title: Kommissionens henstilling (EU) 2016/1871 af 28. september 2016 rettet til Den Hellenske Republik om de specifikke hastende foranstaltninger, som Grækenland skal træffe med henblik på genoptagelse af overførslerne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 604/2013

text:
               21.10.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 286/75

         KOMMISSIONENS HENSTILLING (EU) 2016/1871
   af 28. september 2016
   rettet til Den Hellenske Republik om de specifikke hastende foranstaltninger, som Grækenland skal træffe med henblik på genoptagelse af overførslerne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 604/2013
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292,
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Medlemsstaterne har siden 2011 suspenderet overførslen af ansøgere om international beskyttelse til Grækenland i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 604/2013 (1) (herefter »Dublinforordningen«), efter at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og Den Europæiske Unions Domstol havde afsagt to domme (2), der påviste systemiske mangler i det græske asylsystem, som medfører en tilsidesættelse af de grundlæggende rettigheder, der er tillagt ansøgere om international beskyttelse, der overføres i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 343/2003 (3) fra medlemsstaterne til Grækenland.

               (2)

               Siden Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol afsagde dom i sag M.S.S. mod Belgien og Grækenland i 2011, har Europarådets Ministerkomité fulgt situationen i Grækenland på grundlag af de statusrapporter, som Grækenland skal fremlægge som bevis for dommens fuldbyrdelse, og på grundlag af dokumentation fra NGO'er og internationale organisationer såsom FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR), der opererer i Grækenland.

               (3)

               Som følge af M.S.S.-dommen har Grækenland forpligtet sig til at reformere sit asylsystem på grundlag af en national handlingsplan om reform af asylsystemet og migrationsstyringen, der blev fremlagt i august 2010 og ændret i januar 2013 (herefter »den græske handlingsplan«). Den 1. oktober 2015 fremlagde Grækenland en køreplan for gennemførelsen af omfordelingsordningen og oprettelsen af hotspotcentre for Rådet, hvori landet skitserer en række foranstaltninger, der skal prioriteres for at sikre gennemførelsen af de aftalte foranstaltninger på området asyl og modtagelse, som endnu ikke er gennemført.

               (4)

               Samtidig sætter den nuværende flygtninge- og migrationskrise fortsat det græske asyl- og migrationssystem under pres, da Grækenland er det land, hvor flest flygtninge og migranter, der ankommer via den østlige Middelhavsrute, først indrejser. Mellem januar og den 12. september 2016 ankom der 165 202 irregulære migranter til Grækenland (4). Selv om erklæringen mellem EU og Tyrkiet (5) har ført til et betydeligt fald i antallet af personer, der hver dag ankommer til Grækenland fra Tyrkiet (6), har den samtidig pålagt Grækenland et nyt ansvar. Situationen i Grækenland har endvidere også ændret sig betydeligt, efter at Vestbalkanruten reelt er lukket, hvilket forhindrer tredjelandsstatsborgere i at fortsætte rejsen. Som følge heraf er ca. 60 528 irregulære tredjelandsstatsborgere strandet i Grækenland (7). Samtidig er omfordelingsordningen endnu ikke blevet fuldt gennemført af medlemsstaterne og har derfor kun delvist lettet det pres, Grækenland oplever (8).

               (5)

               Den 10. februar 2016 rettede Kommissionen den første henstilling til Den Hellenske Republik om de hastende foranstaltninger, som Grækenland skal træffe med henblik på genoptagelse af overførslerne i henhold til Dublinforordningen (herefter »den første henstilling«) (9). Den 15. juni 2016 rettede Kommissionen den anden henstilling til Den Hellenske Republik om de hastende foranstaltninger, som Grækenland skal træffe med henblik på genoptagelse af overførslerne i henhold til Dublinforordningen (herefter »den anden henstilling«) (10). I henstillingerne blev det konkluderet, at situationen i Grækenland fortsat har behov for betydelige forbedringer, inden Kommissionen kan foretage en yderligere vurdering af, om overførslerne til Grækenland eventuelt skal genoptages i henhold til Dublinforordningen.

               (6)

               Den 14. juli 2016 modtog Kommissionen fra Grækenland et generelt overblik over situationen for asylansøgere i Grækenland og fremskridtene i forhold til de udestående spørgsmål, som blev afdækket i den anden henstilling.

               (7)

               De græske myndigheder har modtaget 28 752 asylansøgninger indgivet fra den 1. januar til den 18. september 2016. Den 1. september 2016 informerede Grækenland Kommissionen om den vellykkede afslutning af den såkaldte forudregistrering, som blev indledt den 8. juni 2016 (11). Formålet hermed var at registrere alle de irregulære tredjelandsstatsborgere, som var ankommet til Grækenland inden den 20. marts 2016, og som ønskede at søge om international beskyttelse, men som endnu ikke var blevet kanaliseret ind i asylproceduren af de græske myndigheder. Ifølge de foreliggende oplysninger (12) har de græske myndigheder forudregistreret 27 592 personer på fastlandet i juni og juli 2016 som asylansøgere, som endnu ikke har indgivet deres ansøgning. Siden den 1. september 2016 er processen med at indgive disse ansøgninger påbegyndt. Yderligere 15 253 personer blev forudregistreret på øerne fra den 20. marts til den 18. september 2016, hvoraf 6 298 nu har indgivet en asylansøgning.

               (8)

               I et brev af 19. september 2016 gav Grækenland Kommissionen yderligere oplysninger om den seneste situation for asylansøgere i Grækenland og om de fremskridt, der var gjort med at reformere landets asylsystem. Grækenland udtrykte også bekymring over udsigterne til en mulig genoptagelse af Dublinoverførslerne i lyset af de mange migranter, som aktuelt er strandet i Grækenland, hvoraf de fleste nu er blevet kanaliseret ind i asylproceduren, og de ændringer, som landet står over for med hensyn til at gennemføre erklæringen mellem EU og Tyrkiet. Grækenland påpegede ligeledes, at antallet af omfordelinger fra Grækenland til andre medlemsstater fortsat er meget lavere end det antal, som blev fastsat i beslutningerne om omfordeling.

               (9)

               Kommissionen har bemærket, at Grækenland har gjort fremskridt med den nationale lovgivning for at sikre, at de nye retlige bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets omarbejdede direktiv 2013/32/EU (13) om asylprocedurer og nogle af bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets omarbejdede direktiv 2013/33/EU (14) om modtagelsesforhold er blevet gennemført i national lovgivning. Det græske parlament vedtog den 3. april 2016 en ny lov (lov 4375/2016), men ikke alle bestemmelser heri er trådt i kraft (15). Den 22. juni 2016 godkendte parlamentet en ændring til lov 4375/2016 som bl.a. ændrede sammensætningen af appeludvalgene og asylansøgeres ret til en mundtlig høring (lov 4399/2016) (16). Den 31. august 2016 vedtog det græske parlament endvidere en lov om flygtningebørn i skolealderen, som er bosat i Grækenland (lov 4415/2016) (17).

               (10)

               Efter vedtagelsen af de to henstillinger har Grækenland i høj grad øget sin samlede modtagelseskapacitet for både irregulære migranter og ansøgere om international beskyttelse. Ifølge de daglige oplysninger, som blev frigivet af de græske myndigheder den 14. september 2016, er der 62 987 ledige pladser i midlertidige modtagelsesfaciliteter for både irregulære migranter og ansøgere om international beskyttelse i Grækenland. (18) Den 14. juli 2016 informerede Grækenland Kommissionen om, at den var »i stand til at tilbyde husly, mad og alle basale ydelser til langt størstedelen af de irregulære migranter og asylansøgere, som er strandet i Grækenland«, og at landet arbejder på at »tilbyde en passende levestandard til alle flygtninge«.

               (11)

               Grækenland gav den 14. juli endvidere oplysninger om planen om at øge antallet af indlogeringspladser til sårbare ansøgere, navnlig uledsagede mindreårige. Hensigten var at oprette 700 flere pladser inden sommerens udgang ud over de 622 pladser, som var tilgængelige i juli, samt bruge særskilte pladser på de nuværende steder med støtte fra EU, indtil der findes nye steder til uledsagede mindreårige. Dette mål blev imidlertid ikke nået: Den 19. september 2016 informerede Grækenland Kommissionen om, at der er 891 ledige pladser i krisecentre til uledsagede mindreårige. Disse faciliteter er på nuværende tidspunkt fyldt, og på ventelisten står der 1 487 uledsagede mindreårige, som har behov for at blive indlogeret i passende faciliteter (19). Der gøres således kun langsomt fremskridt på dette område, og det er klart, at Grækenland skal intensivere sine bestræbelser for at sikre, at der findes et passende antal modtagelsesfaciliteter til uledsagede mindreårige, ligesom efterspørgslen efter sådanne faciliteter skal imødekommes.

               (12)

               Endvidere er der alvorlige udfordringer med hensyn til nye ankomster til de ægæiske øer. Den maksimale modtagelseskapacitet er fortsat 7 450, mens det samlede antal registrerede migranter på øerne var 13 863 pr. 27. september 2016. Den langsommere — om end kontinuerlige — tilstrømning af nye migranter medfører bekymringer om sikkerhed og hygiejne samt uhensigtsmæssige forhold for sårbare grupper.

               (13)

               Endvidere er størstedelen af faciliteterne i Grækenland kun midlertidige faciliteter, og nogle tilbyder kun de mest basale modtagelsesforhold for dem, som bor der, som mad, vand, sanitet og grundlæggende lægebehandling. Selv om det kan være tilstrækkeligt i en meget kort periode, indtil personerne kan flyttes til bedre faciliteter, ligger forholdene i visse faciliteter stadig langt fra de krav, der er fastsat i direktiv 2013/33/EU om modtagelsesforhold for personer, der ansøger om international beskyttelse.

               (14)

               I januar 2016 blev der undertegnet en delegationsaftale om i alt 80 mio. EUR mellem Kommissionen og UNHCR med henblik på at oprette 20 000 pladser i åbne indlogeringsfaciliteter (lejelejligheder, hotelvouchere og familieværtsprogrammer) hovedsageligt til gavn for personer, der ansøger om international beskyttelse, og som kan blive genstand for omfordeling (20). Delegeringsaftalen blev revideret i juli 2016 med det formål at lade indlogeringsfaciliteten omfatte muligheden for at etablere pladser på omfordelingssteder, som forvaltes af UNHCR, og for at præcisere i teksten, at målgruppen for indlogeringsfaciliteten ikke kun omfatter omfordelingskandidater, men også andre asylansøgere. Siden juni er antallet af ledige indlogeringspladser steget betydeligt (med omkring 5 600). Ud af de 20 000 pladser, der i december 2015 blev tildelt omfordelingsansøgere under UNHCR's udlejningsordning, var der pr. 19. september 12 045 ledige pladser, herunder 3 404 pladser i hoteller/hele bygninger, 6 559 pladser i lejligheder, 385 pladser hos værtsfamilier og 507 pladser i særlige centre for uledsagede mindreårige (21).

               (15)

               Det følger af ovenstående, at Grækenland skal fortsætte sine fremskridt med hensyn til et etablere tilstrækkelige og passende permanente åbne modtagelsesfaciliteter for asylansøgere, som er af passende standard. Ifølge oplysningerne fra Grækenland i et brev af 25. august anslås den samlede planlagte kapacitet for de 39 permanente faciliteter på fastlandet at være omkring 32 700 pladser. I brevet af 19. september bekræftede Grækenland, at disse nye faciliteter, der opfylder kravet om værdige levevilkår ifølge EU's standarder, er blevet identificeret og vil blive nyistandsat fuldt ud. Det er vigtigt at gennemføre disse planer som hasteforanstaltninger, og da nogle midlertidige faciliteter vil blive omdannet til permanente faciliteter, fastholdes ligeledes en tilstrækkelig kapacitet med hensyn til midlertidige faciliteter for at imødekomme eventuel manglende kapacitet som følge af uventet tilstrømning. Endvidere er det, som det blev anmodet om i den anden henstilling, nødvendigt, at de græske myndigheder giver mere præcise oplysninger om modtagelseskapaciteten og en omfattende og løbende ajourført behovsvurdering med hensyn til den samlede modtagelseskapacitet og arten af denne kapacitet.

               (16)

               Der er konstateret betydelige forbedringer, hvad angår oprettelsen af regionale asylkontorer. Grækenlands lovgivning indeholder bestemmelser om oprettelse af asylkontorer i regionerne Attika, Thessaloníki, Thrakien, Epirus, Thessalien, Vestgrækenland, Kreta, Lésvos, Khíos, Sámos, Leros og Rhodos (22). Direktøren for asyltjenesten besluttede, at det også er muligt at oprette selvstændige asylenheder for at dække asyltjenestens stadig større behov. Indtil nu er otte regionale kontorer blevet operationelle i regionerne Attika, Thrakien, Thessaloníki, Lésvos, Sámos og Rhodos. Derudover er der blevet oprettet to supplerende asylenheder på Khíos og Kos, så der i alt er fem asylenheder. Som loven foreskriver, tages yderligere tre regionale asylkontorer i drift i regionerne Kos, Epirus (Ioannina), Kreta (Heraklio) og Thessalien (Volos). Derudover skal asylenheden i Vestgrækenland (Patra) opgraderes til et regionalt asylkontor. Der er også blevet oprettet en omfordelingsenhed i Alimos, som har været operationel siden den 26. september 2016.

               (17)

               De græske myndigheder meddelte i deres rapporter Kommissionen, at de var ved at rekruttere mere personale til asyltjenesten for at øge dens kapacitet til at behandle ansøgninger. Ifølge oplysningerne af 14. juli 2016 var der på det tidspunkt 350 medarbejdere i asyltjenesten, hvilket er dobbelt så mange som i 2015. En tredjedel er fastansat, hvilket finansieres via forskellige EU- og EØS-finansieringskilder. Det græske parlament har godkendt yderligere 300 faste stillinger, hvortil der skal rekrutteres personale de kommende måneder. Det kommer oven i det personale med tidsbegrænset ansættelse, som UNHCR har rekrutteret, og medlemsstaternes eksperter, der er udsendt via EASO til den græske asyltjeneste i et fast tidsrum.

               (18)

               For at håndtere de asylansøgninger, som er indgivet af de nyligt forudregistrerede asylansøgere, planlægger asyltjenesten fra midten af september til midten af november gradvist at rekruttere 177 nye medarbejdere for at øge indlogerings- og behandlingskapaciteten: 56 medarbejdere skal registrere de ansøgere, som er berettigede til omfordeling, 25 medarbejdere skal registrere ansøgninger, der hører ind under Dublinforordningen, syv medarbejdere skal behandle de åbenbart grundløse sager i en fremskyndet procedure, 60 medarbejdere skal registrere og behandle ansøgninger om international beskyttelse efter den almindelige procedure, og 29 medarbejdere skal løse forskellige administrative og statistiske opgaver.

               (19)

               I lyset af den ganske betydelige stigning i antallet af asylansøgere, som kanaliseres ind i asylproceduren i Grækenland, er det klart, at det aktuelle og planlagte personaleniveau for asyltjenesten stadig er langt under det, der er nødvendigt for at behandle den aktuelle og sandsynlige kommende arbejdsbelastning på tilstrækkelig vis, navnlig fordi Grækenland i juli antydede, at undersøgelsen af de indgivne ansøgninger kunne tage op til tre år. De græske myndigheder anførte i et brev af 14. juli 2016, at det ikke er muligt at udvide personalet hurtigere på grund af manglen på mere erfarent personale til at uddanne, vejlede og overvåge det nye personale. Det vil dog være vigtigt at sikre, at asyltjenesten styrkes yderligere med væsentligt mere personale og væsentligt flere materielle ressourcer, så den er i stand til at behandle det stigende antal asylansøgninger. Med henblik herpå bør der foretages en omfattende behovsanalyse, der løbende ajourføres, og som tager hensyn til det antal uafgjorte asylansøgninger, som det er sandsynligt, at den græske asyltjeneste skal behandle på et hvilket som helst tidspunkt, og det antal medarbejdere, der kræves eller sandsynligvis vil være påkrævet for at behandle disse ansøgninger. Dette vil ikke kun gøre det muligt at vurdere de nødvendige menneskelige ressourcer til asyltjenesten, men også at vurdere, hvordan Kommissionen, dens agenturer og også medlemsstaterne bedst kan hjælpe Grækenland med at behandle disse ansøgninger på kortere tid.

               (20)

               I overensstemmelse med M.S.S.-dommen skal asylansøgere have adgang til at klage over en negativ afgørelse vedrørende deres krav. Der er gjort store fremskridt i denne henseende. Klagemyndigheden og klageudvalgene blev oprettet ved lov 4375/2016, som blev vedtaget i april 2016. Der bør oprettes et passende antal klageudvalg, så klagemyndigheden kan være fuldt funktionsdygtig i slutningen af 2016.

               (21)

               Den nyligt vedtagne lov 4399/2016 etablerer nye klageudvalg. De er ansvarlige for at undersøge alle klager over afgørelser truffet af den græske asyltjeneste, som er indgivet pr. 24. juni 2016. Klageudvalgene fokuserer primært på sager indgivet på de græske øer for at bidrage til gennemførelsen af erklæringen mellem EU og Tyrkiet. De nye klageudvalg udstedte deres første afgørelser i midten af august. Der er i øjeblikket fem af disse. Lov 4399/2016 ændrede også strukturen af disse udvalg, som nu består af tre medlemmer: to dommere fra den administrative domstol og én græsk statsborger med relevant baggrund og erfaring til at blive fremsat af UNHCR eller det nationale menneskerettighedsudvalg.

               (22)

               Det gamle udvalg til afvikling af efterslæbet af klagesager, som blev oprettet for at behandle Grækenlands efterslæb af sager, havde oprindeligt fået et supplerende mandat til ud over de omfattende klager over afgørelser truffet i første instans at høre klager over afgørelser baseret på antagelighedsgrunde som led i erklæringen mellem EU og Tyrkiet. Oprettelsen af yderligere klageudvalg i juni burde lette byrden for de 20 udvalg til afvikling af efterslæbet af klager og give dem mulighed for at fremskynde behandlingen af efterslæbet af klagesager.

               (23)

               Der er sket større fremskridt med afviklingen af efterslæbet af asylsager under »den gamle procedure«, der blev reguleret ved præsidentielt dekret 114/2010. Det nuværende efterslæb er pr. 21. september 2016 på ca. 8 075 sager (et fald fra i alt ca. 51 000 sager, der blev anset som værende en del af efterslæbet i begyndelsen af 2013, og ca. 13 975 sager i juni 2016). De græske myndigheder har udstedt tilladelser af humanitære årsager til personer, hvis asylansøgning har ventet på at blive behandlet i lang tid, og som vil kunne få en opholdstilladelse af humanitære eller andre ekstraordinære grunde i henhold til den græske lov 4375/2016. Opholdstilladelser udstedes for et tidsrum på to år og kan forlænges (23). De giver modtagerne de samme rettigheder og fordele, som personer, der har fået subsidiær beskyttelsesstatus i Grækenland (24), og disse personer anses derefter ikke længere som asylansøgere. En del af efterslæbet af klager undersøges imidlertid med hensyn til deres substans. Trods de store fremskridt siden den første henstilling bør Grækenland i den henseende fortsætte med at afvikle efterslæbet af uafgjorte klagesager og sikre, at ansøgere med en uafgjort klagesag får mulighed for at udøve deres ret til effektive retsmidler.

               (24)

               I lyset af den væsentlige stigning i antallet af ansøgninger, der er indgivet i Grækenland siden gennemførelsen af erklæringen mellem EU og Tyrkiet, er det endnu vigtigere at råde over en fuldt bemandet klagemyndighed, der er i stand til at behandle den forventede betydelige stigning i antallet af klager. Der bør ligeledes gennemføres en løbende behovsvurdering på grundlag af antallet af verserende klager i de forskellige klageorganer, som sandsynligvis vil blive behandlet af disse.

               (25)

               Den nye lov (lov 4375/2016) indeholder også bestemmelser om gratis retshjælp til ansøgere i klagefasen. Alle foranstaltninger til gennemførelsen af denne lov er imidlertid endnu ikke truffet i praksis. Den 9. september 2016 blev der vedtaget en ministeriel afgørelse om gennemførelse af bestemmelsen om retshjælp i henhold til lov 4375/2016, og ifølge de græske myndigheder bør der, efter afgørelsen er truffet, træffes alle nødvendige foranstaltninger for hurtigt at yde gratis retshjælp til alle ansøgere i ansøgningsfasen i Grækenland. Finansieringen til gennemførelsen af gratis juridisk bistand er sikret gennem de nationale programmer under Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (AMIF). Derudover blev der inden for rammerne af AMIF's nødhjælpsfinansiering tildelt et beløb på 30 mio. EUR til UNHCR via en støtteaftale (25). UNHCR bruger bl.a. disse midler til at ydre gratis juridisk bistand til ansøgere om international beskyttelse i klagefasen frem til begyndelsen af 2017, hvor de græske myndigheder forventes at have indført deres egen ordning for gratis retshjælp. Den 19. september informerede Grækenland Kommissionen om, at listen over advokater, som skal føres af asyltjenesten, vil blive oprettet i starten af 2017. Grækenland bør træffe de nødvendige foranstaltninger for straks at sikre retten til gratis retshjælp under asylproceduren.

               (26)

               Den nye lov 4375/2016 indeholder bestemmelser om et nyt direktorat for modtagelse og et direktorat for social integration, som begge skal omfatte specialiserede afdelinger for modtagelse og integration af uledsagede mindreårige i ministeriet for indre anliggender og administrativ genopbygning, bl.a. ved at stille en repræsentant til rådighed for dem. Til trods herfor er det stadig nødvendigt, at de græske myndigheder vedtager gennemførelsesforanstaltninger for i praksis at sikre uledsagede mindreårige passende proceduremæssige garantier og modtagelsesforhold. Den græske regering har allerede vedtaget et ministerielt dekret om aldersvurdering af uledsagede mindreårige, som ansøger om asyl (26), men mangler at vedtage endnu et præsidentielt dekret, der skal indeholde bestemmelser vedrørende et effektivt værgemålssystem.

               (27)

               NGO'er har udtrykt bekymring om, at mange børn i Grækenland ikke har adgang til uddannelse. I august 2016 blev der gjort fremskridt i denne henseende med vedtagelsen af lov 4415/2016, som bl.a. har til formål at sikre psykosocial støtte og uddannelse til børn af asylansøgere samt en smidig integration i det græske uddannelsessystem for dem, som ønsker at blive i Grækenland efter en forberedende overgangsperiode. Det er vigtigt, at denne rammelovgivning hurtigst muligt gennemføres effektivt og fuldt ud. Endvidere er situationen for uledsagede mindreårige ifølge visse NGO'er generelt usikker, og nogle mener, at der stadig er børn, der bliver tilbageholdt i længere perioder under overfyldte og uhygiejniske forhold uden en repræsentant eller adgang til retshjælp, indtil der kan findes passende indlogering til dem (27). Som anført i betragtning 11 er manglen på passende indlogering til mindreårige et vigtigt problem, som fortsat skal løses hurtigst muligt.

               (28)

               Europa-Kommissionen har ydet betydelige finansielle midler til Grækenland for at støtte landet i dets bestræbelser for at bringe asylforvaltningssystemet i overensstemmelse med EU-standarderne. Siden begyndelsen af 2015 er der blevet ydet mere end 352 mio. EUR i nødhjælp via fondene på området indre anliggender (AMIF og Fonden for Intern sikkerhed (ISF)) til Grækenland enten direkte til de græske myndigheder eller via EU's agenturer og internationale organisationer, der arbejder i Grækenland. Af dette beløb blev omkring 90 mio. EUR tildelt de græske myndigheder direkte i juli 2016 for at styrke deres kapacitet til at forbedre levevilkårene og yde primære sundhedsydelser i flygtningecentre samt tilbyde migranterne modtagelses- og sundhedsydelser. Der ydes ligeledes omfattende midler (ca. 198 mio. EUR), som skal dække migranternes og flygtningenes grundlæggende humanitære behov, til de humanitære partnerorganisationer gennem det nyligt oprettede nødhjælpsinstrument. Disse midler er med til at gennemføre den beredskabsplan, som er udviklet sammen med Kommissionen, de græske myndigheder og relevante interessenter for at klare den nuværende humanitære situation i marken og gennemføre erklæringen mellem EU og Tyrkiet.

               (29)

               Nødhjælpen kommer oven i de 509 mio. EUR, der er afsat til Grækenland i perioden 2014-2020 via landets nationale programmer inden for rammerne af AMIF og ISF, hvilket gør Grækenland til det EU-land, der modtager flest midler fra fonde på området indre anliggender.

               (30)

               Grækenland bør sikre, at disse finansielle midler fuldt ud og straks anvendes på den mest effektive måde. Med henblik herpå bør den igangværende revision af Grækenlands nationale programmer inden for rammerne af fondene på området indre anliggender (AMIF og ISF) med henblik på at tilpasse dem til de nye prioriteter hurtigt afsluttes. Revisionen af AMIF's nationale program er næsten fuldendt, idet der fortsat er nogle få udestående spørgsmål, som skal behandles inden godkendelsesprocessen, som ventes at blive iværksat meget snart. Hvad angår revisionen af ISF's nationale program, som er mindre avanceret, bør en revideret udgave af programmet straks sendes til Kommissionen med henblik på formel høring. Med hensyn til den myndighed, som er ansvarlig for forvaltningen af de midler, som er blevet overført fra ministeriet for indre anliggende og administrativ genopbygning til ministeriet for økonomi, udvikling og turisme, bør Grækenland nu straks informere om, at den nye ansvarlige myndighed er blevet udpeget i overensstemmelse med kravene i retsgrundlaget.

               (31)

               Som det erkendes i Kommissionens meddelelse af 4. marts 2016 med titlen »Tilbage til Schengen« (28), er det at sikre et fuldt fungerende Dublinsystem en nødvendig del af de bredere bestræbelser for at stabilisere asyl-, migrations- og grænsepolitikken. Disse bestræbelser bør føre til en tilbagevenden til et normalt fungerende Schengenområde. Det er derfor vigtigt, at Grækenland behandler de udestående foranstaltninger i denne henstilling som hasteforanstaltninger. Samtidig bør ændringen af Dublinreglerne som foreslået af Kommissionen (29) på grundlag af målet om solidaritet og en ligelig fordeling af byrden mellem medlemsstaterne prioriteres. Forhandlingerne om dette forslag er endnu ikke afsluttet.

               (32)

               Regelmæssige rapporter fra Grækenland om de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af disse foranstaltninger, samt andre relevante elementer, herunder alle kommende oplysninger fra UNHCR og andre relevante organisationer, vil være vigtige for at foretage en præcis vurdering af, om forholdene tillader, at medlemsstaterne genoptager individuelle overførsler til Grækenland i henhold til Dublinforordningen, idet det erindres, at omfanget af overførslerne og de kategorier af personer, der skal overføres, skal svare til de specifikke fremskridt, der gøres. Grækenland bør fremsende en ajourført rapport inden den 31. oktober 2016 som fastsat i henstillingen.

               (33)

               Kommissionen anerkender det store fremskridt, som Grækenland har gjort bistået af Kommissionen, Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO), medlemsstaterne og internationale og ikke-statslige organisationer (NGO'er) for at forbedre den måde, hvorpå det græske asylsystem fungerer, siden vedtagelsen af de to henstillinger. Grækenland har gjort store bestræbelser for at indføre de vigtige institutionelle og retlige strukturer for et velfungerende asylsystem. Kommissionen anerkender navnlig, at Grækenland har taget vigtige skridt for at kanalisere de fleste af de irregulære migranter enten til asyl- eller tilbagesendelsesproceduren ved hjælp af forudregistreringen. Grækenland har også øget den samlede modtagelseskapacitet og asyltjenestens kapacitet, reduceret efterslæbet af klager betydeligt og nedsat nye klageudvalg samt vedtaget en rammelovgivning om fri retshjælp og adgang til det statslige uddannelsessystem for mindreårige.

               (34)

               Men Grækenland har fortsat en udfordring med hensyn til at behandle et stort antal nye asylansøgere, primært som følge af gennemførelsen af forudregistreringen og den kontinuerlige tilstrømning af irregulære migranter, om end i et lavere antal end før marts 2016. Der er endvidere fortsat vigtige skridt at tage for at afhjælpe de resterende systemiske mangler i det græske asylsystem, navnlig i betragtning af den manglende kapacitet. På grundlag af de yderligere fremskridt, der er gjort, bør der i en fremtidig genoptagelse af overførslerne til Grækenland efter Dublinforordningen tages højde for den indvirkning, som denne udfordrende situation har på asylsystemets overordnede funktionsmåde, og den bør derfor startes gradvist og ske fra sag til sag. I denne forbindelse bør det undgås, at der lægges en uholdbar byrde på Grækenland.

               (35)

               Denne henstilling indeholder de foranstaltninger, som skal træffes eller bekræftes af de græske myndigheder med hensyn til at anbefale en sådan gradvis genoptagelse af Dublinoverførslerne inden udgangen af december 2016. Med dette mål for øje bør Grækenland hurtigst muligt tage alle de skridt, som fremgår af denne henstilling. Kommissionen har til hensigt at gøre status over de fremskridt, der er gjort i denne henseende, og udstede yderligere henstillinger i december 2016. Sådanne henstillinger kan omfatte det, som Kommissionen mener vil være et passende omfang og en passende art af denne gradvise genoptagelse af Dublinoverførslerne, navnlig under hensyntagen til sårbare ansøgeres særlige behov og med hensyn til, hvordan denne proces kunne forvaltes, i tæt samarbejde med de græske myndigheder.

               (36)

               Ansvaret for at beslutte, om overførslerne i individuelle sager skal genoptages, ligger udelukkende hos medlemsstaternes myndigheder under tilsyn af domstolene, som kan henvise sager vedrørende fortolkningen af Dublinforordningen til præjudiciel afgørelse for Den Europæiske Unions Domstol —

         VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

      Modtagelsesforhold og -faciliteter

               1)

               Grækenland bør fortsat bestræbe sig på at sikre, at modtagelsesfaciliteterne er tilstrækkelige til at rumme alle ansøgere om international beskyttelse på landets område, og at modtagelsesforholdene i alle disse modtagelsesfaciliteter opfylder standarderne i EU-retten, navnlig direktiv 2013/33/EU. Grækenland bør prioritere højt at:

                           a)

                           fuldt ud gennemføre planerne om permanent åbne modtagelsesfaciliteter, som kan rumme alle de ansøgere, der søger om international beskyttelse, som landet modtager eller sandsynligvis vil modtage, og de personer, de har forsørgelsespligt over for, under hele asylprocessen

                           b)

                           skabe de nødvendige yderligere indlogeringspladser til uledsagede mindreårige for at sikre, at alle uledsagede mindreårige, der ansøger om asyl, straks indlogeres under passende forhold og ikke frihedsberøves under forhold, der ligger under standarderne, og sikre, at disse faciliteter opretholdes

                           c)

                           gennemføre ny lovgivning vedrørende mindreåriges adgang til det statslige uddannelsessystem, mens asylproceduren pågår

                           d)

                           sørge for, at ansøgere får den nødvendige lægebehandling, som mindst skal omfatte akut lægehjælp og absolut nødvendig behandling af sygdomme og alvorlige mentale forstyrrelser.

                     Grækenland bør også sikre, at der ud over de permanente faciliteter er et passende antal midlertidige åbne modtagelsesfaciliteter til rådighed, eller at de kan stilles til rådighed med kort varsel, for at kunne indlogere uventede strømme af ansøgere om international beskyttelse, og som vil kunne indlogere alle sådanne ansøgere om international beskyttelse og de personer, de har forsørgelsespligt over for, under passende forhold.
               De græske myndigheder bør foretage en omfattende behovsvurdering af den samlede krævede modtagelseskapacitet og arten af denne kapacitet samt løbende ajourføre denne vurdering i lyset af, hvordan situationen udvikler sig. De græske myndigheder bør også sikre den effektive og løbende forvaltning og koordinering af alle modtagelsesfaciliteter, herunder hotspotcentre, og sikre, at de ansvarlige ministerier får tilstrækkelige ressourcer til det formål.

      Adgang og ressourcer til asylproceduren i første instans

               2)

               Grækenland bør fortsætte sin indsats for at sikre, at alle ansøgere om international beskyttelse reelt har adgang til asylproceduren, navnlig ved at:

                           a)

                           fastslå, hvor mange medarbejdere, der sandsynligvis er brug for for at behandle de asylansøgninger, der indkommer inden for de frister, der er fastsat i direktiv 2013/32/EU om asylprocedurer

                           b)

                           straks at gå i gang med at rekruttere personale til asyltjenesten for hurtigst muligt at kunne behandle alle ansøgninger om international beskyttelse effektivt og rettidigt

                           c)

                           åbne yderligere regionale asylkontorer i regionerne Leros og Kreta (Heraklio), Thessalien og Epirus (Volos og Ioannina) og opgradere de aktuelt operationelle asylenheder i Leros og Vestgrækenland (Patra) til regionale asylkontorer som fastsat i lovgivningen.

                     Behovsvurderingen i litra a) bør løbende ajourføres og indeholde oplysninger om antallet af personale.

      Klagemyndighed

               3)

               Grækenland bør fortsat bestræbe sig på at sikre, at alle ansøgere om international beskyttelse har adgang til effektive retsmidler, navnlig ved at sikre, at:

                           a)

                           den nye klagemyndighed er fuldt funktionsdygtig ved at nedsætte et passende antal klageudvalg

                           b)

                           der findes tilstrækkelige menneskelige ressourcer til klagemyndigheden og udvalgene til at klare alle verserende og sandsynlige fremtidige klager, herunder klager inden for rammerne af erklæringen mellem EU og Tyrkiet

                           c)

                           snarest og under alle omstændigheder inden udgangen af 2016 afvikle alle anmodninger om domstolsprøvelse af administrative afgørelser, som på nuværende tidspunkt ikke er færdigbehandlet.

                     De græske myndigheder bør på grundlag af en fuldstændig og løbende behovsvurdering finde frem til, hvor mange udvalg til behandling af klager under klagemyndigheden, der er brug for for at behandle alle klager indgivet af ansøgere om international beskyttelse og omfanget af menneskelige ressourcer til at sikre, at disse udvalg fortsat fungerer gnidningsfrit.

      Retshjælp

               4)

               Grækenland bør sikre, at rammelovgivningen vedrørende adgangen til gratis retshjælp i praksis er effektiv, og at alle asylansøgere får den nødvendige juridiske bistand til domstolsprøvelse af administrative afgørelser om ansøgninger om international beskyttelse. Grækenland bør navnlig:

                           a)

                           effektivt gennemføre en ministeriel afgørelse om gratis retshjælp

                           b)

                           hurtigt indgå en aftale om en liste over advokater i Grækenland, der yder disse ydelser til ansøgere, der har klaget over en afgørelse.

      Behandling af uledsagede mindreårige og sårbare personer under asylproceduren

               5)

               Grækenland bør sikre, at der oprettes passende strukturer til at finde frem til og behandle sårbare ansøgere, navnlig uledsagede mindreårige. Grækenland bør navnlig:

                           a)

                           straks indføre en passende værgemålsprocedure ved at vedtage det nødvendige præsidentielle dekret til gennemførelse af de relevante bestemmelser i lov 4375/2016

                           b)

                           fastsætte, hvor meget personale der er brug for i direktoratet for modtagelse og direktoratet for beskyttelse af mindreårige, og rekruttere dette for derved straks at give de nødvendige garantier i medfør af asylreglerne, hvad angår opsporing af familie og juridisk repræsentation

                           c)

                           sikre, at procedurerne for at finde frem til ansøgere med særlige procedure- og modtagelsesmæssige behov i praksis gennemføres, således at disse ansøgere kan få den nødvendige psykosociale støtte, navnlig hvis de har været ofre for seksuel vold og udnyttelse eller menneskehandel.

      Brug af EU-midler under de nationale programmer

               6)

               Grækenland bør sikre, at de betydelige EU-midler, der ydes, anvendes fuldt ud, navnlig ved straks at mobilisere de ressourcer, der er til rådighed under de nationale programmer inden for rammerne af Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og Fonden for Intern Sikkerhed og udnytte de supplerende midler fra strukturfondene. I den forbindelse bør Grækenland straks færdiggøre den igangværende revision af de nationale programmer for i højere grad at tilpasse dem til de nye prioriteter samt straks informere om den formelle udpegelse af den nye ansvarlige myndighed i overensstemmelse med kravene i retsgrundlaget.

      Rapportering om de foranstaltninger, der er truffet

               7)

               Grækenland anmodes om inden den 31. oktober 2016 at fremlægge en rapport om de fremskridt, der er gjort for at efterkomme denne henstilling og henstillingerne af 15. juni og 10. februar 2016. Rapporten bør navnlig indeholde en beskrivelse af de foranstaltninger, som er truffet for at rette op på de mangler, som er identificeret i denne henstilling, herunder hvordan de græske myndigheder har sikret eller planlægger at sikre de nødvendige menneskelige og materielle ressourcer, der er omhandlet i afsnit 1-5 i denne henstilling. Disse rapporter bør også indeholde en beskrivelse af de løbende behovsvurderinger, der er omhandlet i afsnit 1-3 i denne henstilling. Rapporten bør desuden indeholde følgende oplysninger:

                           a)

                           den samlede nuværende og planlagte permanente og midlertidige modtagelseskapacitet til indlogering af ansøgere om international beskyttelse og arten af denne kapacitet

                           b)

                           det samlede antal verserende asylansøgninger i første instans

                           c)

                           omfattende data om alle verserende klager og udstedte afgørelser i anden instans, herunder sager om antagelighed, fra både de nye klageudvalg og udvalgene til afvikling af efterslæbet af klager

                           d)

                           det samlede antal nuværende og planlagte medarbejdere til behandling af asylansøgninger, der registreres i asyltjenesten og direktoratet for modtagelse

                           e)

                           det samlede nuværende og planlagte antal medarbejdere og antallet af udvalg, som klagemyndigheden gradvist har gjort operationelle.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 28. september 2016.

            På Kommissionens vegne

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            Medlem af Kommissionen

      (1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 604/2013 af 26. juni 2013 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en ansøgning om international beskyttelse, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger eller en statsløs i en af medlemsstaterne (EUT L 180 af 29.6.2013, s. 31).

      (2)  M.S.S. mod Belgien og Grækenland (nr. 30696/09) og NS mod Secretary of State for the Home Department, sag C-411/10 og C-493/10.

      (3)  Rådets forordning (EF) nr. 343/2003 af 18. februar 2003 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger i en af medlemsstaterne (EUT L 50 af 25.2.2003, s. 1), som blev erstattet af forordning (EU) nr. 604/2013.

      (4)  Frontex-data fra 12.9.2016.

      (5)  Erklæring af 18.3.2016 mellem EU og Tyrkiet.

      (6)  Se Kommissionens rapporter om gennemførelsen af erklæringen mellem EU og Tyrkiet, http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm.

      (7)  http://www.media.gov.gr/index.php, tilgået den 27. september 2016.

      (8)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd og Rådet, Sjette rapport om omfordeling og genbosætning, COM(2016) 636 final.

      (9)  Kommissionens henstilling af 10. februar 2016 rettet til Den Hellenske Republik om hastende foranstaltninger, som Grækenland skal træffe med henblik på genoptagelse af overførslerne i henhold til forordning (EU) nr. 604/2013 — C(2016) 871 final.

      (10)  Kommissionens henstilling af 15. juni 2016 rettet til Den Hellenske Republik om hastende foranstaltninger, som Grækenland skal træffe med henblik på genoptagelse af overførslerne i henhold til forordning (EU) nr. 604/2013 — C(2016) 3805 final.

      (11)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/EN-01.08.2016-Press-Release-end-pre-registration.pdf.

      (12)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/Preregistration-data_template_5_EN_EXTERNAL.pdf.

      (13)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/32/EU af 26. juni 2013 om fælles procedurer for tildeling og fratagelse af international beskyttelse (EUT L 180 af 29.6.2013, s. 60).

      (14)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/33/EU af 26. juni 2013 om fastlæggelse af standarder for modtagelse af ansøgere om international beskyttelse (EUT L 180 af 29.6.2013, s. 96).

      (15)  »Lov 4375/2016 om asyltjenestens struktur og drift, klagemyndigheden og modtagelses- og identifikationstjenesten, oprettelse af et generalsekretariat for modtagelse, gennemførelse i græsk lovgivning af Europa-Parlamentets og Rådet direktiv 2013/32/EU af 26. juni 2013 om fælles procedurer for tildeling og fratagelse af international beskyttelse (omarbejdning) og andre bestemmelser« kan ses på: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.
   Det er nødvendigt at vedtage gennemførelsesretsakter i form af ministerielle afgørelser eller afgørelser, der træffes af flere ministerier sammen, for at de græske myndigheder kan efterkomme loven i sin helhed.

      (16)  http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf.

      (17)  https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf.

      (18)  http://www.media.gov.gr/index.php.
   http://rrse-smi.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=d5f377f7f6f2418b8ebadaae638df2e1.
   Disse midlertidige nødfaciliteter og permanente faciliteter er etableret på øer i Det Ægæiske Hav i hotspottene og på fastlandet.

      (19)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83.

      (20)  Selv om der vil blive givet prioritet til ansøgere, der kan blive genstand for omfordeling, vil aktiviteterne også gavne personer, der ansøger om international beskyttelse, og som venter på at blive genforenet med familiemedlemmer inden for rammerne af Dublinforordningen i en anden EU-medlemsstat, og personer, der ansøger om asyl i Grækenland, navnlig sårbare kategorier, herunder uledsagede mindreårige og børn, der er kommet væk fra deres familie, handicappede personer, ældre, enlige forældre, kronisk syge og gravide.

      (21)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83.

      (22)  Artikel 1, stk. 3, i lov 4375/2016.

      (23)  Artikel 22, stk. 3, i lov 4375/2016.

      (24)  Artikel 28 i præsidentielt dekret 114/2010.

      (25)  Låneaftalen blev undertegnet den 15.7.2016.

      (26)  Ministeriel afgørelse 1982/16.2.2016 (Grækenlands statstidende B' 335).

      (27)  Human Rights Watch, »Why Are You Keeping Me Here?«, september 2016 https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf.

      (28)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd og Rådet, »Tilbage til Schengen — En køreplan« (COM(2016) 120 final af 4.3.2016).

      (29)  COM(2016) 270 final.


title: Kommissionens henstilling nr. 433/79/EKSF af 27. februar 1979 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på visse plader af jern og stål med oprindelse i Spanien og om ophævelse af visse suspenderede antidumpingtoldafgifter

text:
3 . 3 . 79                                      De Europæiske Fællesskabers Tidende                                  Nr. L 53/21
                                     KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr. 433/79/ EKSF
                                                          af 27 . februar 1979
                  om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på visse plader af jern og stål
                  med oprindelse i Spanien og om ophævelse af visse suspenderede antidumping
                                                               toldafgifter
 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE                                         disse arrangementer udløb den 31 . december 1978 og
 FÆLLESSKABER HAR —                                                     er blevet fornyet eller står foran fornyelse med de fle
                                                                        ste leverandørlande med undtagelse af Spanien ;
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det
 europæiske Kul- og Stålfællesskab, særlig artikel 74 og
 86,                                                                    Kommissionen har konstateret, at prisen ved import i
                                                                        Fællesskabet af de pågældende produkter med oprin
 under henvisning til Kommissionens henstilling nr.                     delse i Spanien igen ligger under de basispriser, som
 77/329/EKSF om beskyttelse mod dumping, præmier                        Kommissionen har offentliggjort for disse produkter ;
 eller subventioner fra lande, der ikke tilhører Det euro              det fremgår derfor af en foreløbig undersøgelse af
 pæiske Kul- og Stålfællesskab (1), som ændret ved hen                 kendsgerningerne, at der finder dumping sted ;
 stilling nr. 3004/77/EKSF (2), og nr. 1 58/79/EKSF P),
 særlig artikel 15 og 19,
                                                                        med hensyn til den skadelige indvirkning på Fælles
under henvisning til udtalelse fra Det rådgivende Ud                   skabets produktion, fremgår det af de beviser, der er
valg, som er nedsat i henhold til henstilling nr. 77/                   forelagt Kommissionen, at medens Fællesskabets im
 329//EKSF og                                                           port af de pågældende produkter fra Japan, Tjekkoslo
                                                                        vakiet, Sverige, Rumænien, Østrig, Finland, Polen,
ud fra følgende betragtninger :
                                                                        Ungarn, Bulgarien, Østtyskland og Australien er steget
                                                                        fra i alt 1 062 000 tons i 1974 til 1 460 000 tons i
 Fællesskabet har offentliggjort basispriser (4) som er
 fastsat på grundlag af laveste normale priser eller pro               1977, er importen med oprindelse i Spanien steget fra
 duktionsomkostninger i det eller de leverandørlande,                   ca. 1 8 000 tons til 96 000 tons i samme periode ; im
 hvor konkurrencevilkårene er normale, og som omfat                    porten i Fællesskabet fra ovennævnte lande repræsen
 ter transport- og forsikringsomkostninger samt fortold                terer dermed en markedsandel på 15,1 % og importen
 ning ;                                                                 med oprindelse i Spanien en markedsandel på 1 % ;
 da Fællesskabet havde konstateret, at de spanske eks
 portører og eksportørerne i andre lande, der leverer de                i 1978 var importudviklingen påvirket af anvendelsen
 i artikel 1 , i denne henstilling nævnte produkter, førte              af antidumpingforanstaltninger og indgåelsen af arran
 en underbudspolitik i forhold til disse basispriser,                   gementer om handelen med jern- og stålprodukter
 samt at dette medførte en betydelig skade, havde det                   mellem Fællesskabet og størstedelen af leverandørlan
ved henstilling nr. 1704/78/EKSF (5), ændret ved hen                   dene ; ikke desto mindre kunne Spanien bevare en be
 stilling nr. 3140/78 / EKSF (6), indført en endelig anti              tydelig markedsandel, og efter udløbet af ovennævnte
 dumpingtold på de pågældende produkter ;                               arrangement er der fare for en yderligere forøgelse af
                                                                        denne markedsandel i 1979 ;
 i 1978 blev der mellem Fællesskabet og de vigtigste
 leverandørlande, herunder Spanien, indgået en række
 arrangementer om handelen med jern - og stålproduk                    desuden befinder Fællesskabets jern- og stålindustri
 ter, og Kommissionen fandt denne løsning tilfredsstil                 sig i en krisesituation præget af en nedgang i leverin
 lende ;                                                                gerne i Fællesskabet på omkring 35 % af de pågæl
                                                                        dende produkter mellem 1974 og 1978 samt af afske
 under disse omstændigheder havde Kommissionen                          digelser og arbejdstidsnedsættelse i de berørte virksom
ved henstilling nr. 1704/78 / EKSF suspenderet den                      heder svarene til et fald i antallet af beskæftigede fra
 endelige antidumpingtold ;                                             780 000 til 675 000 i samme periode ; endelig er der
                                                                        inden for stålindustrien konstateret nedsat fortjeneste
(!)  EFT nr. L 114 af 5. 5. 1977, s. 6.                                 eller alvorlige tab i de fleste af de berørte virksomhe
(2)  EFT nr. L 352 af 31 . 12. 1977, s. 13 .                            der ;
(3)  EFT nr. L 21 af 30 . 1 . 1979 , s. 14.
(4)  Jf. Kommissionens meddelelse af 31 . december 1977 om
     basispriserne for visse jern- og stålprodukter (EFT nr. L
     353 af 31 . 12. 1977, s. 1 ), som ændret ved meddelelse af 1 .     prisen ved import i Fællesskabet af de pågældende pro
     april 1978 (EFT nr. L 87, s. 4), 13. maj 1978 (EFT nr. L           dukter med oprindelse i Spanien er væsentligt lavere
     126, s. 5), 5. juli 1978 (EFT nr. L 183, s. 3) og 30. decem       end salgsprisen i Fællesskabet for de tilsvarende pro
     ber 1978 (EFT nr. L 372, s. 2).
(5) EFT nr. L 195 af 20. 7. 1978 , s. 17.                               dukter fremstillet af den europæiske industri ; denne
(<>) EFT nr. L 372 af 30 . 12. 1978 , s. 1 .                            underbydning forhindrer de europæiske producenter i
 ---pagebreak--- Nr. L 53/ 22                            De Europæiske Fællesskabers Tidende                               3 . 3 . 79
at opnå den vejledende pris og forstyrrer ligevægten i      liggjort for disse produkter ved deres overgang til fri
hele prissystemet både for de europæiske producenter        omsætning i Fællesskabet.
og producenterne i de andre leverandørlande, som har        3.     Toldbeløbet bør imidlertid nedsættes i det om
fornyet arrangementerne om handelen med jern - og
stålprodukter ; denne import volder derfor, eller truer     fang, importøren over for de kompetente nationale
med at volde, ny alvorlig skade for Fællesskabets           myndigheder godtgør, at den i stk. 2 nævnte prisfork
producenter eller størstedelen af dem ;                     sel skyldes en lavere værdi som følge af, at varernes
                                                            kvalitet er ringere end den ringeste kvalitet, som er
en medlemsstat har anmodet om øjeblikkelig indgri          beskrevet i Kommissionens seneste offentliggørelse af
ben ;                                                       basispriser.
i betragtning af den alvorlige situation, som Fællesska    4. Antidumpingtolden opkræves efter samme frem
bets jern- og stålindustri befinder sig i, er det af hen   gangsmåde som anden told.
syn til Fællesskabets interesser nødvendigt omgående
at gribe ind ;                                                                       Artikel 2
det påhviler Kommissionen med forbehold af resulta         Indførslen af de i artikel 1 nævnte produkter til fri
tet af den undersøgelse, der er indledt i henhold til ar   omsætning i Fællesskabet er betinget, at der stilles et
tikel 1 1 i henstilling 77/329/EKSF, omgående at            beløb som sikkerhed svarende til den midlertidige
træffe beslutning om at anvende midlertidige foran         told .
staltninger i form af indførelse af en midlertidig anti
dumpingtold på import af de pågældende produkter                                     Artikel 3
med oprindelse i Spanien med en sats svarende til for
skellen mellem den af Kommissionen offentliggjorte          Den endelige antidumpingtold, der er indført og su
basispris for disse produkter og prisen ved import i        spenderet ved henstillingerne nr. 1704/78/EKSF og
Fællesskabet —                                              nr. 1758 /78 / EKSF ('), ophæves hvad angår import af
                                                            produkter med oprindelse i Spanien .
RETTET FØLGENDE HENSTILLING :                                                        Artikel 4
                         Artikel 1                          Denne henstilling meddeles medlemsstaterne.
                                                            Den træder i kraft for hver enkelt medlemsstat på da
1.    En midlertidig antidumpingtold pålægges føl          toen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesska
gende produkter med oprindelse i Spanien plader af          bers Tidende.
jern og stål, ikke elektriske, kun varmtvalsede, af tyk
kelse 2 mm og derover, pos. i den fælles toldtarif :
73.13 B la), NIMEXE-nummer : 73.13-17, 19, 21 , 23          Udfærdiget i Bruxelles, den 27. februar 1979 .
og 26.
2. Denne told er lig med forskellen mellem den                                       På Kommissionens vegne
faktiske kontraherede pris (basispris plus tillæg) fastsat                              Étienne DAVIGNON
»franko grænse, fortoldet«, og den seneste faktiske pris
(basispris plus tillæg), som Kommissionen har offent                                Medlem af Kommissionen
                                                            (!) EFT nr. L 203 af 27. 7. 1978 , s. 28 .


title: Rådets henstilling af 12. juli 2016 om Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram for 2016 og med Rådets udtalelse om Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram for 2016

text:
               18.8.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 299/23

         RÅDETS HENSTILLING
   af 12. juli 2016
   om Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram for 2016 og med Rådets udtalelse om Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram for 2016
   (2016/C 299/06)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
   som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester 2016 om samordning af de økonomiske politikker. Den 17. og 18. marts 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 (2) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Den Tjekkiske Republik ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (2)

               Den 26. februar 2016 blev landerapporten for Den Tjekkiske Republik 2016 offentliggjort. Den indeholdt en analyse af Den Tjekkiske Republiks fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som blev vedtaget af Rådet den 14. juli 2015, og opfyldelsen af Den Tjekkiske Republiks nationale Europa 2020-mål.

               (3)

               Den 11. maj 2016 fremlagde Den Tjekkiske Republik sit konvergensprogram for 2016 og den 12. maj sit nationale reformprogram for 2016. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (4)

               Der er taget hensyn til relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (3) kan Kommissionen, hvis det er nødvendigt for at støtte gennemførelsen af relevante henstillinger fra Rådet, anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende denne bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring.

               (5)

               Den Tjekkiske Republik er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I sit konvergensprogram for 2016 har regeringen planlagt en mindre forringelse af den samlede saldo til — 0,6 % af BNP i 2016 og en generel stabilisering på — 0,5 % af BNP fra 2017. Den mellemfristede budgetmålsætning — et strukturelt underskud på 1 % af BNP — vil fortsat være overholdt i programperioden. Ifølge konvergensprogrammet forventes den offentlige gældskvote at forblive på 41,1 % i 2016 og at falde til 39,3 % % i 2019. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. De foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål fra og med 2017, er endnu ikke tilstrækkeligt præciseret. På basis af Kommissionens forårsprognose 2016 forventes den strukturelle saldo at være på — 0,7 % i 2016 og — 0,9 % af BNP i 2017, dvs. over den mellemfristede budgetmålsætning. Eventuelle fremtidige afvigelser vil blive vurderet i forhold til kravet om at fastholde den strukturelle saldo inden for den mellemfristede budgetmålsætning. På grundlag af sin vurdering af konvergensprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 er Rådet af den opfattelse, at Den Tjekkiske Republik forventes at være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.

               (6)

               På lang sigt er der mellemstore risici for Den Tjekkiske Republiks finanspolitiske holdbarhed. De skyldes væsentligst den forventede virkning af de aldersrelaterede offentlige udgifter, hovedsagelig på sundhedsområdet, men også på pensionsområdet. De senest vedtagne eller planlagte foranstaltninger med henblik på at ændre pensionssystemet vil, hvis de gennemføres, medføre en forringelse af de offentlige finanser på lang sigt. For det første vedtog regeringen i februar 2016 lovgivning, der tillægger den beføjelser til at justere mekanismen til pensionsindeksering mere fleksibelt. For det andet drøfter regeringen i øjeblikket forslag om at fastsætte den lovbestemte pensionsalder til 65 år og indføre en mekanisme til regelmæssig revurdering af pensionsalderen. På nuværende tidspunkt er der ingen planer om at øge den lave lovbestemte pensionsalder. Inden for sundhedssektoren giver den forventede stigning i de langsigtede omkostninger anledning til bekymring. Den Tjekkiske Republik står over for udfordringer med at forbedre forvaltningen og omkostningseffektiviteten i sundhedssektoren, selv om en række foranstaltninger i forskelligt omfang i øjeblikket er ved at blive gennemført. Indikatorer peger på et stort forbrug af varer og tjenester og en forholdsvis høj afhængighed af hospitalsbaseret pleje, som er dyrere end ambulante behandlinger. De foreliggende medicinske data ser ikke ud til at blive brugt effektivt til planlægning og rationalisering af hospitalskapaciteten. Systemet for godtgørelse af hospitalspleje er under revurdering på grund af forskellige ulemper, som f.eks. det lave antal hospitaler, der indgår i beregningen af referencesatser. Mulighederne for at styrke koordineringen af ambulante behandlinger, forbedre de praktiserende lægers »gatekeeperrolle« og begrænse unødvendigt forbrug af ambulante tjenester er endnu ikke blevet undersøgt i tilstrækkelig grad.

               (7)

               Den Tjekkiske Republiks finanspolitiske ramme er blandt de svageste i Unionen. Regeringen vedtog en reformpakke om de væsentligste mangler på dette område i februar 2015, men den afventer stadig parlamentets ratificering. Pakken tager sigte på at gennemføre Rådets direktiv 2011/85/EU (4) i den nationale lovgivning. Den foreslåede reform tager sigte på at styrke udgiftsgrænserne og knytte dem direkte til den mellemsigtede budgetmålsætning. I henhold til reformen vil regeringen blive forpligtet til at vedtage et budget, der sikrer de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, og der vil blive nedsat et uafhængigt finansråd til at overvåge de offentlige finanser og øge gennemsigtigheden.

               (8)

               Investeringerne i Den Tjekkiske Republik er fortsat under gennemsnittet i EU per capita og er stærkt koncentreret i hovedstadsområdet. De administrative og reguleringsmæssige hindringer påvirker fortsat erhvervslivets effektivitet og udgør en hindring for investeringer. Der er specifikke flaskehalse for så vidt angår gennemførelsen af energi- og transportinfrastrukturprojekter. Endvidere var udnyttelsen af EU-midler i programmeringsperioden 2007-2013 langsom, hvilket væsentligst skyldes komplekse procedurer, mangler i forvaltnings- og kontrolsystemerne, ineffektive udbudsprocedurer og den svage administrative kapacitet i de organer, der er involveret i projektgennemførelsen. For så vidt angår transportinfrastruktur omfatter administrative hindringer for investeringer langvarige procedurer for udstedelse af tilladelser til arealudnyttelse og forsinkelser som følge af klageprocedurer i monopoltilsynet. For så vidt angår energieffektivitet har de offentlige programmer til at nedbringe energiintensiteten været opsplittede og omkostningsineffektive. Der er tegn på, at energibesparelserne ikke øges i takt med den nationale energieffektivitetsplan. For så vidt angår tjenesteydelser er der visse eksempler på reguleringsmæssige restriktioner. Det gælder navnlig for visse liberale erhverv, hvor hindringerne for adgang til eller udøvelse af erhvervet forekommer at være større end gennemsnittet i EU. Den ringe brug af offentlige onlinetjenester af kvalitet hæmmer også erhvervslivet og afspejler mangler på udbudssiden. E-forvaltningstjenester drager ikke fuld nytte af teknologiske muligheder for at forbedre brugererfaringen, og deres kompleksitetsniveau er blandt de laveste i Unionen. De foreliggende oplysninger peger på en forholdsvis høj forekomst af skatteunddragelse i Den Tjekkiske Republik. At tackle dette problem, navnlig på momsområdet, står højt på den politiske dagsorden. På den anden side er der ikke planlagt foranstaltninger til at nedbringe de forholdsvis høje omkostninger, der er forbundet med skatteindbetalinger, eller forenkle skattesystemet. Skattemyndighederne anvender kun i ringe grad forhåndsudfyldte formularer. Skatteyderne gør begrænset brug af onlineselvangivelse, selv om der er gjort visse fremskridt på momsområdet. Endvidere er omkostningerne til skatteopkrævning forholdsvis høje i henhold til de seneste internationale rapporter. Arbejdsgivernes høje sociale bidrag medvirker til et generelt højt skattetryk på arbejde, og spredningen til andre områder, som f.eks. ejendomsskat, er begrænset.

               (9)

               En række indikatorer peger på betydelige svagheder i den offentlige administration. Der er gjort visse fremskridt med at tilpasse de lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger i handlingsplanen for bekæmpelse af korruption fra 2015. Kontraktregisterloven blev vedtaget af parlamentet i november 2015. En rettidig gennemførelse og yderligere udvikling vil forbedre gennemsigtigheden og omkostningseffektiviteten for offentlige udbud. Noget af den vigtigste lovgivning om korruptionsbekæmpelse, f.eks. en ændring af loven om interessekonflikter og en ny lov om finansiering af politiske partier, er imidlertid stadig ikke gennemført. Flere vedtagne foranstaltninger er vanskelige at håndhæve og har begrænset virkning, og en række planlagte foranstaltninger bliver igen og igen overført til den næste handlingsplan. På trods af visse bestræbelser på at afhjælpe manglerne i det tjekkiske system for offentlige udbud skal der fortsat gøres fremskridt for så vidt angår konkurrence og dermed omkostningseffektivitet. Det skyldes bl.a. manglende uddannelse af de ansatte i udbudssektoren og en utilstrækkelig vægt på kvalitetskriterier i forbindelse med tildeling af kontrakter. Den offentlige sektor er stærkt afhængig af fravigelser af udbudsreglerne og har begrænsede muligheder for at tiltrække tilbudsgivere, og samlede udbud anvendes sjældent. Ikke desto mindre forventes implementeringen af de nyligt gennemførte offentlige udbudsdirektiver om moderniserede offentlige udbudsprocedurer at give mulighed for at indføre en strategisk og evidensbaseret tilgang til politikken for offentlige udbud for så vidt angår professionalisme, samling af offentlige indkøb og øget fokus på kvalitetskriterier og integritet hos deltagerne i udbudsprocedurer.

               (10)

               Der har været en mærkbar stigning i F&U-investeringerne i de seneste år, men resultatet er ringe, og der er betænkeligheder vedrørende F&U-infrastrukturens bæredygtighed. Det tjekkiske forskningssystem er i øjeblikket ved at gennemføre længe udskudte, men helt afgørende forvaltningsreformer, navnlig vedrørende evaluering og finansiering. Den eksisterende finansieringsmekanisme er opsplittet med en utilstrækkelig koordinering mellem relevante organer og en uklar fordeling af ansvar og prioriteter. Der er ved at blive udviklet en samlet evalueringsramme for F&U med forbindelser til finansiering, men der sker kun langsomme fremskridt. Der er gjort en begrænset indsats for at øge forbindelsen mellem den akademiske verden og erhvervslivet. Denne forbindelse svækkes af en evalueringsramme for offentlige forskningsinstitutioner, som ikke tager højde for, i hvilket omfang der samarbejdes med erhvervslivet.

               (11)

               Reformen af de videregående uddannelser blev vedtaget af parlamentet i januar 2016. Det er fortsat en udfordring at gøre lærererhvervet attraktivt, og den forholdsvis lave løn er en af årsagerne dertil samtidig med, at der er en aldrende lærerstand. Der er ved at blive udviklet et nyt karriereforløb for lærere og pædagogisk personale for at gøre erhvervet mere attraktivt, men gennemførelsen er blevet udskudt. De uddannelsesmæssige resultater er generelt gode, men stærkt influeret af de studerendes socioøkonomiske baggrund. De ringe uddannelsesmæssige resultater for dårligt stillede grupper, navnlig romabefolkningen, giver klart anledning til bekymring. Det anslås, at der er et betydeligt skolefrafald blandt romabørn. Mange romabørn modtager uddannelse uden for det almene skolesystem og opnår som følge heraf et lavere uddannelsesniveau end børn i den øvrige befolkning. Uddannelsesmulighederne for lærere for at hjælpe dem med at takle denne udfordring er underudviklede, idet kun en lav andel af lærerne deltager i efteruddannelsesaktiviteter vedrørende undervisning af blandede grupper og inklusiv undervisning. Der er truffet et betydeligt antal lovgivningsmæssige og administrative foranstaltninger for så vidt angår inklusiv uddannelse, og de begynder at blive gennemført. De forventes at bidrage til at nedbringe forskellen i uddannelsesniveau og uddannelsesresultater mellem romabørn og ikke-romabørn. I marts 2016 vedtog parlamentet ændringer til uddannelsesloven, der udvider den obligatoriske skolegang til at omfatte det sidste år af førskoleundervisningen og sikrer, at mindre børn garanteres en plads i en børnehave. Ikke desto mindre udgør ulighederne i uddannelsessystemet en hindring for at forbedre kvaliteten af menneskelige kapital og forringer ligeledes resultaterne på arbejdsmarkedet senere i livet.

               (12)

               Arbejdsmarkedssituationen i Den Tjekkiske Republik er blevet forbedret, men yderligere stigninger i beskæftigelsesfrekvensen forudsætter, at underrepræsenterede grupper i højere grad deltager. Det gælder kvinder med små børn, lavtuddannede arbejdstagere og medlemmer af romabefolkningen. Den offentlige arbejdsformidlings opsøgende aktiviteter sammen med hensigtsmæssige og målrettede aktive arbejdsmarkedspolitikker og individualiserede tjenester vil bidrage til at øge udsatte gruppers deltagelse. Arbejdsmarkedsdeltagelsen for kvinder med små børn hindres af en vedvarende mangel på økonomisk overkommelige børnepasningsmuligheder af kvalitet, navnlig for så vidt angår børn op til tre år, og af den begrænsede anvendelse af fleksible arbejdsforhold. Der er i de seneste år truffet visse foranstaltninger for at takle denne mangel, men der bør gøres en mere afgørende indsats.

               (13)

               Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Den Tjekkiske Republiks økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2016. Den har også vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram samt opfølgningen på de henstillinger, der er blevet rettet til Den Tjekkiske Republik i de foregående år. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Den Tjekkiske Republik, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke EU's samlede økonomiske styring, ved at der på EU-plan ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1-3 nedenfor.

               (14)

               Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået konvergensprogrammet og er af den opfattelse (5), at Den Tjekkiske Republik forventes at være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten,

         HENSTILLER, at Den Tjekkiske Republik i 2016 og 2017 iværksætter tiltag med henblik på at:

               1.

               Træffe foranstaltninger, der sikrer de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i lyset af de kommende risici på sundhedsområdet. Vedtage lovgivning til at styrke den finanspolitiske ramme.

               2.

               Nedbringe de lovgivningsmæssige og administrative hindringer for investeringer, navnlig på transport- og energiområdet, og øge adgangen til e-forvaltningstjenester. Vedtage de udestående reformer til bekæmpelse af korruption og forbedre praksis for offentlige udbud.

               3.

               Styrke forvaltningen i F&U-systemet og fremme forbindelserne mellem den akademiske verden og erhvervslivet. Gøre lærererhvervet mere attraktivt og træffe foranstaltninger, der kan styrke inklusionen af dårligt stillede børn, herunder romaer, i det almene skolesystem og førskolesystemet. Fjerne hindringer for en øget arbejdsmarkedsdeltagelse af underrepræsenterede grupper, navnlig kvinder.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2016.

            På Rådets vegne

         P. KAŽIMÍR

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Rådets direktiv 2011/85/EU af 8. november 2011 om krav til medlemsstaternes budgetmæssige rammer (EUT L 306 af 23.11.2011, s. 41).

      (5)  I medfør af artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.


title: Den Europæiske Centralbanks henstilling af 30. juli 2004 til Rådet for Den Europæiske Union om de eksterne revisorer for Banca d'Italia (ECB/2004/17)

text:
               10.8.2004

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 202/1

      DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS HENSTILLING

   af 30. juli 2004
   til Rådet for Den Europæiske Union om de eksterne revisorer for Banca d'Italia
   (ECB/2004/17)
   (2004/C 202/01)
   STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK —
   som henviser til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 27.1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for Eurosystemets nationale centralbanker revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af Styrelsesrådet for ECB og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union.

               (2)

               Mandatet for de nuværende eksterne revisorer for Banca d'Italia er udløbet og vil ikke blive fornyet. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra og med regnskabsåret 2004.

               (3)

               Banca d'Italia har valgt nye eksterne revisorer i overensstemmelse med sine regler for offentligt udbud, og de pågældende opfylder efter ECB's opfattelse de nødvendige krav.

               (4)

               Mandatet for de nye eksterne revisorer skal gælde i tre år, med mulighed for forlængelse —

         INDSTILLER FØLGENDE:
   PricewaterhouseCoopers SpA indstilles som eksterne revisorer for Banca d'Italia fra og med regnskabsåret 2004 for en treårsperiode, som kan forlænges.

      Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 30. juli 2004.

         Jean-Claude TRICHET

            Formand for ECB


Avis juridique important

|

31983H0250

83/250/EØF: Rådets henstilling af 24. maj 1983 til medlemsstaterne om fremme af investeringer i anvendelsen af fast brændsel i industrien

EF-Tidende nr. L 140 af 31/05/1983 s. 0025 - 0025 den spanske specialudgave: Kapitel 12 bind 4 s. 0096  den portugisiske specialudgave: Kapitel 12 bind 4 s. 0096

*****  RAADETS  HENSTILLING  af 24. maj 1983  til medlemsstaterne om fremme af investeringer i anvendelsen af fast braendsel i industrien  (83/250/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER -  som henviser til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, saerlig artikel 235,  som henviser til forslag fra Kommissionen (1),  som henviser til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),  som henviser til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg (3),  som henviser til meddelelse fra Kommissionen om kuls betydning i Faellesskabets energistrategi, og  som tager foelgende i betragtning:  Faellesskabets store afhaengighed af importen af olie og de forsynings- og prismaessige usikkerhedsmamenter, der er forbundet hermed, er en belastning for Faellesskabets oekonomi;  et blot moderat konjunkturopsving i industrilandene kunne i forbindelse med en oeget efterspoergsel efter olie i den oevrige verden skaerpe denne belastning yderligere;  den politik, der tager sigte paa at erstatte olie med andre energiformer, boer derfor lette den paakraevede strukturtilpasningsproces; dette kan kun gennemfoeres, hvis der foeres en politik for rationel energianvendelse, hvori indgaar en oeget anvendelse af alternative energikilder, herunder navnlig fast braendsel;  det er oenskeligt, at der anvendes fast braendsel saavel i nye anlaeg som i eksisterende anlaeg;  bortset fra jern- og staalindustrien samt energisektoren, hvor substitutionsprocessen er indledt takket vaere de trufne foranstaltninger, har industrisektoren behov for varme baade til industriprocesser og til opvarmning, og den byder derfor paa saerlig store muligheder for at erstatte olie med fast braendsel;  trods den nuvaerende prismaessige fordel ved at anvende fast braendsel frem for braendselsolie har substitutionsprocessen haft en langsom start; dette skyldes navnlig foelgende faktorer:  - hoeje investerings- og kapitalomkostninger;  - talrige andre investeringshindringer, herunder miljoebeskyttelseskrav, placeringsproblemer, tidskraevende godkendelsesprocedurer, usikre oekonomiske fremtidsudsigter, navnlig hvad angaar det fremtidige forhold mellem priserne paa fast braendsel og olie;  - manglende erfaring i anvendelse af fast braendsel;  - mangler i den infrastruktur, der skal sikre forbrugernes forsyning med fast braendsel;  - usikkerhed med hensyn til den fremtidige udvikling inden for forbraendingsteknikken for fast braendsel;  anvendelsen af fast braendsel, herunder transport og behandling af affald, boer ske under hensyn til miljoeet;  medlemsstaterne boer koordineret traeffe en raekke indbyrdes sammenhaengende foranstaltninger til fremme af investeringer med henblik paa overvindelse af disse vanskeligheder og hindringer -  HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:  1. at de traeffer alle miljoevenlige foranstaltninger, de mener kan tilskynde virksomheder inden for alle industrigrene - bortset fra jern- og staalindustrien samt energisektoren - til at omstille de bestaaende forbraendingsanlaeg fra fyring med olie til fyring med fast braendsel samt til at bygge nye forbraendningsanlaeg, hvori der anvendes fast braendsel;  2. at de ved udgangen af hvert aar underretter Kommissionen om de foranstaltninger, de har truffet inden for rammerne af denne henstilling, saaledes at Kommissionen i en passende form kan aflaegge en aarlig rapport til Raadet.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 24. maj 1983.  Paa Raadets vegne  H.-W. LAUTENSCHLAGER  Formand  (1) EFT nr. C 105 af 26. 4. 1982, s. 1.  (2) EFT nr. C 149 af 14. 6. 1982, s. 134.  (3) EFT nr. C 205 af 9. 8. 1982, s. 3.


Avis juridique important

|

31970H0120

70/120/EØF: Kommissionens henstilling af 22. december 1969 til Den Franske Republik om tilpasning af det særlige handelsmonopol for tændstikker (Kun den franske udgave er autentisk)

EF-Tidende nr. L 031 af 09/02/1970 s. 0004 - 0006 den danske specialudgave: serie II bind VI s. 0013  den engelske specialudgave: serie II bind VI s. 0013

++++  KOMMISSIONENS HENSTILLING  af 22 . december 1969  til Den franske Republik om tilpasning af det statslige handelsmonopol for taendstikker   ( Teksten paa fransk er den eneste autentiske )   ( 70/120/EOEF )  I  1 . Ved skrivelse af 14 . februar 1959 meddelte den franske regering Kommissionen for Det europaeiske Faellesskab , at taendstikker i Frankrig er genstand for et statsligt handelsmonopol i den forstand , hvori udtrykket bruges i EOEF-traktatens artikel 37 .  I henhold til denne bestemmelse har medlemsstaterne pligt til gradvis at tilpasse de statslig handelsmonopoler , saaledes at enhver form for forskelsbehandling mellem medlemsstaternes statsborgere med hensyn til forsynings - og afsaetningsvilkaar er udelukket fra overgangsperiodens udloeb .  2 . Taendstikmonopolet blev ved lov af 2 . august 1872 , som forbeholdt staten koeb , fremstilling og salg af taendstikker . Statens direkte udnyttelse heraf blev vedtaget ved anordning af 30 . december 1889 . Regeringslov af 21 . september 1935 overlod dernaest til Caisse autonome d'amortissement at udnytte dette monopol . Siden regeringslov af 7 . januar 1959 udoeves monopolet direkte af Service d'exploitation industrielle des tabacs et allumettes ( det franske tobaks - og taendstiksmonopol )  ( SEITA ) , som forbeholdes eneretten til fabrikation og import .  Med hensyn til importen har SEITA ret til at udstede tilladelser til private .  Med hensyn til salget foretages dette af tobakshandlerne samt af alle de handlende , som fresaetter anmodning herom og som forsynes af de af SEITA godkendte grossister .  Detailsalgspriserne og de rabatter , der indroemmes ved salg af taendstikker , fastsaettes ved finansministerens anordning .  3 . I adskillige aar er behovet paa det franske marked udelukkende blevet daekket af den indenlandske produktion . Der er ikke foretaget nogen import af SEITA , der heller ikke har gjort brug af den ret , det har til at udstede saerlige importtilladelser til private .  Kommissionen var af den opfattelse , at denne situation gav anledning til forskelsbehandling med hesyn til markedsvilkaarene til skade for leverandoererne i andre medlemsstater og havde den 11 . april 1962 under henvisning til artikel 37 , stk . 6 , henstillet til Den franske Republik :   - at muliggoere import og afsaetning af de taendstikker , der kommer fra de oevrige medlemsstater , ved at sikre leverandoererne i disse stater adgang til at forsyne SEITA's distributionsnet eller paa andre maader , der er egnede til dette formaal , inden for graenserne af en maengde , som for aaret 1962 er lig med 5 % af den indenlandske produktion i 1960 , aarligt at forhoeje denne maengde med mindst 15 % ;   - at fastsaette salgspriserne til forbrugerne , saaledes at der , bortset fra tolden , anvendes en lige stor margin mellem afstaaelsesprisen og salgsprisen paa de varer , der indfoeres fra de andre medlemsstater og paa de indenlandske varer med en og samme afstaaelsespris ;   - at anerkende reklame til fordel for de taendstikker , der kommer fra de andre medlemsstater , paa samme vilkaar som dem , der gaelder for de indenlandske produkter .  Der er ikke af den franske regering truffet foranstaltninger for rette sig efter denne henstilling . Ved skrivelse af 12 . marts 1963 havde den franske regering erklaeret sig rede til at aabne muligheder for import i overensstemmelse med henstillingen , paa den betingelse at en foreloebig gradvis aftagende beskyttelse tidsmaessig fordeler de uundgaaelige foelger af den forskel mellem franske og udenlandske priser , som saerlig skyldes de store loen - og sociale byrder , som ville paahvile produktionsomkostningerne paa taendstikker fra SEITA samt paa den betingelse , at der foretages en undersoegelse af markedssituationen for taendstikker i de seks medlemsstater for at godtgoere , om ikke tilpasningen af statsmonopolerne ville indebaere risiko for at skabe en privat dominerende stilling paa hele det faelles marked .  4 . Kommissionen er sig eksistensen af de af den franske regering rejste problemer bevidst . Men den understreger , at overgangsperioden netop havde til formaal at goere det muligt for medlemsstaterne at gennemfoere de noedvendige tilpasninger med henblik paa et virkeligt faellesmarkeds funktion . Det er af denne grund , at beskyttelsesforanstaltningerne som f . eks . de , der er hjemlet i artikel 226 , fra overgangsperiodens udloeb ikke laengere kan anvendes . Dog er Kommissionen naturligvis villig til paa begaering af den franske regering at undersoege muligheden for at vedtage visse forholdsregler , der er begraenset i tid og gradvis aftagende , og som kunne traeffes navnlig paa grundlag af artiklerne 92 og 93 , for at lette rationaliseringen eller omstillingen af den paagaeldende sektor . Endvidere understreger Kommissionen , at den i det omfang , der kunne opstaa et problem for Frankrig som foelge af , at der ikke i forbundsrepublikken Tyskland er sket nogen tilpasning af det dér eksisterende taendstikmonopol  ( hvilket foelger af anvendelsen af artikel 37 , stk . 5 , hvorefter medlemsstaternes forpligtelser kun gaelder i det omfang , de er forenelige med bestaaende internationale aftaler ) , ville vaere rede til at drofte dette problem med de franske myndigheder . Den minder i denne forbindelse om , at den i medfoer af artikel 37 , stk . 3 , 2 . afsnit - saafremt en vare kun er underkastet et statsligt handelsmonopol i én eller flere af medlemsstaterne - kan bemyndige de andre medlemsstater til , saa laenge den i stk . 1 naevnte tilpasning ikke har fundet sted , at anvende beskyttelseforanstaltninger paa de vilkaar og i den naermere udformning som den fastsaetter .  Gennemfoerelsen af den i artikel 37 anfoerte tilpasningspligt kan formentlig ikke goeres betinget af loesningen af de ovenfor omtalte problemer . Da overgangsperioden naermer sig sin afslutning , er der nugrund til at vedtage de forholdsregler , der goer det muligt at udelukke enhver forskelsbehandling mellem medlemsstaternes statsborgere med hensyn til forsynings - og afsaetningsvilkaar .  Formaalet med artikel 37 , som i afsnittet om frie varebevaegelser i kapitlet om ophaevelse af de kvantitative restriktioner mellem medlemsstaterne , er , fra overgangsperiodens udloeb og vedroerende de varer , der er underkastet et statsligt handelsmonopol ( eller et tilsvarende monopol ) , at opnaa det samme resultat , som for de oevrige varers vedkommende opnaas ved anvendelse af artikel 30 til 34 , det vil sige frie varebevaegelser .  Dog er der blevet fastsat en anden fremgangsmaade for at naa dette resultat i de sektorer , der omfattes af statslige handelsmonopoler . Den gradvise tilpasning af dem er blevet bestemt for paa den ene side at tage hensyn til , at de produkter , der er underkastet monopol , for de paagaeldende medlemsstater voldte saerlige problemer , og for paa den anden side at undgaa , at ophaevelsen af de kvantitative restriktioner og af foranstaltninger med tilsvarende virkning inden for disse sektorer skulle forblive uden praktiske foelger . Det maatte nemlig frygtes , at liberaliseringen af samhandelen med hensyn til de produkter , der er underkastet monopol , ikke kan gennemfoeres , hvis monopolvirksomhederne i kraft af deres eneret til at importere , eksportere og afsaette visse produkter , frit kunne bestemme i hvilket omfang og paa hvilke vilkaar de produkter , der kommer fra de andre medlemsstater , kan indfoeres paa det indenlandske marked ( eller omvendt i hvilket omfang de indenlandske varer kan udfoeres til de oevrige medlemsstater ) .  Det er af denne grund , at det i artikel 37 bestemmes , at fra overgangsperiodens udloeb er " enhver forskelsbehandling mellem medlemsstaternes statsborgere med hensyn til forsynings - og afsaetningvilkaar udelukket " .  Det maa understreges , at artikel 37 ikke noejes med at foreskrive afvikling af den forskelsbehandling , som foelger direkte af de bestemmelser , der finder anvendelse paa de varer , som er underkastet monopol ; dette maal kunne , i mangel af en artikel om de statslige monopoler , naas ved andre bestemmelser i traktaten , saerlig ved dem , som forbyder afgifter med tilsvarende virkning som toldafgifter og foranstaltninger med tilsvarende virkning som kvantitative restriktioner . Hvad angaar de saerlige kendetegn ved de statslige monopoler og ved restriktioner , de kan give anledning til , foelger det af det ovenfor sagte , at formaalet med " tilpasningen " - det vil sige at sikre " udelukkelsen af enhver forskelsbehandling " - er at udelukke , at der fra overgangsperiodens udloeb stadig kan opstaa forskelsbehandling , som skyldes visse saerlige befoejelser , som monopolvirksomhederne har med hensyn til import og afsaetning paa deres marked eller eksport af visse varer .  Da det er disse maal , der fastsaettes i artikel 37 , paahviler det Frankrig at tilpasse monopolet for taendstikker foer overgangsperiodens udloeb , saaledes at de kan naas . Endvidere paahviler det Kommissionen foruden dens almindelige pligt til at overvaage anvendelsen af traktaten , en pligt til i overensstemmelse med artikel 37 , stk . 6 , at udfaerdige henstillinger vedroerende den naermere udformning af den i denne artikel omhandlede tilpasning .  5 . Som det er blevet fremstillet ovenfor under 3 . , er det en forskelsbehandling til skade for leverandoererne i de andre medlemsstater at forbeholde det franske marked for den indenlandske produktion . Det maa i denne forbindelse understreges , at indfoerselen paa det franske marked af en givet maengde taendstikker , der kommer fra de andre medlemsstater , og den gradvis foroegelse af denne maengde ikke ville vaere tilstraekkelige til at opnaa formaalet i artikel 37 , saa laenge SEITA , der er eneberettiget til at indfoere taendstikker , frit kan bestemme i hvilket omfang og for hvilke kvaliteter behovet paa det franske marked kan daekkes af leverandoerer fra de andre medlemsstater .  Af disse grunde forekommer det Kommissionen , at den bedste loesning til at naa det af artikel 37 fastsatte maal - fordi loesningen er effektiv oejeblikkelig - bestaar i at afvikle den eneret , som SEITA har til at indfoere taendstikker , for saa vidt denne ret vedroerer handelen mellem medlemsstaterne .  6 . I med foer af artikel 90 , stk . 2 , er virksomheder , som har karakter af et fiskalt monopol , underkastet traktatens bestemmelser i det omfang , anvendelsen af disse bestemmelser ikke hindrer opfyldelsen af de saerlige opgaver , som er betroet dem . Det kraeves desuden , at udviklingen af samhandelen ikke paavirkes i et saadant omfang , at det strider mod Faellesskabets interesse .  Taendstikker i Frankrig er underkastet en saerlig afgift , som opkraeves af skattedirektoratet ifoelge de regler , der gaelder for indirekte skatter . Ganske vist udoever SEITA en fiskal funktion paa grund af en forlods opkraevning af et fast beloeb af salgsprisen paa taendstikker og paa grund af den yderligere indbetaling af saldoen af nettoprovenuet fra den forvaltning , som den har pligt til at udfoere . Men der er ikke nogen noedvendig og direkte forbindelse mellem skatteansaettelsen og SEITA's eneret til at indfoere taendstikker . Derfor er Kommissionen af den opfattelse , at anvendelsen af ovennaevnte forholdsregler vedroerende liberaliseringen af importen og afsaetningen af taendstikker formentlig ikke kan forhindre opkraevningen af skatteindtaegter .  II  Af disse grunde henstiller Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber til Den franske Republik , at den i overensstemmelse med EOEF-traktatens artikel 37 traeffer foelgende foranstaltninger :  1 . Uden nogen begraensning muliggoer enhver indfoersel af taendstikker , der kommer fra de oevrige medlemsstater . Med dette formaal for oeje skal enhver formalitet , der er noedvendig med henblik paa indfoerselen af disse varer paa det franske marked , kunne foretages direkte af koeberne eller af de af dem udpegede personer uden om SEITA , saaledes at de straks kan raade derover .  2 . Goer det muligt , at der frit kan foretages alle de handlinger , der er noedvedige med henblik paa afsaetning af de taendstikker , der kommer fra de andre medlemsstater , paa det franske marked . Til dette formaal saerlig :   - goer det muligt for leverandoererne i de andre medlemsstater at oprette deres eget engroshandelsnet i Frankrig og dér at foere lagre ;   - goer det muligt , at priserne paa de varer , der kommer fra de andre medlemsstater , kan aftales frit mellem saelgere og koebere i de forskellige afsaetningsled ;   - goer det muligt for leverandoererne i de andre medlemsstater frit at goere reklame for deres varer .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 22 . december 1969 .  Paa Kommissionens vegne  Jean REY  Formand