er indforstået med indholdet af nærværende
brev.
Modtag, hr             forsikringen om min mest udmærkede højtagtelse:                     '
                                                             For republikken
                                                            Portugals regering


Avis juridique important

|

31983H0230

83/230/EØF: Rådets henstilling af 21. april 1983 om metoder for fastsættelse af priser og tariffer for naturgas i Fællesskabet

EF-Tidende nr. L 123 af 11/05/1983 s. 0040 - 0041 den spanske specialudgave: Kapitel 12 bind 4 s. 0094  den portugisiske specialudgave: Kapitel 12 bind 4 s. 0094

*****  RAADETS  HENSTILLING  af 21. april 1983  om metoder for fastsaettelse af priser og tariffer for naturgas i Faellesskabet  (83/230/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  som henviser til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, saerlig artikel 235,  som henvises til forslag fra Kommissionen,  som henviser til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1), og  som tager foelgende i betragtning:  I konklusionerne af 3. december 1981 og 16. marts 1982 understregede Raadet noedvendigheden af, at medlemsstaterne udvikler en faelles metode for fastsaettelse af energipriser, og det fastlagde de generelle principper for de enkelte medlemsstaters prispolitik paa energiomraadet;  disse principper boer, uden at medlemsstaternes forskellige systemer til fastsaettelse af naturgaspriserne anfaegtes, tilpasses de saerlige forhold paa naturgasmarkedet for at sikre en mere ensartet energiprisdannelse i Faellesskabet;  den relative knaphed paa naturgas og fordelene ved at udnytte denne energikilde goer det noedvendigt at udnytte de forhaandenvaerende ressourcer bedst muligt og sikre en optimal ressourcefordeling gennem en hensigtsmaessig prispolitik;  det er noedvendigt, at naturgaspriserne kan tilpasse sig udviklingen i forsyningsomkostningerne og de skiftende konkurrenceforhold for naturgas;  en prispolitik, der inden for bestemte forbrugsomraader hindrer en rationel udnyttelse af naturgasressourcerne, boer undgaas;  naturgastarifferne boer saa noeje som muligt genspejle strukturen i forsynings- og distributionsomkostningerne for de forskellige kategorier af leverancer;  i betragtning af leverancernes stoerrelse boer det for storindustriens vedkommende vaere muligt at lade omkostningsbesparelserne modsvares af en passende gradvis nedsaettelse af tarifferne;  for at sikre den bedst mulige udnyttelse af transportnettene og mere regelmaessig leverance aaret igennem, boer der kunne fastsaettes saerlige priser i sammenhaeng med forsyningsafbrydelse;  prispolitikken spiller en afgoerende rolle for udviklingen paa naturgasmarkedet, og det er noedvendigt at foelge udviklingen i forbruget med henblik paa at tilpasse naturgaspriserne i overensstemmelse hermed;  forbrugerne kan kun foretage et reelt valg, naar markedet er tilstraekkelig gennemsigtigt -  HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE,  a) at de ved hjaelp af passende foranstaltninger, saafremt dette ikke allerede er sket, soerger for, at priser og tariffer for naturgas i Faelleskabet baseres paa foelgende faelles principper:  1. Fastsaettelsen af naturgaspriser boer tage sigte paa den bedst mulige udnyttelse af de disponible gasressourcer og den bedst mulige fordeling af disse ressourcer under hensyn til omkostningerne ved produktion, indkoeb og distribution. Ved prisfastsaettelsen boer der tages hensyn til en rationel udnyttelse af energien og til naturgassens markedsvaerdi i forhold til priserne for andre energiformer, som konkurrerer med den.  Derfor boer naturgaspriserne i forbrugerleddet ligge saa taet som muligt paa markedsvaerdien i forhold til prisen paa alternative energikilder og sikre en indtaegt, der goer det muligt at daekke omkostningerne ved levering til forbrugerne.  2. Metoderne for fastsaettelse af naturgaspriserne boer udformes saaledes, at gaspriserne kan tilpasses aendringer i konkurrenceforholdene paa markedet og udviklingen i omkostningerne, navnlig gasselskabernes omkostninger ved indkoeb af gas, idet udsving heri hurtigst muligt boer komme til udtryk i salsgstariffer og salgspriser.  3. Priserne boer ikke holdes kunstigt nede i forhold til forholdene paa markedet eller til omkostningerne, saaledes at visse forbrugsklasser eller former for anvendelse stoettes, og/eller der tilskyndes til spild.  4. Toledstarifsystemet med en fast del til daekning af de faste omkostninger, navnlig i forbindelse med permanent tilslutning til nettet, og en del, der saettes i forhold til den leverede gasmaengde, er blandt alle de forskellige tarifsystemer det, der under hensyn til lokale forhold boer anvendes generelt i forbindelse med tarifsystemer for forbrug i husholdninger og i mindre industrier.  Dette boer navnlig vaere tilfaeldet for forbrugerklasser, der med hensyn til anvendelsesformaal, forbrugets omfang og regelmaessighed frembyder faelles traek, og for hvilke tarifferne boer fastsaettes paa grundlag af disse faelles traek.  5. For de stoerste forbrugere, for hvilke der gaelder tariffer, og for hvilke de faste omkostninger kun udgoer en lille del af de samlede omkostninger, boer der normalt anvendes én enhedstarif, men der boer fastsaettes to eller flere satser af degressiv stoerrelse pr. forbrugstranche, for herved at tage hensyn til de transportbesparelser pr. maengdeenhed, der kan opnaas ved stoerre maengder. For at sikre, at omkostningerne fordeles mere korrekt, boer tariffer, der anvendes for et givet omraade, desuden variere efter de omstaendigheder, hvorunder naturgassen aftages, f.eks. efter belastningsfaktor.  6. I tilfaelde af ikke-tarifmaessigt salg til storforbrugere (dvs. kontraktsalg), boer priserne beregnes i forhold til omkostningerne og markedsvilkaarene.  7. Med henblik paa at flytte efterspoergslen bort fra spidsbelastningsperioderne og eventuelt aabne mulighed for aflastning af nettet boer der kunne anvendes saerlige tariffer eller priser i forbindelse med saerbestemmelser om afbrydelse af forsyningerne.  b) at de i naert samarbejde paa faellesskabsplan noeje foelger udviklingen i efterspoergslen efter naturgas inden for de forskellige forbrugssektorer samt den langsigtede udvikling heraf, med det formaal at forbedre tarifstrukturerne yderligere,  c) at de soerger for, at naturgaspriserne kendetegnes ved den stoerst mulige gennemsigtighed, samt at disse priser og omkostningerne for forbrugeren offentliggoeres i videst muligt omfang.  Udfaerdiget i Luxemburg, den 21. april 1983.  Paa Raadets vegne  D. von WUERZEN  Formand  (1) EFT nr. C 96 af 11. 4. 1983, s. 105.


Avis juridique important

|

31976H0333

76/333/EØF: Kommissionens henstilling af 16. marts 1976 til kongeriget Danmarks regering angående et lovforslag om personbefordring ad landevej

EF-Tidende nr. L 084 af 31/03/1976 s. 0057 - 0059

++++  KOMMISSIONENS HENSTILLING  af 16 . marts 1976  til kongeriget Danmarks regering angaaende et lovforslag om personbefordring ad landevej   ( 76/333/EOEF )  I overensstemmelse med artikel 1 i Raadets beslutning af 21 . marts 1962 ( 1 ) om indfoerelse af en fremgangsmaade til forudgaaende undersoegelse og forhandling om visse administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser , som medlemsstaterne paataenker at udstede paa transportomraadet , aendret ved Raadets beslutning af 22 . november 1973 ( 2 ) , har den danske regering ved brev af 27 . januar 1976 fra sin faste repraesentation ved De europaeiske Faellesskaber tilsendt Kommissionen ordlyden af et lovforslag om personbefordring ad landevej .  Den danske regering har anmodet om anvendelse af den i beslutningens artikel 2 , stk . 4 , hjemlede hasteprocedure og har ligeledes tilsendt de andre medlemsstater lovforslaget .  Kommissionen modtog den faste repraesentations brev den 29 . januar 1976 . Den frist paa 15 dage , inden for hvilken Kommissionen skal udtale sig , er i overensstemmelse med artikel 2 , stk . 4 , i denne beslutning og efter overenskomst med den danske regering blevet forlaenget til den 12 . marts 1976 .  I medfoer af artikel 2 , stk . 1 , i ovennaevnte beslutning , retter Kommissionen foelgende henstilling :  1 . Kommissionen finder , at det er den danske regerings hensigt at fremsaette forslag om bestemmelser for adgangen til markedet for indenlandsk personbefordring ad landevej , idet den ordning , der paa dette omraade finder anvendelse paa befordring mellem med lemsstaterne , allerede er fastsat paa faellesskabsniveau .  2 . Kommissionen bemaerker i oevrigt , at det paagaeldende lovforslag ligeledes indeholder foranstaltninger , som den danske regering har til hensigt at traeffe i medfoer af Raadets direktiv af 12 . november 1974 om adgang til erhvervet med personbefordring ad landevej i indenlandsk og international transport ( 3 ) . Det drejer sig i navnlig om bestemmelserne i § 12 , 13 , 14 , 15 og 16 i det danske lovforslag , der er forelagt til forhandling .  Kommissionen forbeholder sig ret til senere at udtale sig om disse bestemmelser , som skal forelaegges den i henhold til artikel 6 i naevnte direktiv .  3 . For saa vidt angaar det danske lovforslags oevrige bestemmelser , om hvilke Kommissionen skal hoeres i henhold til artikel 1 i Raadets beslutning af 21 . marts 1962 , har Kommissionen ikke anset det for noedvendigt at indkalde til et informationsmoede med repraesentanter for den danske regering eller til en forhandling med de andre medlemsstater , som omhandlet i artikel 2 , stk . 3 , i Raadets ovennaevnte beslutning .  4 . For saa vidt angaar de paagaeldende bestemmelser finder Kommissionen , at der er en vis gensidig afhaengighed mellem det nationale og det internationale marked for personbefordring ad landevej , navnlig kan eksistensen af uensartede retlige ordninger paa grund af de paagaeldende transportformers karakter medfoere ulemper , som kan skade afviklingen af den samlede nationale og internationale transport og skabe hindringer for saavel gennemfoerelsen af etableringsretten som en tilfredsstillende afvikling af transporten paa faellesskabsplan .  Derfor henstiller Kommissionen til den danske regering , at den i videst muligt omfang tilpasser de paataenkte nationale bestemmelser , isaer bestemmelserne vedroerende fastlaeggelse og oprettelse af transporttjenester , til nedennaevnte bestemmelser , der allerede er vedtaget paa faellesskabsplan :   - Raadets forordning nr . 117/66/EOEF af 28 . juli 1966 om en indfoerelse af faelles regler for den internationale personbefordring ad landevej med omnibusser ( 4 ) ,   - Raadets forordning ( EOEF ) nr . 516/72 af 28 . februar 1972 om indfoerelse af faelles regler for pendulkoersel med omnibusser mellem medlemsstaterne ( 5 ) ,   - Raadets forordning ( EOEF ) nr . 517/72 af 28 . februar 1972 om indfoerelse af faelles regler for rutekoersel og saerlige former for rutekoersel med omnibusser mellem medlemsstaterne ( 6 ) .  5 . For at opnaa en entydig fastlaeggelse af de planlagte foranstaltningers anvendelsesomraade henstiller Kommissionen til den danske regering , at den i lovforslagets § 1 klart praeciserer , at foranstaltningerne i det paagaeldende forslag udelukkende finder anvendelse paa indenlandsk personbefordring ad landevej , dvs , paa transporter , der udelukkende finder sted paa dansk omraade .  6 . Kommissionen bemaerker , at det i § 4 fastsaettes , at tilladelse til rutekoersel kun kan meddeles , saafremt koerslen er optaget paa en i henhold til kapitel 2 i lov om den lokale og regionale kollektive personbefordring udfaerdiget plan . Denne lov indeholder imidlertid ingen praecise kriterier for saa vidt angaar tilfredsstillelsen af transportbehovene . Kommissionen understreger i den forbindelse , at rutekoerslen skal tilfredstille visse samfundsbehov , og at dens etablering blandt andet er begrundet i varetagelsen af samfundets interesser . Rutekoerslens oprettelse forudsaetter derfor , at de offentlige myndigheder paalaegger visse forpligtelser paa det driftsmaessige og tarifmaessige plan .  Kommissionen henstiller derfor til den danske regering , at den i sit lovforslag praeciserer , med hvilke midler og paa grundlag af hvilke procedurer , de offentlige myndigheder , der har til opgave at tillade etablering , opretholdelse , aendring eller indstilling af en rutekoersel , skal bedoemme :   - de transportbehov , som rutekoerslen skal tilfredsstille , isaer med henblik paa at tilpasse transportkapaciteten og de naermere regler for driften til disse behov ,   - markedssituationen med henblik paa at sikre den bedst mulige udnyttelse af transportmidlerne samt med henblik paa ikke at skade den tilfredsstillende afvikling af den allerede eksisterende transport .  7 . I § 7 fastsaettes det , at DSB og de i omraadet vaerende privatbaner med henblik paa en samordning af jernbane - og bustrafikken i omraadet paa visse vilkaar kan foreslaa de af den tilladelsesudstedende myndighed fastsatte vilkaar for en tilladelse aendret ved at indbringe forslaget for persontrafikraadet .  Kommissionen finder , at denne bestemmelse ikke kan bevirke , at der opstaar en situation , som indebaerer at DSB og privatbanerne ville nyde mere omfattende rettigheder end de oevrige transportvirksomheder paa markedet , idet en saadan opfattelse ville vaere i modstrid med de fundamentale principper om lige behandling af alle transportvirksomhederne . Derfor henstiller Kommissionen til den danske regering at den paaser , at § 7 udformes paa en saadan maade , at der ikke bestaar nogen tvivl vedroerende overholdelsen af dette princip .  8 . I § 9 gives der en definition af turistkoersel og bestillingskoersel . Disse former for transport adskiller sig efter Kommissionens opfattelse fra rutekoersel og saerlige former for rutekoersel derved , at de ikke gennemfoeres som en paa forhaand fastsat forbindelse , der afvikles med en paa forhaand fastsat hastighed . Der er derfor tale om lejlighedsvis koersel , som paa faellesskabsniveau er defineret i artikel 3 i forordning nr . 117/66/EOEF . Kommissionen henstiller derfor til den danske regering , at den definerer de paagaeldende former for transport , saaledes som de er defineret i ovennaevnte artikel i faellesskabsforordningen .  9 . § 11 omhandler andre former for transport end de i §§ 2 ( rutekoersel og saerlige former for rutekoersel ) og 9 ( turistkoersel og bestillingskoersel ) omhandlede . For saa vidt angaar disse former for transport skal transportbehovet undersoeges .  Kommissionen konkluderer , at der er tale om de transporter , der paa faellesskabsniveau betegnes som  " pendulkoersel " , og som for saa vidt angaar international transport er defineret i artikel 2 , i forordning nr . 117/66/EOEF . Denne form for transport er i oevrigt opdelt i to former , for hvilke betingelserne for meddelelse af tilladelse er forskellige ( se artikel 5 og 6 i forordning ( EOEF ) nr . 516/72 ) . Den ene form for transport omfatter foruden befordringsydelsen ogsaa indlogering og forplejning , mens den anden er begraenset til transportydelsen . Under henvisning til betragtningerne i ovenstaaende pkt . 1 henstiller Kommissionen til den danske regering , at den lader lovforslagets § 11 aendre i denne retning .  10 . Endelig bemaerker Kommissionen , at ministeren for offentlige arbejder fastsaetter de naermere betingelser , som koeretoejerne og disses foerere skal opfylde . Kommissionen finder , at de bestemmelser , der skal udstedes paa dette omraade , kan beroere koeretoejernes tekniske karakteristika samt visse sociale aspekter . Kommissionen minder om , at den paa dette omraade har forelagt Raadet foelgende forslag :   - den 17 . august 1972 , et forslag til direktiv om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om teknisk kontrol af motordrevne koeretoejer og paahaengskoeretoejer dertil ( 7 ) ,   - og den 30 . juli 1970 , et forslag til direktiv om minimumsniveauet for uddannelse af foerere af motorkoeretoejer , der benyttes til transport ad landevej ( 8 ) .  Kommissionen henstiller til den danske regering , at de bestemmelser , der udstedes paa dette omraade , gaar i retning af disse forslag .  11 . Kommissionen underretter de oevrige medlemsstater om denne henstilling .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 16 . marts 1976 .  Paa Kommissionens vegne  Carlo SCARASCIA MUGNOZZA  Naestformand  ( 1 ) EFT nr . 23 af 3 . 4 . 1962 , s . 720/62 .  ( 2 ) EFT nr . L 347 af 17 . 12 . 1973 , s . 48 .  ( 3 ) EFT nr . L 308 af 19 . 11 . 1974 , s . 23 .  ( 4 ) EFT nr . 147 af 9 . 8 . 1966 , s . 2688/66 .  ( 5 ) EFT nr . L 67 af 20 . 3 . 1972 , s . 13 .  ( 6 ) EFT nr . L 67 af 20 . 3 . 1972 , s . 19 .  ( 7 ) EFT nr . C 119 af 16 . 11 . 1972 , s . 2 med aendringer i henhold til traktatens artikel 149 - Dok . KOM(74 ) 809 endel . af 10 . 6 . 1974 .  ( 8 ) EFT nr . C 4 af 18 . 1 . 1971 , s . 12 med aendringer i henhold til traktatens artikel 149 - Dok . KOM(75 ) 622 endel . af 21 . 11 . 1975 .


title: Kommissionens henstilling nr. 119/78/EKSF af 18. januar 1978 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold for valstråd, med oprindelse i Tjekkoslovakiet

text:
  24. 1 . 78                                   De Europæiske Fællesskabers Tidende                                     Nr. L 19/ 5
                                   KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr. 119/78 / EKSF
                                                        af 18 . januar 1978
                  om indførelse af en midlertidig antidumpingtold for valstråd, med oprindelse i
                                                         Tjekkoslovakiet
  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE                                     i Tjekkoslovakiet er steget fra 18 000 tons til 135 000
  FÆLLESSKABER HAR —                                                 tons i løbet af samme periode, og importen har følge
                                                                     lig kunnet opnå en samlet andel på 10 % og en andel
  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det                på 6 % for så vidt angår importen med oprindelse i
' europæiske Kul- og Stålfællesskab, særlig artikel 74 og            Tjekkoslovakiet på det mest berørte marked, nemlig
  86,                                                                Tyskland ; oplysningerne viser endvidere, at Fællesska
                                                                     bets jern - og stålindustri befinder sig i en krisesitua
  under henvisning til Kommissionens henstilling 77/                 tion præget af et fald i leverancerne på cirka 26 %
  329/EKSF om beskyttelse mod dumping, præmier el                   mellem 1974 og 1977 og af afskedigelser af og arbejds
  ler subventioner fra lande, der ikke tilhører Det euro            tidnedsættelser for de ansatte, hvis antal er faldet fra
  pæiske Kul- og Stålfællesskab (}), ændret ved henstil             780 000 til 720 000 mellem 1974 og 1977 ; det frem
  ling nr. 3004/77/EKSF (2), særlig artikel 15 og 19,                går sluttelig af oplysningerne , at Fællesskabets jern- og
                                                                     stålindustri har haft betydelige tab i de fleste af de be
                                                                     rørte virksomheder ;
  under henvisning til udtalelse fra Det rådgivende Ud
  valg nedsat i henhold til henstilling 77/329/EKSF, og
                                                                     for at bøde pa denne        situation har Kommissionen
  ud fra følgende betragtninger :
                                                                     blandt andet indført et      system med vejledende pri
                                                                     ser ^) for salg inden for   Fællesskabet af visse jern - og
  Kommissionens har modtaget en klage, der er indgi                 stålprodukter fremstillet    af den europæiske jern- og
  vet på den pågældende fællesskabsindustris vegne, og               stålindustri ;
  som indeholder beviser for forekomsten af dumping
  vedrørende valstråd med oprindelse i Tjekkoslovakiet
  og visse andre lande samt beviser for en deraf føl
                                                                     importprisen i Fællesskabet pa produkter med oprin
  gende væsentlig skade ;                                            delse i Tjekkoslovakiet er væsentligt lavere end de
                                                                     nævnte vejledende priser ; sådanne underpriser for
  Kommissionens har offentliggjort basispriserne (3) fast           hindrer de europæiske producenter i at opnå de vejle
  sat på grundlag af den laveste normale pris eller de la           dende priser og bringer ligevægten i det samlede pris
  veste normale produktionsomkostninger i det eller de               system i fare og forvolder eller truer med at forvolde
  leverandørlande, i hvilke der hersker normale konkur              væsentlig skade for Fællesskabets industri eller for en
  rencevilkår ; heri er indbefattet transport- og forsik            større del af denne ;
  ringsomkostninger samt told ;
  importprisen til Fællesskabet på de produkter, som er              Kommissionen er af en medlemsstat blevet anmodet
  genstand for klagen, er blevet sammenlignet med                    om øjeblikkelig indgriben ;
  disse basispriser ;
  det fremgår af en foreløbig undersøgelse på grundlag               i betragtning af den alvorlige situation, som præger
  af denne sammenligning, at disse produkter med op                 Fællesskabets jern - og stålindustri, er det i Fællesska
  rindelse i Tjekkoslovakiet tilbydes indført i Fællesska           bets interesse nødvendigt at gribe ind omgående ;
  bet (det britiske marked) til priser, som ligger under
  basispriserne, og at der foreligger dumping, hvis mar
  gen udgøres af denne prisforskel ;
                                                                     det påhviler Kommissionen, uden at dette foregriber
                                                                     udfaldet af den i henhold til artikel 1 1 i henstilling
  hvad angår skaden for den berørte erhversgren, viser               77/329/EKSF indledte undersøgelse, omgående at
  de oplysninger, der er forelagt Kommissionen, at im               træffe beslutning om indførelse af foreløbige foranstalt
  porten til Fællesskabet af de pågældende produkter er              ninger i form af en midlertidig antidumpingtold på
  øget, idet den samlet er steget fra 108 000 til 649 000            importen af de pågældende produkter med oprindelse
  tons mellem 1974 og 1977 ; importen med oprindelse                 i Tjekkoslovakiet, hvis sats svarer til forskellen mellem
  (») EFT nr. L 114 af 5 . 5 . 1977, s. 6.
                                                                     den af Kommissionen offentliggjorte basispris for
  (2) EFT nr. L 352 af 31 . 12. 1977, s . 13 .                       dette produkt og dets importpris i Fællesskabet —
  (3) Jf. Kommissionens meddelelse af 31 . december 1977 om
      basispriserne for visse jern- og stålprodukter, EFT nr. L      (4) EFT nr. L 114 af 5. 5. 1977, s . 1 , EFT nr. C 174 af 22. 7.
      353 af 31 . 12. 1977, s. 1 .                                       1977 og EFT nr. L 352 af 31 . 12. 1977, s. 17.
 ---pagebreak--- Nr. L 19/ 6                            De Europæiske Fællesskabers Tidende                               24 . 1 . 78
RETTET FØLGENDE HENSTILLING :                                                      Artikel 3
                        Artikel 1                          Denne henstilling meddeles medlemsstaterne.
1 . En midlertidig antidumpingtold indføres på føl        Den træder i kraft for hver medlemsstat på datoen for
gende produkter med oprindelse i Tjekkoslovakiet :         offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Ti
                                                           dende.
— valstråd ,
— position i den fælles toldtarif : 73.10 A I,             Den anvendes, med forbehold af bestemmelserne i ar
— Nimexe nr. : 73.10-11 .                                  tikel 18 i henstilling 77/329/EKSF, indtil ikrafttrædel
                                                           sen af en retsakt fra Kommissionen , som enten fastsæt
2. Denne told er lig med forskellen mellem den af
Kommissionen offentliggjorte faktiske pris (basispris      ter endelige foranstaltninger, eller forlænger gyldig
plus tillæg) på dette produkt og den faktiske pris (basis hedsperioden for den midlertidige told ; den anvendes
pris plus tillæg) på det samme produkt fastsat grænse,     dog højst i en periode af 3 måneder.
fortoldet.
3.    De gældende bestemmelser for opkrævning af
told anvendes på opkrævningen af denne told .              Udfærdiget i Bruxelles, den 18 . januar 1978 .
                        Artikel 2
                                                                                På Kommissionens vegne
De i artikel 1 omhandlede produkters overgang til fri                                Wilhelm HAFERKAMP
omsætning i Fællesskabet er betinget af, at der stilles
en sikkerhed, der svarer til den midlertidige told .                                     Næstformand


Avis juridique important

|

31989H0012

89/12/EØF: Kommissionens henstilling af 21. december 1988 om vedtagelse af normer for svampekonserves

EF-Tidende nr. L 007 af 10/01/1989 s. 0033 - 0033

*****  KOMMISSIONENS  HENSTILLING  af 21. december 1988  om vedtagelse af normer for svampekonserves  (89/12/EOEF)  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER -  som henviser til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 155,  som tager i betragtning, at svampekonserves i Faellesskabet for tiden hverken er omfattet af normer med hensyn til fabrikationsmaader og ingredienser, der kan indgaa i tilberedninger af dette produkt, eller beskyttelsen af visse betegnelser eller visse tilberedningsmaader; at kun to medlemsstater har indfoert bestemmelser, der tager sigte paa mere eller mindre at forfoelge disse maalsaetninger,  som tager i betragnting, at det i lyset af den indhoestede erfaring og bl.a. for at undgaa hindringer for den frie bevaegelse af svampekonserves og fremme en sund konkurrence i Faellesskabet er oenskeligt at tilskynde medlemsstaterne til paa ovennaevnte omraader at indfoere nationale bestemmelser, der er baseret paa det faelles referencegrundlag i denne henstilling,  som tager i betragtning, at henstillingen, hvor der opfordres til samarbejde mellem medlemsstaterne paa et frivilligt grundlag, er et effektivt instrument til at stimulere de paagaeldende erhvervsgruppers initiativ; at denne fremgangsmaade boer foelges, indtil der udarbejdes bindende regler ved fastsaettelsen af faelles kvalitetsnormer for produkter til forbrug i Faellesskabet eller til udfoersel til tredjelande,  HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE AT:  1. vedtage fabrikationsnormer for svampekonserves efter foelgende bestemmelser:  Al konserves af champignon med undtagelse af kulinariske tilberedninger af typen »graesk champignonsalat« osv. fremstilles af friske svampe (af de dyrkede sorter (1) Acaricus Bisporus eller Psalliota Bispora) og vand eller kogt svampesaft med eventuel tilsaetning af salt (NaC1), eddike eller krystalliseret citronsyre af levnedsmiddelkvalitet, krydderier, aromastoffer, ascorbinsyre, der anvendes som antioxidant, og eventuelt natriumglutamat.  Ifoelge denne beskrivelse maa proteiner, stivelse eller andre stoffer, der skal begraense vaegttabet for svampe (eventuelt ved at oege vandtilbageholdelsen) ikke anvendes;  2. forbeholde:  benaevnelserne »svampe« og »champignon« til konserves, der bestaar af svampe og vand, eventuelt tilsat salt og/eller ovennaevnte syrer og ingen andre ingredienser.  Benaevnelserne kan suppleres med udtrykket »naturel«, hvis konserveringsvaesken udelukkende bestaar af vand og salt.  Betegnelserne »stuvede«, »dampede« og »tilberedt i egen saft« forbeholdes til konserves, der bestaar af svampe og kogt svampesaft med eventuel tilsaetning af salt, de i punkt 1 naevnte syrer, krydderier og aromastoffer.  Enhver anden tilberedningsform skal vaere angivet paa etiketten med en passende betegnelse;  3. vedtage undersoegelses- og analysemetoder, hvor foelgende principper anvendes:  De proever, som de udpegede organer udtager med henblik paa analyserne, tages fra raavaren under fabrikationen inden svampekogningen. Impraegneringsvaesken maa kun indeholde vand og de stoffer, der er anfoert i punkt 1;  4. tilsende Kommissionen inden tre maaneder regnet fra meddelelsen af denne henstilling teksten til de normgivende og administrative bestemmelser, der vedtages i medfoer af denne henstilling.  Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 21. december 1988.  Paa Kommissionens vegne  Frans ANDRIESSEN  Naestformand  (1) KN-kode 2003 10 10.


70/112/EØF: Kommissionens henstilling af 23. januar 1970 om organisationen af de centrale toldmyndigheder, der skal anvende bestemmelserne om toldværdien af varer