title: Henstilling med henblik på Rådets Henstilling om at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud i Cypern til ophør

text:
   DA
DA    DA
 ---pagebreak---                      EUROPA-KOMMISSIONEN
                                                    Bruxelles, den 15.6.2010
                                                    SEK(2010) 741 endelig
                                  Henstilling med henblik på
                                 RÅDETS HENSTILLING
   om at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud i Cypern til
                                            ophør
DA                                                                                DA
 ---pagebreak---                                         Henstilling med henblik på
                                        RÅDETS HENSTILLING
   om at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud i Cypern til
                                                  ophør
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126,
   stk. 7,
   under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen og
   ud fra følgende betragtninger:
   (1)     I henhold til traktatens artikel 126 skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store
           offentlige underskud.
   (2)     Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser
           som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og en holdbar og stærk
           vækst, som fører til øget beskæftigelse.
   (3)     I 2005 blev stabilitets- og vækstpagten ændret for at gøre den mere virkningsfuld og
           styrke dens økonomiske fundament samt sikre de offentlige finansers holdbarhed på
           lang sigt. Ændringen tjente især til at sikre, at der blev taget hensyn til hele den
           økonomiske og budgetmæssige situation i alle faser af proceduren i forbindelse med
           uforholdsmæssigt store underskud. På den måde bliver stabilitets- og vækstpagten en
           ramme, der kan benyttes som støtte for politiske initiativer, der hurtigt kan gøre de
           offentlige finanser sunde igen under hensyntagen til en given økonomisk kontekst.
   (4)     Rådet fastslog den [13. juli 2010] i overensstemmelse med traktatens artikel 126, stk.
           6, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Cypern.
   (5)     I henhold til traktatens artikel 126, stk. 7, og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr.
           1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse
           med uforholdsmæssigt store underskud1 (der indgår i stabilitets- og vækstpagten) skal
           Rådet også rette henstillinger til den pågældende medlemsstat med henblik på at
           bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør inden for en
           given frist. I henstillingen skal der fastsættes en frist på højst seks måneder for den
           pågældende medlemsstats iværksættelse af virkningsfulde foranstaltninger til
           korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud samt en frist for korrektionen af
   1
           EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6.
DA                                                   2                                             DA
 ---pagebreak---        det uforholdsmæssigt store underskud, som skal være gennemført i løbet af året efter,
       at det er konstateret, medmindre der foreligger særlige omstændigheder. Ved
       afgørelsen af, om der foreligger særlige omstændigheder, skal der tages hensyn til
       "relevante forhold" som præciseret i artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1467/97.
       Henstillingen skal endvidere indeholde en opfordring til medlemsstaten om at opnå en
       årlig forbedring af den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo
       eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på som
       benchmark mindst 0,5 % af BNP.
   (6) I Cyperns tilfælde anses der at foreligge særlige omstændigheder, som er relevante for
       den mere fleksible anvendelse af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store
       underskud, der har været mulig siden ændringen af stabilitets- og vækstpagten i 2005.
       I 2009 faldt den økonomiske aktivitet for første gang i 35 år. Recessionen afspejlede et
       stort fald i den indenlandske efterspørgsel og negative eksterne forhold. Navnlig
       husholdningernes store gældsætning sammen med strammere långivningsvilkår,
       svækkede udsigter for arbejdsmarkedet og negative tillidseffekter resulterede i et fald i
       privatforbruget. Parallelt hermed skete der en omfattende korrektion af
       investeringerne, samtidig med et fald i den udenlandske efterspørgsel efter boliger, en
       lav kapacitetsudnyttelse og omstrukturering af virksomhedernes regnskaber.
       Endvidere skete der et brat fald i eksporten af varer og tjenesteydelser, især turisme,
       som følge af den finansielle krise og den globale afmatning, herunder især de meget
       lavere vækstudsigter hos de vigtigste handelspartnere (euroområdet, Det Forenede
       Kongerige, Rusland). Underskuddet i 2009 er en følge af både den økonomiske
       nedgang og de stimulerende foranstaltninger, som de cypriotiske myndigheder har
       truffet i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Det
       forhold, at der foreligger særlige omstændigheder, giver Rådet mulighed for at tillade,
       at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres på mellemlang frist.
   (7) I årene forud for krisen og i en situation med gode økonomiske vilkår, som blev
       understøttet af en højkonjunktur og stigende skatteindtægter, var Cypern i stand til at
       opbygge budgetoverskud og reducerede sin bruttogældskvote til 48,4 % af BNP i 2008
       (fra 70,2 % i 2004). I 2009 hvilede den økonomiske krise imidlertid tungt på de
       offentlige finanser. Som følge heraf styrtdykkede budgetsaldoen fra et overskud på
       0,9 % af BNP i 2008 til et underskud på 6,1 % af BNP i 2009. Dette skyldtes også en
       række diskretionære foranstaltninger som reaktion på den økonomiske afmatning (i
       overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan) og
       forholdsvis store sammensætningseffekter som følge af et langt mindre skatte- og
       afgiftsbaseret vækstmønster for BNP. Underskuddet forventes at vokse yderligere til
       6,2 % af BNP i 2010 ifølge den indberetning fra marts 2010, som finansministeriet
       forelagde som led i proceduren for uforholdsmæssigt store underskud.
       Budgetfremskrivningerne i Kommissionens prognoser fra foråret 2010 viser
       imidlertid, at budgetunderskuddet vil nå ca. 7 % af BNP i 2010. Potentielle ikke-
       budgetmæssige foranstaltninger, som stadig drøftes, og for hvilke der kun er usikre
       eller slet ingen oplysninger om deres betingelser og gennemførelsestidspunkt, blev
       ikke medtaget.
   (8) I betragtning af de særlige omstændigheder og de rammer, som udgøres af den
       europæiske økonomiske genopretningsplan, anbefales det, at der gøres en
       gennemsnitlig årlig finanspolitisk indsats. Den finanspolitiske indsats bør tage hensyn
       til alle de faktorer, der er relevante for realiseringen af de finanspolitiske
       målsætninger, herunder størrelsen af det offentlige underskud og den offentlige
DA                                             3                                                 DA
 ---pagebreak---         bruttogæld samt andre indikatorer som f.eks. saldoen på de løbende poster, størrelsen
        af finanssektorens eventualforpligtelser, rentebetalinger, risikopræmier og den
        forventede ændring i aldersrelaterede udgifter på mellemlang sigt. Ved beregningen af
        den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats skal der tages udgangspunkt i 2011-
        underskuddet i henhold til Kommissionens prognose fra foråret 2010. Den samlede
        finanspolitiske indsats, der er nødvendig for at nå målet på 3 % for det nominelle
        underskud inden fristens udløb, beregnes derefter på basis af en antagelse om en
        gradvis lukning af outputgabet senest i 2015.
   (9)  På denne baggrund er det hensigtsmæssigt at se korrektionen af det uforholdsmæssigt
        store underskud i en mellemfristet ramme med en frist for korrektionen i 2012. I
        betragtning af de store eksterne og interne ubalancer vil en troværdig og holdbar
        tilpasning navnlig kræve, at de cypriotiske myndigheder styrker den finanspolitiske
        strategi i 2010 med foranstaltninger til kontrol af de løbende udgifter, reducerer
        underskuddet til under 6 % af BNP i 2010 og træffer rettidige foranstaltninger til at
        definere en udgiftsdrevet konsolideringsstrategi. Til det formål bør de cypriotiske
        myndigheder sikre en gennemsnitlig årlig finanspolitisk indsats på 1¾ % af BNP i
        perioden 2010-2012, præcisere de foranstaltninger, der er nødvendige for at korrigere
        det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012, hvis konjunkturbetingelserne
        tillader det, og fremskynde nedbringelsen af underskuddet, hvis de økonomiske eller
        budgetmæssige vilkår bliver mere gunstige end forventet på nuværende tidspunkt. I
        stabilitetsprogrammet, som blev forelagt for Kommissionen og Rådet den 1. april
        2010, forpligtede Cypern sig til at nedbringe underskuddet til 4,5 % af BNP i 2011 og
        3,4 % af BNP i 2012. Den yderligere indsats, der kræves af Cypern i henhold til denne
        henstilling i forhold til de cypriotiske myndigheders oprindelige plan, anses derfor for
        at være gennemførlig og nødvendig. Budgetkonsolideringen bør også bidrage til igen
        at få den offentlige bruttogældskvote til at falde i retning af referenceværdien i et
        tilfredsstillende tempo ved at genskabe et passende primært overskud.
   (10) Cyperns budgetramme er for nylig blevet styrket med vedtagelsen af systemet for
        finansiel forvaltning og regnskabsføring (FIMAS). Fra 2006 har Cypern også foretaget
        en gradvis indførelse af en treårig mellemfristet budgetramme (MTBF), og fra 2007
        har landet indført en program- og resultatbaseret budgetlægning (PPB). Den nye
        ramme er imidlertid stadig ved at blive indfaset og forventes først at være helt på plads
        i 2012. Derfor vil dens virkning først blive effektiv på mellemlang sigt. Det vil være af
        afgørende betydning, at den nye ramme gennemføres rettidigt, hvis der skal opnås en
        vellykket og varig konsolidering af de offentlige finanser. Den eksisterende praksis
        med at vedtage tillægsbudgetter i løbet af året har medført en stigning i de løbende
        udgifter ud over den ønskede omfordeling af midler. Når først den nye budgetramme
        er fuldt gennemført, forventes den at kunne bringe denne praksis til ophør og resultere
        i en mere effektiv budgetprocedure og bidrage til at begrænse de enkelte ministeriers
        udgifter i henhold til de fastsatte lofter. Den nye budgetprocedure vil samtidig udgøre
        et sundt grundlag for omfordeling af udgifter til fordel for vækstfremmende aktiviteter.
   (11) De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring ligger
        betydeligt over EU-gennemsnittet, hovedsagelig som følge af en forholdsvis stor
        stigning i pensionsudgifterne opgjort som andel af BNP i de kommende årtier, hvilket
        delvis skyldes, at pensionssystemet stadig befinder sig i en modningsfase. En
        pensionsreform, som blev indført i april 2009, vil medføre en let mindskelse af
        stigningen i pensionsudgifterne og især en forhøjelse af socialsikringsbidragene.
        Reformen vil forbedre den langsigtede balance i pensionssystemet og mindske
DA                                                4                                               DA
 ---pagebreak---         risiciene for holdbarheden, men har dog ingen indvirkning på den generelle vurdering.
        Budgetstillingen i 2009 forstærker de budgetmæssige virkninger af befolkningens
        aldring for holdbarhedsgabet. Hvis den primære saldo forbedres på mellemlang sigt,
        og der gennemføres yderligere foranstaltninger med sigte på at begrænse den
        betydelige stigning i de aldersrelaterede udgifter, navnlig pensions- og
        sundhedsudgifterne, vil det bidrage til at reducere risiciene for de offentlige finansers
        holdbarhed, som i Kommissionens holdbarhedsrapport fra 20092 blev vurderet som
        alvorlige.
   (12) I henhold til de oplysninger, som de cypriotiske myndigheder indberettede i april
        2010, lå den offentlige bruttogæld på 56,2 % af BNP i 2009. Denne stigning skyldtes
        hovedsagelig den betydelige forværring af den primære saldo og de gældsforøgende
        sneboldeffekter som følge af et faldende nominelt BNP. Stock-flow-tilpasninger ydede
        desuden et negativt bidrag til gældsniveauet svarende til ca. 1 procentpoint af BNP
        som følge af akkumulering af offentlige aktiver i slutningen af året for at opfylde
        forfaldne gældsforpligtelser i begyndelsen af januar 2010 samt forskelle mellem
        likvidbeholdning og periodeafgrænsningsposter. For 2010 indberettede Cypern en
        forventet gæld på 62 % af BNP, hvilket ligger over traktatens referenceværdi på 60 %
        af BNP (i stabilitetsprogrammet fra april 2010 forventes et lidt lavere tal (61 %) og en
        yderligere stigning til 63,2 % af BNP i 2011). I betragtning af risiciene for en
        forværring af det makroøkonomiske scenario og budgetmålene vil gældskvoten kunne
        udvikle sig mindre gunstigt end forventet. I henhold til Kommissionens prognose fra
        foråret 2010 forventes gælden at stige yderligere til 62,3 % af BNP i 2010 og 67,6 % i
        2011 på baggrund af en forværret primær saldo.
   (13) Et forbedret tilsyn i medfør af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store
        underskud vil forudsætte en jævnlig og rettidig overvågning af fremskridt med hensyn
        til gennemførelsen af den finanspolitiske konsolideringsstrategi. I denne forbindelse
        kunne det være nyttigt at afsætte et særskilt kapitel til dette spørgsmål i de kommende
        opdateringer af Cyperns stabilitetsprogram.
   (14) Efter Rådets opfattelse bør budgetkonsolideringsforanstaltninger generelt sikre en
        vedvarende forbedring af den offentlige saldo, og de bør samtidig tilrettelægges sådan,
        at kvaliteten i de offentlige finanser forbedres, og økonomiens vækstpotentiale
        styrkes -
   VEDTAGET DENNE HENSTILLING:
   1)     I erkendelse af at Cyperns budgetstilling i 2010 er resultatet af dels foranstaltninger
          svarende til 1½ % af BNP i 2009, som udgør en passende respons på nedgangen og
          er i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, dels de
          automatiske stabilisatorers frie spil, bør de cypriotiske myndigheder bringe den
          nuværende situation med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2012.
   2
        I Rådets konklusioner af 10. november 2009 om de offentlige finansers holdbarhed "opfordrer Rådet
        medlemsstaterne til i deres kommende stabilitets- og konvergensprogrammer at rette opmærksomheden
        mod strategier, som fokuserer på holdbarhed" og desuden "henstiller Rådet til Kommissionen, at den
        sammen med Udvalget for Økonomisk Politik og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg
        videreudvikler metoderne til vurdering af de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i god tid inden
        næste holdbarhedsrapport", der er planlagt til 2012.
DA                                                      5                                                        DA
 ---pagebreak---    2)        De cypriotiske myndigheder bør bringe det offentlige underskud ned under 3 % af
             BNP på en troværdig og holdbar måde ved at træffe foranstaltninger på mellemlang
             sigt. Med henblik herpå bør de cypriotiske myndigheder specielt:
             a)    træffe de nødvendige foranstaltninger til at nedbringe underskuddet i 2010 til
                   under 6 % af BNP og fastlægge en udgiftsdrevet konsolideringsstrategi med
                   det formål at bringe underskuddet ned under referenceværdien senest i 2012
             b)    med henblik herpå tilstræbe en gennemsnitlig årlig finanspolitisk indsats på
                   mindst 1¾ % af BNP i perioden 2010-2012, hvilket også burde bidrage til igen
                   at få den offentlige bruttogældskvote til at falde i retning af referenceværdien i
                   et tilfredsstillende tempo ved at genskabe et passende primært overskud
             c)    præcisere og strengt gennemføre de foranstaltninger, der er nødvendige for at
                   korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012, hvis
                   konjunkturerne tillader det, og fremskynde nedbringelsen af underskuddet, hvis
                   de økonomiske eller budgetmæssige vilkår viser sig at blive bedre end
                   forventet på nuværende tidspunkt.
   3)        For at begrænse de risici, der knytter sig til tilpasningen, bør Cypern styrke den
             mellemfristede budgetrammes bindende karakter og forbedre overvågningen af
             gennemførelsen igennem hele året.
   4)        De cypriotiske myndigheder bør forbedre de offentlige finansers langsigtede
             holdbarhed ved at gennemføre reformforanstaltninger til kontrol af udgifterne på
             pensions- og sundhedsområdet med det formål at begrænse den forventede stigning i
             de aldersrelaterede udgifter.
   5)        De cypriotiske myndigheder bør ud over den finanspolitiske indsats desuden udnytte
             alle øvrige muligheder, herunder som følge af bedre økonomiske vilkår, for at
             fremskynde mindskelsen af bruttogældskvoten i retning af referenceværdien.
   6)        Rådet fastsætter den [13. januar 2011] som frist for den cypriotiske regering til at
             tage virkningsfulde skridt og til at præcisere de foranstaltninger, der vil være
             nødvendige for at gøre fremskridt i retning af en korrektion af det uforholdsmæssigt
             store underskud. Ved vurderingen af de virkningsfulde skridt vil der blive taget
             hensyn til den økonomiske udvikling sammenlignet med de økonomiske udsigter i
             Kommissionens prognose fra foråret 2010.
   De cypriotiske myndigheder bør redegøre for de fremskridt, de gør med gennemførelsen af
   disse henstillinger, i et særskilt kapitel i de kommende opdateringer af stabilitetsprogrammet
   indtil afslutningen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.
   Rådet fremhæver endvidere vigtigheden af at opfylde den mellemfristede målsætning og sikre
   en hensigtsmæssig forvaltning af finanspolitikken i økonomiske nedgangstider. Rådet
   opfordrer derfor de cypriotiske myndigheder til at sikre, at budgetkonsolideringen i retning af
   det mellemfristede mål for budgetstillingen, dvs. et afbalanceret budget i strukturelle termer,
   fastholdes efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud. Overholdelsen af
   budgetmålene og den strenge begrænsning af udgifterne på mellemlang sigt kan som planlagt
   forbedres gennem en fuldstændig gennemførelse af en effektiv flerårig budgetramme.
DA                                                   6                                                DA
 ---pagebreak---    Denne henstilling er rettet til Republikken Cypern.
   Udfærdiget i Bruxelles, den
                                                På Rådets vegne
                                                Formand
DA                                                7             DA


title: Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Cyperns nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Cyperns opdaterede stabilitetsprogram for 2012-2015

text:
               24.7.2012

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 219/13

         RÅDETS HENSTILLING
   af 10. juli 2012
   om Cyperns nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Cyperns opdaterede stabilitetsprogram for 2012-2015
   2012/C 219/04
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,
   som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Cyperns nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Cyperns opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014 (»Rådets 2011-henstilling«).

               (4)

               Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Cypern blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

               (5)

               Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

               (6)

               Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

               (7)

               Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder for økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

               (8)

               Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og i deres nationale reformprogrammer.

               (9)

               Den 7. maj 2012 forelagde Cypern sit stabilitetsprogram, der dækker perioden 2012-2015, og den 10. maj 2012 forelagde Cypern sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. Kommissionen har også vurderet i en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 1176/2011, hvorvidt Cypern påvirkes af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse, at Cypern befinder sig i en situation med intern ubalance på grund af sin banksektor og erhvervslivets gæld tillige med eksterne og interne ubalancer, hvad angår landets finanspolitiske dynamik og konkurrenceevne, der dog ikke er uforholdsmæssigt store.

               (10)

               Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, forekommer optimistiske for perioden 2012-2014. Skønt der foretages en betydelig nedjustering af vækstperspektiverne, er det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i stabilitetsprogrammet, behæftet med risici i nedadgående retning, navnlig med hensyn til udviklingen i den indenlandske efterspørgsel i 2012-2013. Formålet med den budgetstrategi, der er skitseret i programmet er at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012, at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning senest i 2014 og at fastholde den mellemfristede budgetmålsætning i 2015. Stabilitetsprogrammet bekræfter den tidligere mellemfristede budgetmålsætning om et budget, der strukturelt set er i balance og som i tilstrækkelig grad afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten. Den planlagte korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud er på linje med den frist, der er fastsat i Rådets henstilling afgivet som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud den 13. juli 2010. Med udgangspunkt i det (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5), svarer den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats, der er planlagt til 1,5 % af BNP i perioden 2011-2012, til den indsats, som Rådet har henstillet til. Det planlagte fremskridt hen mod den mellemfristede budgetmålsætning i 2013 er tilstrækkelig, da den både ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 og stabilitetsprogrammet ligger over det benchmark på 0,5 % af BNP, der er fastsat i stabilitets- og vækstpagten.
               Efter indregning af diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden er vækstraten i de offentlige udgifter i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter i 2013-2014, men ikke i 2015. Visse risici knytter sig til budgetmålene i stabilitetsprogrammet i forbindelse med det makroøkonomiske scenarie, som forekommer optimistisk i perioden 2012-2014, og den planlagte konsolideringsindsats i 2013 bygger for en dels vedkommende på ikke fuldt specificerede foranstaltninger. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes gældskvoten, der udgjorde 71,6 % i 2011, at stige til 72,1 % i 2012, før den gradvist falder til 65,4 % i 2015. Med hensyn til stabilitets- og vækstpagtens benchmark for gældsreduktion befinder Cypern sig i en overgangsperiode i 2013-2015, og de fremlagte planer i programmet vil sikre, at der sker tilstrækkelige fremskridt med hensyn til overholdelsen af benchmarket for gældsreduktion. Der er risici ved denne fremskrivning, fordi der kan opstå behov for at redde finansielle selskaber.

               (11)

               Det er behov for en væsentlig forbedring af skatteforvaltningens effektivitet, fordi de administrative omkostninger er meget høje i forhold til skatteprovenuet i Cypern. Skatteopkrævningen er forholdsvis lav. Navnlig er udgifterne til skatteforvaltningen som andel af BNP og administrationsudgifterne i forhold til nettoskatteprovenuet er høje og voksende. Der er behov for foranstaltninger for at fremme et skift fra uformelt/sort arbejde og håndtere skattesvig. Endvidere bør initiativer med henblik på at effektivisere skatteopkrævningen styrkes.

               (12)

               Som følge af Cyperns banksektors store eksponering i den græske økonomi påvirkes bankernes aktivers forrentning, rentabilitet og kapital- og likviditetsbuffere negativt af omlægningen af den græske offentlige gæld og det stigende antal af misligholdte lån, som er ydet til græske låntagere. Den konsoliderede cypriotiske banksektors samlede eksponering i Grækenland er meget høj. Parlament vedtog den 14. december 2011 to lovforslag for at styrke det finansielle systems modstandsdygtighed over for bankkriser. Der er dog indtil videre ikke gjort tilfredsstillende fremskridt med hensyn til at styrke tilsynet med de kooperative kreditselskaber, som står for ca. 40 % af alle indenlandske indlån.

               (13)

               Cypern står over for udfordringer med at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt og navnlig på pensionsområdet. Cypern har gennemført to vigtige strukturelle foranstaltninger for at reformere sit pensionssystem. De vedtagne foranstaltninger er relevante og troværdige, men Cyperns indsats er ikke tilstrækkeligt ambitiøs til at sikre holdbarhed og tilstrækkelighed og forbedre retfærdigheden i systemet på længere sigt. Der er fortsat behov for foranstaltninger, således at arbejdstagernes beskæftigelsesegnethed inden for virksomhederne opretholdes, og forhøjelsen af den faktiske pensionsalder understøttes. I henseende til fattigdom blandt ældre har Cypern kun delvis imødegået deres høje fattigdomsrisiko. De vedtagne foranstaltninger er utilstrækkelige til at forbedre indkomsten på kort sigt for fattigdomstruede pensionister.

               (14)

               Ulighed og ineffektivitet i sundhedssektoren er ikke blevet håndteret på en meningsfuld måde. Trods Rådets 2011-henstilling, henstilling 3, foreligger der indtil videre ingen klar tidsplan for at videreføre arbejdet med den nationale sygesikringsordning. Dette indebærer risici for den langsigtede kontrol med og holdbarheden af de offentlige finanser og for sundhedsydelsernes kvalitet.

               (15)

               Regeringen har taget visse skridt til at følge op på 2011-henstillingen om pristalsregulering af lønningerne (leveomkostningstillæg) bl.a. ved at vedtage et toårigt lønstop i den bredere offentlige sektor. Regeringen og arbejdsmarkedets parter er også blevet enige om at indlede en dialog med det formål at revidere leveomkostningstillægssystemet senest ved udgangen af juni 2012. En omfattende reform af systemet bør videreføres i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis med henblik på at styrke sammenhængen mellem reallønnen og produktivitetsudviklingen, samtidig med at systemet gøres mere retfærdigt. Dette vil ikke kun bidrage til Cyperns konkurrenceevne, men også føre til en mere effektiv fordeling af arbejdskraften. Selv om disse tiltag er første skridt i den rigtige retning, afhænger deres relevans og troværdighed i afgørende grad af ambitionsniveauet og håndhævelsen af det endelige resultat af den igangværende dialog mellem arbejdsmarkedets parter om reformen af lønindekseringssystemet.

               (16)

               Forværringen af de makroøkonomiske udsigter påvirker det cypriotiske arbejdsmarked negativt, øger arbejdsløsheden og skaber en stor vækst i ungdomsarbejdsløsheden. Cypern har truffet en række positive skridt til at imødegå denne udfordring. Disse foranstaltninger er relevante, men ikke ambitiøse nok; dette gælder især inden for uddannelse og erhvervsuddannelse, hvor gennemførelsen bør fremskyndes. Der er behov for en yderligere indsats for at løse ungdomsarbejdsløshedsproblemet og for omskoling og opkvalificering af arbejdsstyrken med henblik på at lette den nødvendige omlægning af arbejdsmarkedet, og den målrettes særligt grupper med lav deltagelse i livslang læring, såsom lavtkvalificerede og ældre arbejdstagere.

               (17)

               For tjenesteydelsessektorens vedkommende har Cypern implementeret Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (6) (»servicedirektivet«) i national lovgivning ved en horisontal lov, som ledsages af en række sektorspecifikke ændringslove og forskrifter. Men i nogle sektorer (f.eks. detailhandel, turisme og byggerirelaterede tjenesteydelser) er den sektorspecifikke lovgivning endnu ikke vedtaget. Selv om Cypern ligger godt i forhold til EU-gennemsnittet med hensyn til reguleringen af liberale tjenesteydelser, og det i Cypern kun er fire ud af 90 regulerede erhverv, der er inden for forretningsservice, findes der stadig faste tariffer eller minimumstariffer for nogle lovregulerede liberale tjenesteydelser, så som for advokater og arkitekter.

               (18)

               Ud fra analysen i den dybdegående undersøgelse kan det konkluderes, at Cypern påvirkes af ubalancer. Der er navnlig behov for nøje at overvåge den makroøkonomiske udvikling i betalingsbalancens løbende poster, de offentlige finanser og den finansielle sektor, og det haster med at tage fat på den økonomiske politik for at undgå eventuelle negative påvirkninger af økonomiens og Den Økonomiske og Monetære Unions funktion. Den cypriotiske økonomi har nærmere bestemt oplevet vedvarende og store underskud på betalingsbalancens løbende poster, som skyldes underskud i samhandelen på grund af et gradvist tab af pris/omkostningskonkurrenceevne, ubalancer i de offentlige finanser, der er vendt til årlige underskud, der voksede, selv da økonomien blev forbedret efter recessionen, og voksende privat gældsætning. Ikkefinansielle selskaber er især meget sårbare på grund af deres høje gældsætning sammenholdt med deres lave rentabilitet, hvilket fører til en betydelig vækst i antallet af misligholdte lån i denne sektor. Desuden er banksektorens store eksponering i græske statsobligationer og den græske økonomi meget risikobetonet. Endvidere er vækstperspektiverne dystre, hvilket hæmmer den relativt langsomme afvikling af ubalancer yderligere.

               (19)

               Cypern har givet en række tilsagn inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af de tilsagn, der blev givet i 2011, vedrører forbedring af konkurrenceevnen, forøgelse af beskæftigelsen, holdbarheden af de offentlige finanser og styrkelse af den finansielle holdbarhed. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene givet inden for rammerne af europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i disse henstillinger.

               (20)

               Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Cyperns økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Cypern, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor.

               (21)

               På baggrund af denne vurdering har Rådet undersøgt Cyperns stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse (7) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (22)

               På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger under artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 1, 2 og 7 nedenfor,

         HENSTILLER, at Cypern i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1)

               træffe yderligere foranstaltninger for at opnå en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2012. Strengt gennemføre den budgetmæssige strategi, der støttes af tilstrækkeligt specificerede foranstaltninger for 2013 og derefter for at sikre, at den mellemfristede budgetmålsætning opfyldes senest i 2014, at benchmarket for udgifter overholdes, og sikre tilstrækkelige fremskridt i henseende til benchmarket for gældsreduktion. Fremskynde indfasningen af en flerårig budgetmæssige ramme, der har et bindende retsgrundlag og korrigerende foranstaltninger, og som kan håndhæves,. Træffe foranstaltninger med henblik på at fastholde en stram udgiftsstyring og gennemføre program- og resultatbudgettering hurtigst muligt. Forbedre overholdelsen af skattereglerne og bekæmpe skattesvig

               2)

               yderligere harmonisere tilsynet med de retlige og tilsynsmæssige rammer yderligere for kooperative kreditselskaber efter de standarder, der gælder for kommercielle banker. Styrke de reguleringsmæssige bestemmelser for en effektiv rekapitalisering af de finansielle institutioner for at begrænse den finansielle sektors eksponering for eksterne chokvirkninger

               3)

               yderligere forbedre pensionsordningernes holdbarhed og tilstrækkelighed på lang sigt og imødegå den høje fattigdomsrisiko for ældre. Sørge for en forhøjelse af den faktiske pensionsalder, bl.a. ved at tilpasse den lovbestemte pensionsalder til den forventede levetid

               4)

               hurtigst muligt færdiggøre og gennemføre det nationale sundhedssystem på grundlag af en køreplan, der bør sikre systemets finansielle holdbarhed og samtidig yde almen dækning

               5)

               forbedre arbejdsstyrkens kvalifikationer for at styrke dens erhvervsmæssige mobilitet i retning af aktiviteter i høj vækst og med høj værditilvækst. Træffes yderligere foranstaltninger med vægt på praktikophold i virksomheder og fremme af selvstændig erhvervsvirksomhed for at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden. Træffes passende politiske foranstaltninger på efterspørgselssiden for at fremme innovation i virksomhederne

               6)

               fjerne uberettigede hindringer på tjenesteydelsesmarkederne, navnlig ved at forbedre gennemførelsen af servicedirektivet i de tjenesteydelsessektorer, hvor vækstpotentialet er størst (bl.a. turisme) og ved at åbne op for levering af liberale tjenesteydelser

               7)

               forbedre konkurrenceevnen herunder ved at reformere systemet til pristalsregulering af lønningerne i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis for bedre at afspejle udviklingen i produktiviteten. Tages skridt til at diversificere strukturen i økonomien. Genoprette den finanspolitiske balance ved udgiftstilbageholdenhed.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

            På Rådets vegne

         V. SHIARLY

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Opretholdt for 2012 ved Rådet afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

      (4)  EUT C 210 af 16.7.2011, s. 12.

      (5)  Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.

      (6)  EUT L 376 af 27.12.2006, s. 36.

      (7)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.


				|

		52011SC0816

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Sloveniaand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Slovenia 2011-2014

			   	Henstilling med henblik på
RÅDETS HENSTILLING
om Sloveniens nationale reformprogram for
2011
med Rådets udtalelse
om Sloveniens opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions
funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
som henviser til Rådets forordning (EF) nr.
1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt
overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 5, stk. 3,
som henviser til henstilling fra
Europa-Kommissionen[2],
som henviser til konklusionerne fra Det
Europæiske Råd,
som henviser til udtalelse fra
Beskæftigelsesudvalget,
som har hørt Det Økonomiske og Finansielle
Udvalg, og
som tager følgende i betragtning:
(1)
Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd
Europa-Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse,
Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som
vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at
styrke EU's bæredygtige vækstpotentiale og konkurrenceevne.
(2)
Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de
overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske
politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse
om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker[3], som tilsammen udgør de "integrerede
retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede
retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og
beskæftigelsespolitik.
(3)
Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første
årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på en ny cyklus med økonomisk
styring i EU og det første europæiske halvår med forudgående og integreret politisk
samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien.
(4)
Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd
sig prioriteterne for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i
overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011
og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse). Det understregede
behovet for at prioritere genopretning af sunde budgetter og finanspolitisk
holdbarhed, nedbringelse af ledigheden ved hjælp af arbejdsmarkedsreformer og
nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede medlemsstaterne til at
omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal medtages i
deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.
(5)
Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæiske Råd
tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres
tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller
konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.
(6)
Den 18. og 19. april 2011 afleverede Slovenien sit
opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2010-2014 og sit nationale
reformprogram for 2011. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem
de to programmer er de blevet vurderet sammen.
(7)
I årene forud for krisen havde Slovenien en hurtig
økonomisk vækst drevet af stigende eksport og voksende investeringer. Slovenien
blev hårdt ramt af krisen, idet landets BNP faldt med næsten 10 % i
perioden 2008-2010, hvilket til dels ophævede den forbedring, der tidligere var
opnået. Samspillet mellem automatiske stabilisatorer, genopretningsforanstaltninger
og den indbyggede stærke dynamiske vækst i udgifterne førte til en stigning i
det offentlige underskud fra 1,8 % af BNP i 2008 til 6,0 % af BNP i
2009 (med bruttogældsniveauer på henholdsvis 21,9 % af BNP og 35,2 %).
Arbejdsmarkedet reagerede med en betydelig forsinkelse, og beskæftigelsen er
fortsat faldende. Selvom ledigheden fortsat ligger under EU-gennemsnittet, steg
den kraftigt fra 4,4 % før krisen til 7,3 % i 2010. Den økonomiske
genopretning er indtil videre gået langsomt og forventes først at tage fart i
2012 med en skønnet vækst på 2,5 % af BNP.
(8)
Baseret på vurderingen af det opdaterede
stabilitetsprogram i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af
den opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for
programmets budgetfremskrivninger, er plausibelt på kort sigt, men for
optimistisk hen imod slutningen af programperioden. Med udgangspunkt i et
offentligt underskud på 5,6 % af BNP i 2010 nedbringes det ifølge planen
til under referenceværdien på 3 % af BNP med en bredt anlagt begrænsning
af de primære udgifter. Efter at det uforholdsmæssigt store underskud er
korrigeret, forventes der ifølge planen en moderat forbedring, dog uden at den
mellemfristede målsætning om en strukturelt afbalanceret budgetstilling
opfyldes. Den mellemfristede målsætning er fastsat på et mere ambitiøst niveau,
end det var tilfældet i det foregående program, men det kan ikke på nuværende
tidspunkt anses for at være egnet, fordi det ikke står klart, om det sikrer et
tilstrækkeligt hurtigt fremskridt i henseende til at skabe langsigtet
holdbarhed i de offentlige finanser. Den
gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats i perioden 2011- 2013, jf.
Kommissionens beregning ud fra oplysningerne i programmet i henhold til den i
fællesskab aftalte metode, planlægges at ligge på ca. 0,5 procentpoint af BNP,
dvs. lavere end niveauet ifølge Rådets henstillinger.
Desuden vil udviklingen af underskuddet og gælden muligvis ikke leve op
til målene. Det forventes, at der som led i et
tillægsbudget vedtages yderligere foranstaltninger med henblik på at opfylde
underskudsmålet for 2011. Efter 2011
specificeres der ikke udgiftsbegrænsende foranstaltninger i programmet, og muligheden
for, at der bliver behov for yderligere finansielle redningsaktioner, som
påvirker underskuddet og gælden, kan ikke udelukkes.
(9)
Skønt det offentlige underskud er indsnævret, siden
det toppede i 2099, består en af hovedudfordringerne for Slovenien i at
korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013 og derefter
opfylde den mellemfristede målsætning. I overensstemmelse med den
konsolideringsstrategi, der er fulgt i de senere år, berører de yderligere
udgiftsbesparelser i stabilitetsprogrammet for perioden 2011 - 2014 primært de
offentlige lønudgifter, de sociale ydelser (herunder pensioner) og de offentlige
investeringer. Stabilitetsprogrammet indeholder imidlertid ingen udførlige
oplysninger om de planlagte foranstaltninger efter 2011. Det forekommer
påkrævet med yderligere korrigerende foranstaltninger for at opfylde
underskudsmålet for 2011. Troværdigheden af den mellemfristede
konsolideringsstrategi kunne forbedres, hvis der vedtages flere strukturelle
udgiftsbegrænsende foranstaltninger – i modsætning til de midlertidige indgreb,
som har præget den seneste konsolideringsindsats – og hvis den mellemsigtede
budgetramme gøres mere bindende. I stabilitetsprogrammet bekræftes det, at
udgiftsregler indføres, men afgørende bestemmelser, eksempelvis angående
definitionen af manglende overholdelse, er stadig ikke afklaret. Endelig er
udgiftseffektiviteten forholdsvis lav, f.eks. i sundheds- og
uddannelsessektoren, hvilket tyder på, at Slovenien kan have yderligere råderum
for en udgiftsbaseret konsolidering, uden at de offentlige serviceydelsers
kvalitet forringes. I stabilitetsprogrammet bekendtgøres initiativer med
henblik på at rationalisere de offentlige serviceydelser, overførsler og
subsidier, og der indføres et ensartet system for offentlige indkøb, men nogle
af disse tiltag beskrives ikke tilstrækkeligt detaljeret.
(10)
Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens
aldring i Slovenien ligger mærkbart over EU-gennemsnittet. Endvidere er
erhvervs- og beskæftigelsesfrekvensen for ældre arbejdstagere meget lav
(36,5 % og 35 % sammenlignet med EU-gennemsnittet på henholdsvis
49,7 % og 46,3 %), hvilket fortrinsvis skyldes en lav pensionsalder
og utilstrækkelige incitamenter til at fremme en erhvervsaktiv aldring.
Parlamentet vedtog for nylig en pensionsreform med det sigte at forhøje pensionsalderen
og samtidig sikre pensionernes tilstrækkelighed. Ifølge
stabiliseringsprogrammet vil dette stabilisere de aldersrelaterede udgifter
frem til 2030 og derved udgøre et væsentligt første skridt til at tackle pensionssystemets
holdbarhed. Den blev lagt frem til afstemning den 5. juni 2011 og nedstemt.
Problemet med pensionssystemets holdbarhed består fortsat, og det vil skulle
løses på andre måder.
(11)
Arbejdsmarkedet er relativt segmenteret mellem
forskellige kontraktformer; trygheden i ansættelsen for arbejdstagere på faste
kontrakter er rigorøs sammenlignet med den tryghed, som gives arbejdstagere på
tidsbegrænsede kontrakter. Andelen af unge arbejdstagere i aldersgruppen 15 –
24 år på tidsbegrænsede kontrakter er den højeste i EU (67 % i 2009), og
det forekommer relativt vanskeligt at ændre tidsbegrænsede kontrakter til faste
kontrakter. Tidligere forsøg på at løse dette problem har vist sig at være
utilstrækkelige. Staten har til hensigt at forhandle med arbejdsmarkedets
parter om en revision af loven om ansættelsesforhold med henblik på at tilpasse
rettigheder og pligter i henhold til forskellige typer af
ansættelseskontrakter. Derudover udgør "studenterarbejde" et
betragteligt og stort set ureguleret, skattebegunstiget, parallelt
arbejdsmarked. Dette vigtige spørgsmål berøres ikke i det nationale
reformprogram.
(12)
Foruden segmenteringen forårsages de strukturelle
problemer på det slovenske arbejdsmarked også af misforholdet mellem behov og
kvalifikationer på arbejdsmarkedet, hvilket anerkendes i det nationale reformprogram.
Ifølge det nationale reformprogram investeres der intensivt i uddannelse med
henblik på at forbedre kvalifikationer og beskæftigelsesegnethed. Det skitserer
planer om yderligere at forbedre overgangen fra uddannelse til arbejdsmarkedet
med fokus på at tilbyde karrierevejledningstjenester i hele
uddannelsessystemet. Det er planen at modernisere arbejdsformidlingen for at
opnå en bedre overensstemmelse mellem udbuddet af kvalifikationer og
arbejdsmarkedets behov. For at disse reformer skal kunne gennemføres med
succes, kræver det imidlertid en forbedring af systemet med henblik på
rettidigt at afdække arbejdsmarkedets nuværende og fremtidige behov.
(13)
Afmatningen påvirker låneporteføljerne med en vis
forsinkelse, og den voksende andel af misligholdte lån har øget bankernes
nedskrivninger og omkostningerne ved långivningen. De to store statsejede
banker har fået en afgørende ny kapitaltilførsel. Staten har også foreslået
foranstaltninger med henblik på at fremskynde inddrivelsen af fordringer og fremme
långivning til produktionsaktiviteter, hvilket muligvis ikke er helt
tilstrækkeligt til at genskabe kreditstrømmen til realøkonomien, så yderligere
tiltag kan være påkrævet.
(14)
Visse dele af servicesektoren er ikke udsat for
konkurrencepres og kendetegnes ved store avancer og stor koncentration, hvilket
øger økonomiens samlede omkostninger. Dette bevirker sammen med den betydelige
statslige medvirken i økonomien, at de potentielt gavnlige udenlandske direkte
investeringer (FDI) er forholdsvist lave. Slovenien har til hensigt at øge
tempoet i gennemførelsen af servicedirektivet, som er forsinket i betydelig
grad. Det påtænkes også at give den slovenske konkurrencestyrelse fuld
uafhængighed og udpege salgsegnede statslige kapitalinvesteringer. Disse planer
er ikke beskrevet nærmere, og visse risici knytter sig til gennemførelsen.
(15)
Slovenien har tilsluttet sig europluspagten. Skønt
det slovenske nationale reformprogram indeholder potentielle tilsagn og mål på
europluspagtens fire områder, som er at fremme konkurrenceevnen og
beskæftigelsen, at bidrage til holdbare offentlige finanser og at styrke den
finansielle stabilitet, har Kommissionen pr. 7. juni 2011 ikke fået
underretning om faste tilsagn.
(16)
Kommissionen har vurderet stabilitetsprogrammet og
det nationale reformprogram[4].
Den har taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og
socioøkonomisk politik i Slovenien og til, i hvor høj grad de er i
overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at
styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at der fra
EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. På den baggrund er
Kommissionen af den opfattelse, at opfyldelsen af stabilitetsprogrammets
underskudsmål for 2011 forudsætter, at yderligere foranstaltninger vedtages.
Efter 2011 er der betydelig risiko for manglende opfyldelse af underskuds- og
gældsmålet, idet stabilitetsprogrammet ikke indeholder specifikke
foranstaltninger til at begrænse udgifterne på en holdbar måde. Det nationale
reformprogram indeholder foranstaltninger til at rette op på finanssektoren,
men de er muligvis ikke tilstrækkeligt ambitiøse. Vurderingen tyder også på, at
der må sættes skub i indenlandske vækstkilder bl.a. ved at øge yngre og ældre
arbejdstageres erhvervsfrekvens, idet segmenteringen af arbejdsmarkedet
begrænses, og misforholdet mellem behov og kvalifikationer på arbejdsmarkedet
fjernes. Endelig er der behov for at styrke konkurrencen og åbne for
investeringsmuligheder og vækst i servicesektoren og netværksindustrierne.
(17)
På baggrund af denne vurdering og under hensyntagen
til Rådets henstilling af 2. december 2009 i medfør af artikel 126, stk.
7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Rådet undersøgt
2011-opdateringen af Sloveniens stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse[5] afspejles især i henstillingens nr. 1) og
2). Under hensyntagen til Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2011
har Rådet gennemgået Sloveniens nationale reformprogram,
HENSTILLER, at Slovenien træffer
foranstaltninger i perioden 2011-2012 med henblik på følgende:
1)           Underskudsmålet for 2011 bør
opfyldes, underskudsmålet for 2012 bør underbygges med konkrete
foranstaltninger, og den fornødne konsolidering bør gennemføres rigorøst, idet
Slovenien bør holde sig rede til at vedtage yderligere foranstaltninger for at
forebygge eventuelle afvigelser. Den påkrævede tilpasningsproces bør
underbygges i programperioden for at nå frem til en passende mellemfristet
målsætning med strukturelle udgiftsbegrænsende foranstaltninger, og påvist
manglende effektivitet bør imødegås med en mere bindende mellemfristet
budgetramme.
2)           Der bør tages skridt til at sikre
pensionssystemets langsigtede holdbarhed, samtidig med at pensionernes
holdbarhed bevares. Ældre arbejdstageres beskæftigelsesfrekvens bør øges, ved
at der indføres incitamenter til at gå senere på pension, og ved yderligere at
udvikle aktive arbejdsmarkedspolitikker og livslang uddannelse.
3)           Der bør træffes yderligere
foranstaltninger for at sikre tilstrækkelige hensættelser til dækning af tab og
rydde op i banksektorens balancer.
4)           I samråd med arbejdsmarkedets parter
og i overensstemmelse med national sædvane bør der tages skridt til at mindske
asymmetrien i de rettigheder og pligter, som garanteres i henholdsvis faste og
tidsbegrænsede ansættelseskontrakter. Der bør foretages en fornyet indsats for
at imødegå det parallelle arbejdsmarked som følge af
"studenterarbejde".
5)           Der bør indføres et system, hvormed
fremtidens behov for færdigheder og kvalifikationer afdækkes med henblik på at
nå frem til et omstillingsparat arbejdsmarked. Den offentlige
arbejdsformidlings effektivitet bør evalueres, særlig med hensyn til
karrierevejlednings- og rådgivningstjenester, for at forbedre overensstemmelsen
mellem kvalifikationer og arbejdsmarkedets behov.
6)           Lovregulerede erhverv bør strømlines,
og den slovenske konkurrencestyrelses administrative kapacitet bør forbedres
for at styrke erhvervsklimaet og tiltrække investeringer.
Udfærdiget i Bruxelles, den
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.
[2]               EUT C … af …, s …
[3]               Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af
19. maj 2011.
[4]               SEK(2011) 732.
[5]               Jf. artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr.
1466/97.


				|

		52011SC0827

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of the United Kingdomand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of the United Kingdom, 2011-2014

			   	Henstilling med henblik på
RÅDETS HENSTILLING
om Det Forenede Kongeriges nationale
reformprogram for 2011
med Rådets udtalelse
om Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, 2011-2014
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
som henviser til traktaten om Den Europæiske
Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
som henviser til Rådets forordning (EF) nr.
1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt
overvågning og samordning af økonomiske politikker[1],
særlig artikel 9, stk. 3,
som henviser til henstilling fra
Europa-Kommissionen[2],
som henviser til konklusionerne fra Det
Europæiske Råd,
som henviser til udtalelse fra
Beskæftigelsesudvalget,
som har hørt Det Økonomiske og Finansielle
Udvalg, og
som tager følgende i betragtning:
(1)
Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd
Europa-Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse,
Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som
vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge
EU's potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.
(2)
Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de
overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske
politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om
retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker[3],
som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne
blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres
nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.
(3)
Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første
årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på en ny cyklus med økonomisk
styring i EU og det første europæiske halvår med forudgående og integreret
politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien.
(4)
Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd
sig prioriteterne for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i
overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. februar og 7. marts
2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse). Det
understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde budgetter og
finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af ledigheden ved hjælp af
arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede
medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger,
der skal medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale
reformprogrammer.
(5)
Den 28. april 2011 afleverede Det Forenede
Kongerige sit opdaterede konvergensprogram for perioden 2011-2014 og sit
nationale reformprogram for 2011. For at tage hensyn til de indbyrdes
sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.
(6)
Det Forenede Kongerige blev særligt hårdt ramt af
den internationale finanskrise på grund af landets store globalt integrerede
finanssektor og husholdningernes store gæld. BNP faldt med 0,1 % i 2008 og
4,9 % i 2009. Den britiske regering intervenerede massivt for at støtte
banksektoren og stillede ekstraordinær supplerende likviditet til rådighed for
sektoren som helhed. Det offentlige underskud voksede med 8,5 procentpoint
på to år til 11,2 % af BNP i 2009. Ledigheden voksede fra 5,3 % i
2007 til 7,6 % i 2009. Kvartalsvæksten rettede sig op i fjerde kvartal af
2009, skønt outputtet fortsat ligger under højdepunktet før krisen. Udsigterne
på kort sigt lyder på moderat vækst drevet af store virksomhedsinvesteringer og
en stigning i nettoeksporten takket være valutakursudviklingen. Væksten vil imidlertid
blive holdt nede som følge af en svag eller negativ vækst i det private og
offentlige forbrug. Inflationen forventes at forblive et godt stykke over det
officielle mål på 2 % i 2011 som følge af momsforhøjelsen og højere
import- og energipriser, men derefter skulle den falde igen i 2012. Den høje
inflation vil sandsynligvis udhule realindkomsterne, da lønstigningen forbliver
lav. De væsentligste risici, der knytter sig til prognosen, består i, at
stigningen i virksomhedsinvesteringerne eller nettoeksporten måske ikke vil
materialisere sig, og at en vedholdende høj inflation kan forhindre, at
pengepolitikken kan benyttes til at kompensere for lavere offentlige udgifter.
(7)
Baseret på vurderingen af det opdaterede
konvergensprogram i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af
den opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for de
budgetmæssige fremskrivninger, er plausibelt, når der ses bort fra 2012, hvor
det er en anelse for optimistisk. Programmet indeholder ikke nogen
mellemfristet målsætning som foreskrevet i adfærdskodeksen, skønt den kan
udledes af programmets øvrige mål. Målet med budgetstrategien er at reducere
underskuddet fra 9,9 % i 2010-11 til 1,7 % i 2015-16 gennem især en
begrænsning af de offentlige udgifter. I henhold til programmet er det planen
at reducere underskuddet til under referenceværdien på 3 % senest i
2014-15, som er den frist, Rådet har fastsat. I henhold til programmets
budgetfremskrivninger forventes gældskvoten at vokse fra 78,7 % i 2010-11 til
87,2 % i 2013-14, før den igen begynder at falde langsomt. Den
gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats i perioden 2010-11 til 2014-15 er
på 1,6 %. Dette er en anelse lavere end henstillet af Rådet i december
2009 (1,75 % af BNP), men må ikke desto mindre betragtes som passende i
betragtning af, at indsatsen sker med udgangspunkt i et væsentligt lavere
budgetunderskud i 2009-10 end forventet, og den kan derfor medvirke til at
reducere det samlede underskud til under referenceværdien senest i 2014-15. Det
Forenede Kongerige synes at stå over for en stor risiko for så vidt angår den
langsigtede holdbarhed i de offentlige finanser. De langsigtede
aldringsomkostninger ligger over EU-gennemsnittet, og den aktuelle
budgetstilling gør aldringsomkostningerne endnu tungere at bære. Baseret på den
aktuelle budgetstilling forventes gælden at vokse til 128 % af BNP i 2020.
En komplet implementering af programmet vil dog være tilstrækkelig til at få
gælden til at falde, men den vil stadig ligge over 80 % i 2020.
(8)
Det vil forblive en væsentlig udfordring at
gennemføre den foreslåede finanspolitiske konsolidering. Det vil være vitalt
for genetableringen af en bæredygtig budgetstilling at sikre, at der ikke
forekommer afvigelser fra de offentliggjorte udgiftsplaner. I denne kontekst
betyder de historisk lave offentlige infrastrukturinvesteringer, særlig på
transportområdet, at udgifterne især bør gå til vækstfremmende
foranstaltninger. Ved at sikre tilstrækkeligt store primære overskud på
mellemlang sigt som allerede planlagt i henhold til programmet vil det være
muligt at forbedre holdbarheden i de offentlige finanser.
(9)
Det Forenede Kongeriges fleksible arbejdsmarked har
gjort det muligt for landet at klare situationen med den store nedgang i BNP
under krisen rimeligt godt. Stigningen i arbejdsløsheden ramte imidlertid især
de unge, idet ungdomsarbejdsløsheden voksede fra 15 % til 20 % mellem
2008 og 2010. De unges ugunstige stilling på arbejdsmarkedet hænger sammen med
en mere generel og strukturel kvalifikationsmangel. Den andel af de
18-24-årige, der forlader uddannelsessystemet tidligt i Det Forenede Kongerige,
ligger på 15,7 % og dermed over EU-gennemsnittet på 14,4 %. Skønt
andelen af 25-64-årige, der har opnået et højt kvalifikationsniveau i Det
Forenede Kongerige, er høj, er der svagheder på det mellemliggende
kvalifikationsniveau, idet andelen af personer i denne gruppe på nuværende
tidspunkt ligger under EU-gennemsnittet. En anden central udfordring for det
britiske arbejdsmarked består i den betydelige andel af børn, der tilhører en
husholdning uden erhvervsaktive medlemmer, nemlig 17,5 %, som er det
højeste niveau i EU, hvor gennemsnittet ligger på 10,2 %. Problemet er
særlig akut for eneforsørgerfamilier og afspejler de utilstrækkelige
finansielle incitamenter og børnepasningsmuligheder: Over 32 % af alle
personer med pasningsansvar arbejder ikke eller arbejder på deltid som følge af
manglende pasningsmuligheder (det er fire procentpoint højere end
EU-gennemsnittet).
(10)
I de ti år, der gik forud for krisen, oplevede Det
Forenede Kongerige et boom i boligpriserne. Priserne faldt skarpt, krisen ramte
landet, men de har efterfølgende rettet sig til en vis grad og ligger igen på
et historisk højt niveau. Antallet af transaktioner styrtdykkede og er
forblevet meget lavt. De kraftigt stigende boligpriser bidrog til den store
forøgelse af husholdningernes gæld og den uholdbare vækst i husholdningernes
forbrug i de ti år, der gik forud for krisen. Den dramatiske nedgang i antallet
af bolighandler resulterede i et tilsvarende fald i indtægterne fra
beskatningen heraf, hvilket igen bidrog til forværringen af budgetstillingen i
Det Forenede Kongerige. De svagheder, der kendetegner boligmarkedet, kan også
tjene som forklaring på Det Forenede Kongeriges store udgifter til boligtilskud
og den store andel af befolkningen, der bor i statsstøttede boliger. Det
Forenede Kongerige har bebudet nogle foreløbige reformer på planlægnings- og
realkreditområdet. Dette er en udfordring, der er vigtig for alle dele af den
britiske økonomi, og derfor er der, for at løse disse problemer, god grund til
at benytte disse foranstaltninger til at udforme en mere omfattende pakke af
reformer, herunder på realkreditmarkedet og inden for ejendomsbeskatning.
(11)
Et genopsving i de private investeringer vil udgøre
en essentiel komponent i den nødvendige afbalancering af økonomien, således at
den ikke primært drives af indenlandsk forbrug, og bidrage til at skabe
produktivitetsgevinster. Undersøgelser viser, at lånoptagelsesmulighederne og
låneomkostningerne lægger en betydelig dæmper på investerings- og
ekspansionsplanerne inden for den private sektor, og det gælder især for mindre
firmaer, der er afhængige af bankfinansiering. Den årlige vækst i udlån til små
og mellemstore virksomheder har været negativ siden slutningen af 2009, og
udlånene til mindre virksomheder er faldet endnu skarpere. Desuden synes
differencen mellem referencesatserne at have stabiliseret sig for mellemstore
virksomheder, mens den er vokset noget for små virksomheder. Det Forenede
Kongerige har for nylig taget en række skridt til at forbedre små og
mellemstore virksomheders adgang til finansiering, herunder statsfinansierede
investeringsinstrumenter, og i henhold til en aftale indgået med bankerne i Det
Forenede Kongerige skal de forøge deres bruttolångivning til små og mellemstore
virksomheder. For at nå frem til en løsning, der også kan fungere uden
regelmæssig intervention fra regeringens side, er der behov for yderligere
reformer med det formål at forbedre konkurrencen inden for banksektoren og
fremme udviklingen af markeder for anden finansiering end bankfinansiering,
hvortil mindre virksomheder har adgang.
(12)
Kommissionen har vurderet konvergensprogrammet og
det nationale reformprogram[4]. Den har ikke blot taget
hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk
politik i Det Forenede Kongerige, men også til, i hvor høj grad de er i
overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at
styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at der fra
EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Den finder, at der i
programmerne indgår ambitiøse foranstaltninger til nedbringelse af
underskuddet, og den tilskynder regeringen til at fortsætte som planlagt. Der
bør også tages yderligere skridt til at gennemføre en reform på boligmarkedet,
reducere ungdomsarbejdsløsheden, mindske antallet af unge, der forlader skolen
tidligt, gøre noget ved situationen med det store antal børn, der bor i hjem
uden erhvervsaktive medlemmer, og forbedre den private sektors adgang til
lånoptagelse.
(13)
På baggrund af denne vurdering og under hensyntagen
til Rådets henstilling af 2. juni 2010 i medfør af artikel 126, stk. 7, i
traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Rådet undersøgt
2011-opdateringen af Det Forenede Kongeriges konvergensprogram, og Rådets
udtalelse[5] afspejles især i
henstillingens nr. 1) og 2). Under hensyntagen til Det Europæiske Råds
konklusioner af 25. marts 2011 har Rådet gennemgået Det Forenede Kongeriges
nationale reformprogram,
HENSTILLER, at Det Forenede Kongerige
træffer foranstaltninger i perioden 2011-2012 med henblik på følgende:
1)           Den planlagte finanspolitiske
konsolidering i retning af et underskud på 6,2 % af BNP i 2012-13 bør
gennemføres, og det bør sikres, at de ambitiøse mål for nedbringelsen af
udgifterne fastholdes for derved at styrke holdbarheden på lang sigt. Under
forudsætning heraf bør der gives prioritet til vækststimulerende udgifter,
herunder inden for forskning og innovation, og til infrastrukturinvesteringer.
2)           Der bør udformes et reformprogram,
der kan medvirke til at tackle den destabiliserende effekt, som priscyklussen
på boligmarkedet har for de offentlige finanser, finanssektoren og økonomien,
og dermed mindske problemet med svært overkommelige priser og behovet for
offentlige boligtilskud. Programmet bør omfatte reformer af realkreditmarkedet
og på ejendomsbeskatnings- og planlægningsområdet.
3)           Der bør tages skridt til at bekæmpe
ungdomsarbejdsløsheden ved senest i slutningen af 2012 at vedtage en samlet
strategi til mindskelse af antallet af unge, der forlader skolen tidligt.
Problemet med manglende kvalificeret arbejdskraft bør løses ved at forøge
antallet af personer med et mellemliggende kvalifikationsniveau i
overensstemmelse med behovet på arbejdsmarkedet.
4)           Der bør tages skridt til at reducere
den høje andel af husholdninger uden erhvervsaktive medlemmer ved at forbedre
børnepasningsmulighederne og dermed gøre det nemmere for enlige forældre og
sekundære forsørgere at trænge ind på arbejdsmarkedet.
5)           Adgangen til bankfinansiering og
andre former for finansiering for den private sektor og især små og mellemstore
virksomheder bør forbedres betydeligt. Konkurrencen inden for banksektoren bør
skærpes, og det bør undersøges, hvordan der kan skabes bedre adgang til andre
former for finansiering end bankfinansiering, f.eks. venturekapital og
risikovillig kapital og offentlige midler.
Udfærdiget i Bruxelles, den
                                                                       På Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.
[2]               EUT C … af…, s. .
[3]               Opretholdt for 2011 ved Rådets
afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011.
[4]               SEK(2011) 736.
[5]               Jf. artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr.
1466/97.


Avis juridique important

|

31994H0780

94/780/EKSF: Kommissionens henstilling af 16. november 1994 om statistikker over forhandlere af jern- og stålprodukter

EF-Tidende nr. L 315 af 08/12/1994 s. 0021 - 0028

KOMMISSIONENS HENSTILLING af 16. november 1994 om statistikker over forhandlere af jern- og staalprodukter (94/780/EKSF)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESKABER HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, saerlig artikel 47, og ud fra foelgende betragtninger:  Det er noedvendigt for Faellesskabet at have statistikker over forhandlere af jern- og staalprodukter til raadighed, hvis det skal udfoere de opgaver, der er det paalagt i henhold til EKSF-traktatens artikel 3;  dette gaelder i saerlig grad i betragtning af denne sektors betydning for leverancerne af valsede staalprodukter til forbrugerne, i det branchen ud over sin egen import aftager naesten 30 % af hjemmemarkedsleverancerne af valsede staalprodukter i  EKSF-traktatens forstand fra staalvaerker i Det Europaeiske Faellesskab;  forhandlerne af jern- og staalprodukter har udvidet deres aktiviteter til ogsaa at omfatte viderebearbejdning af de jern- og staalprodukter, som de aftager, og dette er en yderligere vigtig grund til at gennemfoere en saadan statistisk undersoegelse;  vurderingen af det endelige forbrug af jern og staal og udarbejdelsen af Kommissionens prognoser kraever, saerlig siden gennemfoerelsen af det indre marked fra 1993 og i perspektivet af udvidelsen af Det Europaeiske Faellesskab fra 1995, et indgaaende kendskab  til de aktiviteter, som forhandlerne af jern- og staalprodukter udfoerer - VEDTAGET FOELGENDE HENSTILLING:   Artikel 1  Medlemsstaterne meddeler fra 1. januar 1995 maanedligt Kommissionen statistikker over jern- og staalforhandleres tilfoersler, leverancer og lagre af jern- og staalprodukter i EKSF-traktatens forstand og aarligt oplysninger om deres  viderebearbejdning af saadanne produkter saaledes som angivet i spoergeskemaet i bilaget til denne henstilling og i overensstemmelse med de deri anfoerte bestemmelser.   Artikel 2  Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 16. november 1994.  Paa Kommissionens vegne Henning CHRISTOPHERSEN Naestformand    BILAG   HENVISNING  Spoergeskemaerne i bilaget kan rekvireres hos Eurostat i originalstoerrelse.  DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF EUROSTAT D 2  Luxembourg, januar 1995 Spoergeskema 3-70 TILFOERSLER, LEVERANCER OG LAGRE AF JERN- OG STAALPRODUKTER OMFATTET AF EKSF-TRAKTATEN FORDELT PAA LAGERFOERENDE VIRKSOMHEDER Forklarende bemaerkninger I. GENERELT 1. Spoergeskemaet vedroerer alle lagerfoerende virksomheder - fysiske eller juridiske personer - som loebende koeber, oplagrer eller videresaelger EKSF-staalprodukter for egen regning, enten som de er eller efter en foreloebig bearbejdning, f.eks. afrulning,  spaltning, flammeskaering, savning, skaering, boejning osv.  2. Ved maaned forstaas kalendermaaned.  3. Til lagrene henregnes alle produkter, som de lagerfoerende handlende ligger inde med i hjemlandet, uanset om lagrene staar for at skulle afsendes eller ej eller er solgt eller ej, men ekskl. produkter, der er under transport.  4. Leverancer omfatter alle produkter, herunder deklasserede produkter, der ikke er beregnet til direkte omsmeltning (sekundavarer og plade- og endeafklip).  5. Nettotonnagen angives i den tilstand, produkterne forlader vaerket.  II. DEFINITIONER A. Staalkvaliteter Som i Europaeisk Standard EN 10 020 »Definition og klassifikation af staal« defineres staalkvaliteterne ud fra deres kemiske specificeret chargeanalyse.  1. Ulegeret staal Staal, hvis indhold af de under punkt 4.1 og i tabel 1 med tilhoerende fodnoter i EN 10 020 anfoerte stoffer ligger under nedennaevnte graensevaerdier:  - 1,65 vaegtprocent mangan - 0,50 vaegtprocent silicium - 0,40 vaegtprocent kobber eller bly - 0,30 vaegtprocent krom eller nikkel - 0,10 vaegtprocent aluminium, bismuth, cobalt, selen, tellur, vanadium eller wolfram - 0,08 vaegtprocent molybden - 0,06 niobium - 0,0008 vaegtprocent bor - 0,05 vaegtprocent andre legeringsstoffer undtagen kulstof, nitrogen, phosphor eller svovl.  Heraf foelger, at legeret staal er staal, der indeholder et eller flere af ovennaevnte stoffer i en maengde, der er lig med eller overstiger de anfoerte graensevaerdier.  2. Rustfrit staal Staallegeringer med 10,50 vaegtprocent chrom og derover, men ikke over 1,20 vaegtprocent kulstof, ogsaa med indhold af andre legeringsstoffer (EN 10 020: 5.2.2.2.1).  3. Andet legeret staal Staal, der i henhold til EN 10 020: 4.2.2 defineres som legeret staal, men som ikke svarer til definitionen paa rustfrit staal.  B. Staalprodukter Linje 200 Halvfabrikata Halvfabrikata er produkter fremstillet ved:  - strengstoebning, som kan efterfoelges af valsning eller skaering - trykstoebning - valsning eller skaering af ingots.  Tvaersnittet kan vaere kvadratisk, rektangulaert, rundt eller groft formgivet med henblik paa fremstilling af profiler (konkave polygoner).  Linje 310 Varmvalset bredbaand Varmvalsede flade produkter, der leveres i bredder paa 600 mm eller derover, og som er oprullet i ringe. I oprullet stand har bredbaand let konvekse kanter eller er spaltet af bredere baand.  Linje 320 Varmvalset baandstaal Varmvalsede flade produkter leveret i bredder paa indtil 600 mm fremstillet ved spaltning af varmvalset bredbaand eller ved valsning som baandstaal og oprullet i ringe. Varmvalset baandstaal kan ogsaa leveres i laengder.  Linje 330 Plader skaaret af varmvalset bredbaand Flade varmvalsede produkter, der fremkommer ved overskaering paa tvaers af varmvalsede bredbaand, saaledes at der opstaar kvadratiske eller rektangulaere former med en bredde 600 mm eller derover. Pletterede plader medregnes efter den kemiske sammensaetning af  basismetallet. Afhaengigt af tykkelsen sondres der mellem:  - grov- og mellemplader: tykkelse 3 mm eller derover - finplader: tykkelse indtil 3 mm.  Linje 340 Plader varmvalset i andre valsevaerker Denne linje omfatter hovedsageligt plader (kvartoplader), der er varmvalset i reverservalsevaerker, og i enkelte tilfaelde i andre valsevaerker, hvor samme proces kan anvendes. Angiv koniske plader udvalset i reverservalsevaerker samt pletterede produkter  efter den kemiske sammensaetning af basismetallet.  Bredfladjern Varmvalsede flade produkter med en bredde paa over 150 mm, men ikke over 1 250 mm, og almindeligvis en tykkelse paa over 4 mm. Leveres altid i laengder, dvs. ikke oprullet i ringe. Kanterne skal vaere retvinklede; bredfladjern er varmvalsede paa alle fire  sider (eller i lukkede valsekalibre).  Linje 410 Koldvalsede flade produkter uden overtraek Plader og baand, som hovedregel med samme definition som varmvalsede flade produkter uden overtraek, som er blevet gjort vaesentligt tyndere ved koldvalsning.  Elektroplader og elektrobaand Koldvalsede baand med en bredde paa 500 mm eller derover samt plader med saerlige krav til watttab og maksimal magnetisk fluxtaethed, som kan vaere:  - uden kornorientering, dvs. at de magnetiske egenskaber efter endelig udgloedning er ens baade i valseretningen og i tvaerretningen; de kan leveres uden overtraek eller med en isolerende belaegning paa én eller begge sider; de kan ogsaa leveres i ikke-endelig  udgloedet stand til endelig udgloedning hos brugeren - med kornorientering med bedre magnetiske egenskaber i valseretningen og leveret med en isolerende belaegning paa begge sider.  Linje 420 Sortblik Koldvalset ulegeret staal med lavt kulstofindhold og en tykkelse paa under 0,50 mm som baand eller plader. Anvendes normalt til fremstilling af hvidblik eller elektrolytisk forchromet staal (ECCS), men til visse emballageformaal kan det anvendes, som det er.  Angiv ogsaa sortblik leveret af et EKSF-staalvaerk med lakeret overflade eller overflade med paatryk.  Hvidblik, andre fortinnede plader og elektrolytisk forchromet staal (ECCS) Hvidblik og ECCS er produkter, der opfylder definitionen paa sortblik ovenfor, men som er blevet elektrolytisk belagt henholdsvis med tin eller en dobbeltfilm af chrom i umiddelbar kontakt med staalet og et ydre lag af hydratiseret chromoxid eller  -hydroxid.  Hvidblik er ulegeret staal med lavt kulstofindhold i baand eller plader med en tykkelse paa 0,50 mm eller derover, der er overtrukket med tin.  Angiv ogsaa hvidblik, fortinnede plader eller ECCS med lakeret overflade eller overflade med paatryk.  Linje 451 Overtrukket med metal ved varmdypning Plader, som er overtrukket med metal ved en kontinuerlig varmdypningsproces. Der anvendes hovedsagelig foelgende belaegninger:  a) bly-tin-legering (terneplade) b) zink (galvaniseret) c) aluminium eller aluminium-silicium-legeringer d) aluminium-zink-legeringer.  Andre metalbelaegninger paafoert ved kontinuerlig varmdypning medregnes ogsaa.  Linje 454 Overtrukket med metal ved elektrolyse Plader, der er overtrukket med metal ved en kontinuerlig elektrolyseproces. Der anvendes hovedsagelig foelgende belaegninger:  a) bly-tin-legering b) zink (elektrozink) c) zink-nikkel-legeringer.  Andre belaegninger af metal paafoert ved en kontinuerlig elektrolyseproces paaregnes ogsaa.  Linje 457 Overtrukket med organisk materiale Plader (ogsaa plader, der allerede er overtrukket med metal), der efterfoelgende overtraekkes med et organisk materiale eller en blanding af metalpulver og organisk materiale ved en kontinuerlig proces.  Linje 510 Valsetraad, herunder deformeret valsetraad Varmvalsede lange produkter med et nominelt tvaersnit paa 5 mm eller derover oprullet i ringe. I forbindelse med ulegeret staal sondres mellem:  - deformeret valsetraad med rillet eller ribbet overflade til armering af beton - valsetraad med glat overflade og et tvaersnit, der kan vaere rundt, kvadratisk, rektangulaert, sekskantet, ottekantet, halvrundt eller have andre lignende former.  Linje 520 Armeringsstaenger Deformerede lange produkter med rundt eller naesten rundt tvaersnit. De er varmvalsede i laengder, og der er under valsningen fremkommet riller eller ribber med henblik paa anvendelse til armering af beton. Laengder, der fremkommer ved udretning og opskaering  af deformeret valsetraad, medregnes. Staenger med glat overflade beregnet til armering af beton medregnes ogsaa.  Linje 530 Handelsstaal Omfatter foelgende varmvalsede lange produkter; fladstaal og andre staenger (konvekse profiler), hule borestaal, vinkeljern, T-profiler, vulstfladjern, lette profiler og specialprofiler. Der sondres mellem:  a) fladstaal:  - varmvalsede staenger med rektangulaert tvaersnit valset paa alle fire sider med en tykkelse paa normalt 5 mm eller derover og en bredde paa ikke over 150 mm b) andre staenger:  - runde, kvadratiske, sekskantede eller ottekantede staenger med massivt (konvekst), tvaersnit, som kan vaere rundt eller have form af regelmaessige polygoner med 4, 6 eller 8 sider; i del II og III medregnes staenger af rustfrit staal eller andet legeret  staal beregnet til armering af beton, uanset om de er deformeret eller ej - staenger med speciel form (f.eks. trekantede, affasede, trapezformede fjederstaal med ribber, halvrunde, halvflade-halvrunde osv.) - hule borestaal c) vinkeljern, T-profiler, vulstfladjern, lette profiler og specialprofiler, som omfatter:  - L- og T-profiler - vulstfladjern - lette U-, I-, og H-profiler med hoejde paa indtil 80 mm - specialprofiler (f.eks. Z-profiler, T-profiler med ikke lige store flanger, L-, U- og T-profiler med kvadratiske kanter, profiler til larvebaand).  Linje 540 Svaere profiler Varmvalsede lange produkter med tvaersnit der minder om bogstaverne I, H eller U (konkave polygoner) og med kropshoejde paa 80 mm eller derover.  Profiler til mineafstivninger Varmvalsede lange produkter med tvaersnit, der minder om bogstaverne H, I eller det graeske bogstav Omega. H- eller I-profiler kan kendes fra andre svaere profiler paa, at indersiden af flangerne tilspidses kraftigere. Normalt har disse produkter en  flangebredde paa over 0,7 gange den nominelle kropshoejde.  Spunsjern Varmvalsede lange produkter (konkave polygoner) med udvendige indgrebsanordninger, som kan samles til skillevaegge eller gennemgaaende vaegge.  Skinner og skinnematerial Omfatter svaere og lette skinner til jernbaner og sporveje samt produkter til andre skinnesystemer (f.eks. kranskinner, broskinner, rilleskinner) samt varmvalset tilbehoer til jernbaneskinner (f.eks. sveller, skinnelasker, underlagsplader osv.).  C. Bygningsindustrien Vedroerer anlaeg, der udfoerer foelgende aktiviteter:  Staal- og metalkonstruktioner Foelgende aktiviteter falder ind under denne gruppe:  - fremstilling af staalkonstruktioner og dele hertil (broer, brosektioner, overbygninger osv.) - fremstilling af afstivningselementer til miner - fremstilling af fast jernbanematerial, saasom hjertestykker, sporskifter, piller, sporkrydsninger og drejeskiver.  Bygge- og anlaegsvirksomhed Konstruktion, reparation og nedrivning af bygninger, landeveje, gader og broer, kloakker og vandledninger, jernbaner (undtagen sporanlaeg), moler, kajer, tunneler, underjordiske jernbaner, broer, viadukter, daemninger, toerlaegningsarbejder,  grundforbedringsarbejder, akvaedukter, overrislingsanlaeg, vandreguleringsarbejder, vandkraftvaerker, gasledninger, sikring af minegange med afstivningsmateriel og alle andre former for store bygge- og anlaegsarbejder, vandbygningsarbejder saasom opmudring,  pilotering, toerlaegning, anlaeg af havne og sejlloeb, oliebroende, lufthavne, sportspladser, golfbaner, svoemmebassiner, tennisbaner, parkeringspladser, kommunikationssystemer saasom telefon- og telegraflinjer og alle andre arbejder, der udfoeres af private  virksomheder eller af det offentlige. Omfatter ogsaa underentreprenoerer inden for byggesektoren, saasom toemrere, blikkenslagere, gipsere og elektrikere samt producenter af paele og piller af armeret beton osv.  FORKLARENDE BEMAERKNINGER  I. GENERELT  1. Spoergeskemaet gaelder alle lagerfoerende virksomheder - fysiske eller juridiske personer - som forarbejder EKSF-staalprodukter for egen regning.  2. Referenceperioden er kalenderaaret.  3. Ved forarbejdning forstaas behandlingen af et fladvalset produkt ved skaering og/eller ved afrulning og/eller ved overfladebehandling, saaledes at der opstaar et nyt eller et videreforarbejdet valseprodukt.  4. Raavarerne til forarbejdningen (spoergskemaets del A) skal i vaegtmaessig henseende staa i rimeligt forhold til de produkter, der fremkommer ved forarbejdningen (del B), idet der dog tages hensyn til spild ved forarbejdningen (input = output; raavarerne  skal vaere EKSF-produkter).   II. DEFINITIONER  1. Spoergeskemaet vedroerer alle staalkvaliteter (dvs. legeret staal og ikke-legeret staal), som defineret i Europaeisk Standard EN 10020.  2. Linje 11:  koldvalset bredbaand (eller koldvalsede plader) er et koldvalset fladt produkt i ruller eller som plader med en bredde paa 500 mm eller derover (koldvalsede plader, i ruller eller som plader, med en tykkelse paa 3 mm eller derover betragtes som et  EKSF-produkt i henhold til Raadets afgoerelse af 21. februar 1983).  3. Linje 12:  varmvalset bredbaand (eller varmvalsede plader) er et varmvalset fladt produkt i ruller (eller som plader) med en bredde paa 600 mm eller derover; varmvalset baandstaal har en bredde paa under 600 mm.  4. Linje 21:  koldvalset skaaret baand er baand med en bredde paa under 500 mm, der fremstilles ved opskaering af koldvalset bredbaand (betragtes ikke som et EKSF-produkt).  5. Linje 22:  varmvalset skaaret baand er baand, der fremstilles ved opskaering af varmvalset bredbaand (med en bredde paa mindst 600 mm) eller varmvalset baandstaal (med en bredde paa under 600 mm).  6. Linje 31:  koldvalsede plader, uoprullede: plader fremstillet ved afrulning af koldvalset bredbaand.  7. Linje 32:  varmvalsede plader, uoprullede: plader fremstillet ved afrulning af varmvalset bredbaand.  8. Linje 40:  baand i staenger: staenger fremstillet af kold- eller varmvalset bredbaand eller af varmvalset baandstaal ved afrulning eller ved opskaering og afrulning.  9. Linje 50:  overtrukne valsede produkter omfatter alle typer plader og baand fremstillet af raavaren, som er blevet overtrukket med metal og/eller et ikke-metallisk materiale i den lagerfoerende virksomhed.