Avis juridique important

|

31980H0823

80/823/EØF: Kommissionens henstilling af 29. juli 1980 om rationel udnyttelse af energi i industrivirksomheder

EF-Tidende nr. L 239 af 12/09/1980 s. 0026 - 0037 den græske specialudgave: Kapitel 12 bind 2 s. 0056  den spanske specialudgave: Kapitel 12 bind 4 s. 0008  den portugisiske specialudgave: Kapitel 12 bind 4 s. 0008

++++  KOMMISSIONENS HENSTILLING  af 29 . juli 1980  om rationel udnyttelse af energi i industrivirksomheder   ( 80/823/EOEF )  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ,  ud fra foelgende betragtninger :  Ved resolution af 17 . december 1974 fastlagde Raadet et handlingsprogram for Faellesskabet vedroerende rationel udnyttelse af energi ( 1 ) , og Kommissionen opstillede i meddelelser til Raadet af 24 . februar 1977 ( 2 ) og af 15 . juni 1979 ( 3 ) foelgende handlingsprogrammer for Faellesskabet paa omraadet ;  Det europaeiske Raad bekraeftede den 12 . og 13 . marts 1979 maalene for rationel udnyttelse af energi for 1985 og udvidede raekkevidden heraf ;  Raadets resolution af 9 . juni 1980 ( 4 ) om nye retningslinjer for Faellesskabets indsats paa energibesparelsesomraadet opfordrer medlemsstaterne til at traeffe energibesparende foranstaltninger i alle sektorer , herunder industrien ;  det paagaeldende program omfatter i vid udstraekning industrisektoren , som kan bidrage vaesentligt til en bedre energiudnyttelse , samtidig med at de oekonomiske maal fastholdes ;  rationel udnyttelse af energi i industrisektoren stoeder ofte paa forhindringer , der vanskeligt kan klares uden hjaelp udefra , uden hensigtsmaessig anvendelse af mulighederne for udveksling af oplysning og uden udbredelse af den viden , der bl.a . findes paa faellesskabsplan ;  disse vanskeligheder findes isaer hos mindre virksomheder eller hos virksomheder , hvor energien er en marginal faktor i produktionsomkostningerne , men for hvilke det samlede energiforbrug repraesenterer en betydelig del af industriens samlede energiforbrug ;   - for at naa de maal , der er sat for energibesparelser paa faellesskabsplan , er det noedvendigt at finde frem til de mulige besparelser i smaa og mellemstore virksomheder gennem offentlige foranstaltninger og eventuelt paa privat initiativ ;   - antallet og den geografiske fordeling af smaa og mellemstore virksomheder samt deres relative isolation i forhold til centre for forskning , oplysning , raadgivning eller bistand berettiger , at der ivaerksaettes egnede foranstaltninger i de virksomheder , der anmoder herom , at analysere deres energiforbrug ;   - en af de mest velegnede foranstaltninger er et system med busser udstyret med specialuddannet besaetning og maaleinstrumenter samt datamater  ( energibus ) ;   - anvendelse af et saadant system goer det foerst og fremmest muligt noejagtigt at fastlaegge en betydelig del af de gennemfoerlige besparelser , og ved at samle disse data centralt faar de ansvarlige for energiproblemer mulighed for at laegge en kurs for deres politik med henblik paa rationel udnyttelse af energi ;   - optimal ivaerksaettelse af dette system ville vaere at integrere det paa faellesskabsplan i en informations - og vurderingstjeneste for navnlig medlemsstaterne imellem at sikre udbredelse af oplysninger og frugtbar udveksling af energidata , mens annonymiteten sikres ;   - stoette til fordel for rationel udnyttelse af energi i den allerede eksisterende industri i visse medlemsstater ville , navnlig ved hjaelp af raadgivere , have fordel af indfoerelsen af dette system ;   - det kan betroes Det faelles Forskningscenter at samle og vurdere dataene paa faellesskabsplan ;   - ved ivaerksaettelse af dette system paa faellesskabsplan kan man udnytte tilbuddet om samarbejde fra den canadiske regering , som er villig til at stille sin egen erfaring paa omraadet til raadighed for Faellesskabet i forbindelse med rammeaftalen om handelsmaessigt og oekonomisk samarbejde mellem De europaeiske Faellesskaber og Canada ;   - de nationale ordninger boer afpasses efter visse faelles specifikationer , hvorved der bl.a . sikres mulighed for anvendelse af det programmel , der foreligger i det canadiske energibus-program ;   - medlemsstaterne og industrien har vist betydelig interesse for dette initiativ ;   - der boer til gennemfoerelse af maalene for dette faellesskabsprogram indgaas en aftale mellem Kommissionen og de beroerte parter med angivelse af disses respektive forpligtelser i forbindelse med deltagelse i programmet ; deltagelse boer forbeholdes organer , der ikke arbejder med gevinst for oeje , og fysiske eller juridiske personer , hvis formaal med deltagelse i denne aktion kun bestaar i at fremme rationel energiudnyttelse , og saaledes ikke salg af varer eller ydelser , der kan vaere til hinder for en objektiv raadgivningsvirksomhed -  TIL MEDLEMSSTATERNE :  1 . at de inden for rammerne af deres programmer vedroerende rationel energiudnyttelse fremmer oprettelse af serviceorganer for raadgivning og teknisk assistance - navnlig for smaa og mellemstore virksomheder - paa grundlag af det i bilag I beskrevne energibus-princip ;  2 . At de arbejder henimod loesninger , der kan integreres i et faellesskabssystem for information og vurdering , der oprettes i Det faelles Forskningscenters afdeling i Ispra ( 5 ) , og at de for at fremme denne integration opfordrer de beroerte parter til at anvende de i bilag II beskrevne faelles specifikationer ;  3 . at de opfordrer de beroerte parter til at henvende sig til Kommissionen ( 6 ) , med henblik paa indgaaelse af en aftale som beskrevet i bilag III .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 29 . juli 1980 .  Paa Kommissionens vegne  Etienne DAVIGNON  Medlem af Kommissionen  ( 1 ) EFT nr . C 153 af 9 . 7 . 1975 , s . 5 .  ( 2 ) KOM(77 ) 39 endelig udg .  ( 3 ) KOM(79 ) 312 endelig udg . og KOM(79 ) 313 endelig udg .  ( 4 ) EFT nr . C 149 af 18 . 6 . 1980 , s . 3 .  ( 5 ) European Data System for Energy Savings , Det faelles Forskningscenter - Ispraanlaeg , I-21020 ISPRA ,  ( Varese ) .  ( 6 ) Generaldirektoratet for det interne marked og industrien , Rue de la Loi 200 , B-1049 Bruxelles .  BILAG I  FAELLESSKABETS ENERGIBUSPROGRAM  PROGRAM FOR TEKNISK RAADGIVNING OG STOETTE VEDROERENDE RATIONEL ENERGIANVENDELSE  1 . Indledning  Dette program sigter mod at intensivere den raadgivende og tekniske bistand , der er til raadighed i Det europaeiske Faellesskab vedroerende rationel energianvendelse .  Programmet har til hensigt hovedsagelig at hjaelpe smaa og mellemstore industrivirksomheder med at spare energi . Til forskel fra stoerre virksomheder har de smaa og mellemstore ofte hverken tilstraekkelig kendskab eller tekniske ressourcer til at fastlaegge hverken de potentielle energibesparelser i deres fabrikker og vaerksteder eller derudover at fastlaegge passende energibesparelsesforanstaltninger .  Systemet med en " energibus " har vist sig velegnet til denne slags bistand og det canadiske ministerium for energi , minedrift og ressourcer ( EMR ) har som en del af sit " National Energy Bus Program " koert et saadant mobilt system siden 1977 med stor succes .  Derfor er faellesskabsprogrammet blevet baseret paa princippet i " energibussystemet " , som omfatter en raekke koeretoejer og en organisation , der er ansvarlig for deres drift .  Hovedtraekket i EF-programmet er , at der i medlemsstaterne oprettes et " nationalt energibussystem " af deltagerne i dette program , og at der udveksles viden og erfaring , opnaaet ved disse systemer .  For at lette denne udveksling oprettes der en faelles informations - og vurderingsjeneste ( nedenfor benaevnt " centraltjenesten " ) ved Det faelles Forskningscenter i Ispra ( FFC-Ispra ) .  2 . Energibussen  Energibussen efter den canadiske model er udstyret saaledes , at den kan undersoege energieffektiviteten i virksomheden paa stedet og give praktisk raadgivning vedroerende rationel anvendelse af energi . Bussen er udstyret med en datamat , maaleinstrumenter og skaerne og bemandet med en ingenioer og en teknikker . Under det raadgivende besoeg , som gennemsnitlig varer en dag , analyseres virksomhedens energianvendelsesmoenster ved hjaelp af datamaten , og de potentielle energibesparelser fastlaegges .  Raadgivningen omfatter foelgende :   - datamat-beregnede energiregnskaber , med anvendelse af energidata , som klienten paa forhaand har fremskaffet , suppleret af data opnaaet paa stedet af buspersonalet ;   - forelaeggelse af resultaterne af energiregnskabet for anlaeggets ledelse via skaerme og hardcopy-udskrifter ;   - demonstration af mulighederne for rationel energianvendelse ved hjaelp af modeller og audiovisuelle teknikker ;   - droeftelse med anlaeggets ledelse af arten og omfanget af mulige energibesparelser og foreloebige raad vedroerende foranstaltninger , der kan traeffes af klienten ;   - rapport om resultaterne af det raadgivende besoeg , som derefter sendes til klienten .  De energispareforanstaltninger , der anbefales klienten , er normalt enkle tekniske loesninger , som straks kan saettes i gang , og som ikke kraever nogen eller blot ganske faa udgifter .  For saa vidt angaar mere komplicerede tekniske problemer , anbefales det klienten at tage kontakt med et kompetent konsulentfirma . Derfor kan energibussen ikke paa nogen maade anses som en konkurrent til private konsulentfirmaer , tvaertimod baner den vejen for arbejde til dem .  3 . Samarbejdet mellem EF og Canada  Ved udviklingen af energibussystemet i Faellesskabet vil der blive draget nytte af Canada's erfaringer .  Der blev den 17 . december 1979 undertegnet et aftalememorandum med hensyn til samarbejdet mellem De europaeiske Faellesskaber og Canada vedroerende energibussystemet . Hovedformaalet med dette samarbejde er en oeget tovejs stroem af oplysninger og data , der opnaas gennem energibusprogrammerne , mellem Det europaeiske Faellesskab og Canada .  Paa grundlag af dette aftalememorandum vil Canada blandt andet stoette EF-energibusprogrammet paa foelgende maade :   - stille know-how vedroerende energibussen til raadighed , herunder datamatprogrammel ;   - oplaere de foerste europaeiske energibushold ;   - sende en fuldt udstyret energibus til Europa i to maaneder til at aflaegge demonstrationsbesoeg i alle interesserede medlemsstater .  4 . Det nationale energibussystem  I medlemsstaterne opretter deltagerne i faellesskabsprogrammet deres eget energibussystem . Det bestaar af en raekke energibusser og en organisation , der har ansvar for dets drift .  Deltagerne er frit stillet ved driften af deres energibussystem . Med hensyn til anvendelse af almindeligt programmel og udveksling af programmel skal bussens datamater og deres perifere enheder imidlertig opfylde faelles tekniske specifikationer  ( jf . bilag II ) .  Deltagerne fremsender , som anfoert i bilag II , til centraltjenesten i Ispra anonyme oplysninger og data , som de indsamler under energibussystemet .  Centraltjenesten vurderer disse oplysninger og data og stiller resultaterne af denne vurdering til raadighed for deltagerne .  For at lette udvekslingen af datamatprogrammel er det hensigten , at de nationale energibussystemer anvender et faelles edb-sprog ( BASIC ) .  Det oprindelige programmel til datamaterne i energibusserne stilles til raadighed for deltagerne af Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber . Dette programmel bestaar af et saet datamatprogrammer , der er udviklet af der canadiske ministerium for energi , minedrift og ressourceer ( EMR ) . Alt det datamatprogrammel , der udvikles senere af deltagerne og af centraltjenesten , vil blive udvekslet frit mellem disse parter .  Oplaering af busholdet er deltagernes opgave ; Canada er imidlertid parat til at oplaere de foerste europaeiske hold uden betaling . Ved hjaelp af disse hold skulle det blive muligt at oplaere andre hold . Denne oplaering kunne eventuelt baseres paa et faelles oplaeringsprogram .  Yderligere instruktion og oplaering for busholdene og udveksling af erfaringer mellem dem kunne stort set finde sted paa faellesskabsplan , f.eks . gennem EF-seminarer , symposier , tidsskrifter og pjecer .  5 . Den centrale informations - og vurderingstjeneste  Denne centraltjeneste , som skal oprettes ved Det faelles Forskningscenter i Ispra ( FFC-Ispra ) , har til opgave at varetage udveksling af oplysninger og energidata mellem energibussystemerne i medlemsstaterne og andre parter , der samarbejder paa dette omraade , saerlig det canadiske EMR .  Med henblik paa at udfoere denne opgave vil Centraltjenesten :   - Oprette og drive en faelles database , der indeholder foelgende typer oplysninger :  a ) grundlaeggende beskrivelse af energibrugere ,  b ) data verdroerende deres energiforbrug ,  c ) potentielle energibesparelser ,  d ) egentlige energibesparelser .   - Oplysningerne vil blive indsamlet i form af rapporter eller case studies , som viser hvordan energibesparelserne blev opnaaet .   - Anvende de data , der tilfoeres databasen for at give statistisk udledte oplysninger ( 1 ) , som vil blive stillet til raadighed for alle deltagere i Faellesskabets energibusprogram .   - Oprette et datamatbibliotek for energibesparelsesomraadet , som isaer indeholder programmer og programdokumentation , der hidroerer fra energibussystemer .   - Deltage i tilpasning af det canadiske programmel til europaeiske betingelser .   - Deltage i udvikling og forbedring af programmel til datamaterne i energibusserne .   - Tilrettelaegge seminarer og workshops vedroerende energibussen .  6 . Programmets igangsaettelse og varighed  Foerste fase gaar alene ud paa at opfylde organisatoriske og tekniske forudsaetninger for at busserne og udvekslingen af oplysninger og data kan fungere . Dette betyder oprettelse af nationale energibussystemer og Centraltjenesten i Ispra oplaering af busholdene og tilpasning af det canadiske programmel til europaeiske forhold .  Det egentlige energibusprogram vil foelge efter denne indledende fase saa snart energibusserne i mindst to medlemsstater er blevet sat i drift .  Vurdering af , hvor effektive resultaterne af samarbejdet paa faellesskabsplan er , vil blive foretaget af arbejdsgruppen vedroerende " rationel energianvendelse i industrien " efter tre aars virksomhed . Paa grundlag af denne vurdering vil gruppen afgive udtagelse , der giver deltagerne mulighed for at afgoere hvorvidt programmet skal fortsaettes og/eller muligvis aendres .  ( 1 ) Specifikt energiforbrug , potentielle besparelser , gennemsnitlig besparelse pr . industrisektor .  BILAG II  FAELLES TEKNISKE SPECIFIKATIONER  Disse specifikationer indeholder minimumskravene for at sikre effektiv udveksling af oplysninger , data og edb-programmer mellem deltagerne i Faellesskabets energibusprogram og mellem dem og andre samarbejdende parter , navnlig Canada . Specifikationerne vil blive suppleret og udvidet for saa vidt yderligere udvikling i energibussystemerne goer det noedvendigt .  1 . Programmel  Eftersom det er tanken at udveksle programmel udviklet af deltagerne i Faellesskabets energibusprogram , vil der kun blive anvendt et enkelt edb-sprog til dette programmel . I oejeblikket er det eneste tilgaengelige edb-programsystem skrevet i Basic-sproget . For at opretholde et minimum af overensstemmelse med det eksisterende system skal nye programmer derfor ligeledes skrives i Basic .  2 . Materiel  Data og datamatprogrammer vil blive sendt paa magnetbaand til den centrale informations - og vurderingstjeneste ( 1 ) . Derfor skal de datamater , deltagerne anvender , kunne skrive saadanne baand , eller have mulighed for at kobles til en datamat , som kan .  ( Baandtypen er anfoert under punkt 5 ) .  Hvis endelig programmerne skal vaere saa indbyrdes udskiftelige som muligt , boer materiellet bestaa af de perifere enheder , der kraeves i systemet fra det canadiske ministerium ( EMR ) ( 2 ) .  3 . Faelles database  Der er oprettet en faelles database ved FFC med det formaal at oplagre data , som kan anvendes til at give oplysning om energibesparelse i forskellige industrisektorer .  Det er meningen , at disse data , hvoraf hver gruppe omhandler et enkelt besoeg , af deltagerne , sendes til Ispra paa magnetbaand . I dette tilfaelde sendes nogle oplysninger og data i form af koder , som beskrevet i skema I . I starten kan et begraenset antal data sendes i skriftlig form , men dette reducerer vaesentligt den hastighed , hvormed data kan lagres paa databasen .  Hver gruppe data fra besoegene skal om muligt omfatte de fleste af nedenfor anfoerte oplysninger .  Generelt  Besoegsnummer , land , omraade besoegsdato .  Bygningernes opfoerelsesaar eller aaret for godkendelse til drift .  Type virksomhed ( NACE 1970/NIPRO 1976 ) .  Grad-dage pr . maaned , for hver at de seneste tolv maaneder forud for besoeget .  Gulvareal i konditionerede lokaler , der er indrettet til handel , produktion og andet ( m2 ) .  Antal ansatte .  Driftuger pr . aar .  Dage i fyringssaesonen .  Gennemsnitlig indetemperatur i * C .  Produktnavn ( mindre end 16 karakterer ) , aarlig produktion , aarligt bruttosalg i lokal valuta .  Raamaterialer ( mindre end 16 karakterer ) , indkoebte maengder , samlet aarlig udgift til raamaterialer .  Aarligt energiforbrug  Type energi , aarligt forbrug , aarlige omkostninger , hvor den forbruges , maengde for hver enkelt anvendelse .  Affaldsprodukter  Type affald , temperatur i * C , maengde , varmefylde eller hoej braendevaerdi .  Energibesparelse pr . aar  Type energi ( ressourcekode ) , besparelsesmetode  ( besparelseskode ) , potentielle besparelser , indtjening af investeringer i antal aar , reelle besparelser , naermere beskrivelse af metoden til opnaaelse af energibesparelser .  Enhederne formodes at vaere dem , der anvendes i dette afsnit og i ressourcekoden ( tabel I ) .  De deltagere , der ikke har et budprogram , men en anden slags energibesparelsesplan , vil ligeledes stille oplysninger af denne art til raadighed , saaledes at der kan tilskyndes til en udveksling mellem dem og busprogramdeltagerne .  Instruktioner for transmission af data ( magnetbaand )  Grundlaeggende oplysninger :  Med hvert enkelt baand kraeves en ledsageskrivelse , der giver foelgende oplysninger :  Baandets oprindelse - land og eventuelt omraade , antal filer ( dvs . antal grupper af data omhandlende individuelle besoeg ) .   ( Instruktioner vedroerende forsendelse af baand : under punkt 5 og punkt 6 ) .  4 . Programbibliotek  For at kunne indfoere datamatprogrammet i FFC's programbibliotek EUROCOPI kraeves der visse oplysninger , og nogle faa enkle instruktioner maa overholdes .  Grundlaeggende oplysninger  Programidentifikation  Forfatter(e )  Programmelkomponenter  Edb-program ( magnetbaand eller kort )  Tekstdata  Komplet datamatskrevet udlaesning af kompilationen og resultaterne af forsoegskoersel  Brugermanual  Komplet programabstrakt , helst i edb-laeselig form  ( jf . EUROCOPI-program , kort beskrivelsesform ) .  5 . Forsendelsesinstruktioner  (*) Luftpost  Saerforsendelse  6 . Baandinstruktioner  a ) Reel stoerrelse  (*) 600 ft  1 200 ft  b ) Spor  (*) 9 7  c ) Taethed ( Bpi )  (*) 1 600  556  800  d ) Etiket - ingen  TABEL I  Forskellige koder til anvendelse paa databasen  1 . Energibesparelseskode  1 Isolering  2 Infiltrationsredution  3 Foroeget indvinding af solenergi  4 Reduktion af luftventilationsvolumen  5 Forbedring af klimaanlaeg ( opvarmning , ventilation , luftkonditionering )  6 Lagdelingsreduktion  7 Reduktion af forbruget af varmt brugsvand  8 Temperaturnedsaettelse  9 Forbedring af forbraendingsvirkningsgrad  10 Varmegenvindingsanlaeg  11 Forbedring af procesvirkningsgrad  12 Beholder - og roersystemforbedringer  13 Reduktion af forbruget af procesvand  14 Koeleanlaegsforbedring  15 Belysningsreduktion  16 Effektfaktorforbedring  17 Belastningsfaktorforbedring  18 Forbedring af elektrisk udstyr  19 Nedskaering i driftstimer  2 . Indtjeningskode  1 Indtil 3 maaneder  2 3-12 maaneder  3 1-3 aar  4 over 3 aar  3 . Ressourcekode   * * * Oevre braendvaerdier *  1 Let olie * l * 45,4 * GJ/t *  2 Svaer olie * t * 42,6 * GJ/t *  3 Naturgas * m3 * 39,0 * GJ/1 000 m3 *  4 Kul * t * 33,0 * GJ/t *  5 Damp * kg * * *  6 Propan * m3 * 96,0 * GJ/1 000 m3 *  7 El * kWh * 3,6 * GJ/1 000 kWh ( 3 ) *  8 Vand * m3 * 4,18 D T * GJ/1 000 m3 ( 3 ) *  9 Brunkul/trae * t * 18,0 * GJ/t *  10 Spildevand * l * * *  11 Varm udstoedningsgas * m3 * * *  12 Valgfri * * * *  13 Valgfri * * * *  14 Valgfri * * * *  4 . Landekode  1 Frankrig  2 Belgien  3 Nederlandene  4 Tyskland  5 Italien  6 Det forenede Kongerige  7 Irland  8 Danmark  9 Luxembourg  31 Canada  5 . Omraadekoder ( meddeles af medlemsstaterne )  6 . Industriklassificeringskode  General industrial classification of economic activities i De europaeiske Faellesskaber , NACE 1970 .  Common nomenclature of industrial products , NIPRO 1976 .  ( 1 ) Det europaeiske datasystem for energibesparelser Det faelles Forskningscenter - Ispra-anlaegget 21020 Ispra ( Varese ) , Italien .  ( 2 ) Ministerium for energi , minedrift og ressourcer .  ( 3 ) Omregningsfaktor .  (*) At foretraekke .  BILAG III  OVERENSKOMST  De europaeiske Faellesskaber , repraesenteret ved Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber , i det foelgende benaevnt " Kommissionen " , paa hvis vegne hr . ... ( navn )  ... ( stilling )  underskriver overenskomsten  og  ... ( selskabets navn )  med hjemsted i ...  i det foelgende benaevnt " kontrahenten " ,  repraesenteret ved hr . ... ( navn )  ... ( stilling )  i medfoer af ...  er indgaaet foelgende overenskomst :  Artikel 1  Formaal  Denne overenskomst har til formaal inden for rammerne af Faellesskabets program vedroerende en  " energibus " , jf . beskrivelsen i bilag I til Kommissionens henstilling af 29 . juli 1980 , at etablere et samarbejde mellem parter og undertegnere af overenskomster af tilsvarende art , i det foelgende benaevnte " deltagerne " .  Programmet omfatter et samarbejde med Canada ( 1 ) , i overensstemmelse med det memorandum d'entente , der blev undertegnet af Kommissionen og Canadas regering den 17 . december 1979 ( og de hertil knyttede brevvekslinger af ... )  Artikel 2  Pligter , der paahviler Kommissionen  Kommissionen skal :  1 . a ) stille det basisprogrammel , som er sammensat af en raekke edb-programmer , som er udviklet af ministeriet for energi , minedrift og ressourcer i Canada , og som er bestemt til brug for energibusordningen , til raadighed for kontrahenten ;  b ) tilsende kontrahenten referater af de programmer , som Kommissionen er i besiddelse af , samt oplysninger om edb-programmer , som er udarbejdet med henblik paa energibusordningen , eller som benyttes hertil , enten af Kommissionen selv , deltagerne eller Canada , og som i det foelgende benaevnes " programmer " ;  c ) efter anmodning fra kontrahenten tilsende de programmer , som den har fri raadighed over ;  d ) beredvilligt yde sin bistand til at kontrahenten lettere kan opnaa brugsret til de programmer , som Kommissionen ikke frit raader over ;  e ) forpligte sig til ikke at videregive de programmer , som kontrahenten stiller til raadighed for Kommissionen , til andre personer eller organer end deltagerne og Canada , uden forudgaaende tilladelse fra kontrahenten ;  2 . a ) forpligte sig til med jaevne mellemrum at tilstille kontrahenten de resultater , der er opnaaet ved undersoegelser , foretaget af Kommissionen paa grundlag af oplysninger , modtaget i forbindelse med benyttelsen af energibusordningen , og som er meddelt af deltagerne , herunder kontrahenterne og Canada ; saadanne resultater kan navnlig omfatte :   - statistiske oplysninger vedroerende energiforbruget og mulighederne for at foretage energibesparelser inden for de forskellige industrisektorer og i forbindelse med produktionsprocesser ;   - oplysninger om maader , hvorpaa man kan spare energi i de forskellige industrisektorer og i forbindelse med produktionsprocesser ;  b ) forpligte sig til ikke at meddele udenforstaaende tredjemand oplysninger og data , som Kommissionen har modtaget af kontrahenten , og som ikke er anonyme , eller som af kontrahenten er erklaeret for fortrolige ;  c ) forpligte sig til at give kontrahenten , saavel som deltagerne og Canada , fri adgang til de faelles databaser , der udelukkende indeholder oplysninger af anonym og ikke fortrolig art , eller som efter en bearbejdelse maatte have antaget en saadan karakter .  Artikel 3  Pligter , der paahviler kontrahenten  Kontrahenten skal :  1 . a ) vederlagsfrit overdrage Kommissionen de programmer , som han maatte have fri raadighed over ;b ) tilsende Kommissionen referater af de programmer , som Kommissionen ikke selv har fri raadighed over ;  c ) forpligte sig til ikke at benytte de programmer , som Kommissionen stiller til raadighed for kontrahenten , til andre formaal end en energibesparelse ;  d ) forpligte sig til - ved brugen af de programmer , som Kommissionen stiller til raadighed for kontrahenten , ikke at afkraeve en oekonomisk ydelse eller andet af de foretagender som kontrahenten yder bistand med henblik paa energibesparende foranstaltninger ;  e ) forpligte sig til ikke at videregive de programmer , som Kommissionen stiller til kontrahentens raadighed , til udenforstaaende personer eller organer , uden Kommissionens forudgaaende tilladelse ;  2 . a ) forpligte sig til med jaevne mellemrum at tilsende Kommissionen de oplysninger af anonym art , som er modtaget i forbindelse med benyttelse af energibusordningen , jf . bilag II til Kommissionens henstilling af 29 . juli 1980 ;  b ) erklaere sig indforstaaet med , at Kommissionen benytter disse oplysninger og data med henblik paa bearbejdelse , og at disse saavel som resultaterne fra bearbejdelsen indkodes i Kommissionens datalager og stilles til raadighed for deltagerne og Canada , med undtagelse af de oplysninger , der er erklaeret for fortrolige , og som ikke sidenhen ved en bearbejdelse har mistet denne karakter af fortrolighed ;  c ) forpligte sig til ikke at videregive de oplysninger , som er modtaget af Kommissionen i forbindelse med denne overenskomst , til udenforstaaende tredjemand , medmindre Kommissionen forudgaaende har givet tilladelse hertil .  Artikel 4  Gyldighedsperiode  Denne overenskomst udloeber den 30 . juni 1983 . Overenskomsten kan med et varsel paa mindst 3 maaneder inden konventionens udloeb ved faelles overenskomst mellem parterne forlaenges , og hver gang for en periode paa 1 aar .  Artikel 5  Ansvar  Hver af parterne haefter alene for den skade , som maatte paafoeres tredjemand ved gennemfoerelsen af denne overenskomst ; han er for saadan skade direkte erstatningsansvarlig og skal holde den anden part skadesloes i forbindelse med erstatningssoegsmaal , som maatte blive anlagt mod denne part som foelge af en saadan skade .  Artikel 6  Underaftaler  a ) Kontrahenten maa ikke uden forudgaaende og udtrykkelig tilladelse fra Kommissionens side helt eller delvis overdrage rettigheder og pligter ifoelge overenskomsten , eller lade denne udfoere endog delvis ved en anden ifoelge underaftale .  b ) Har kontralienten faaet Kommissionens tilladelse til at lade en del af arbejdet udfoere ved en anden ifoelge underaftale , er han dog ikke dermed frigjort over for Kommissionen for de pligter , som paahviler ham efter overenskomsten .  c ) Medmindre Kommissionen udtrykkeligt tillader andet , skal kontrahenten i underaftalerne indsaette bestemmelser , der skal sikre , at Kommissionen over for de personer , til hvem arbejdet er overdraget , har samme rettigheder og garantier som over for kontrahente * elv .  Artikel 7  AEndringer eller tilfoejelser til overenskomsten  Bestemmelserne i denne overenskomst kan kun aendres eller suppleres ved en tillaegsaftale , der undertegnes af hver af parterne eller af en behoerigt befuldmaegtiget for disse .  Artikel 8  Finansielle bestemmelser  Opfyldelse , fra den ene parts side , af forpligtelserne ifoelge denne overenskomst , giver ikke denne part ret til at afkraeve denne anden part en oekonomisk ydelse .  Artikel 9  Manglende opfyldelse eller forsinkelse  a ) Hver af parterne skal straks med angivelse af alle relevante oplysninger , meddele den anden part saadanne omstaendigheder , som kan vanskeliggoere gennemfoerelsen af overenskomsten . Parterne fastsaetter da ved faelles aftale , hvilke foranstaltninger der skal traeffes .  b ) Opfylder kontrahenten ikke en af sine forpligtelser ifoelge overenskomsten , og foreligger der ikke en aftale som naevnt i litra a ) , kan overenskomsten , uanset de retsvirkninger , der maatte vaere fastsat i den lovgivning , som finder anvendelse herpaa , uden videre ophaeves eller opsiges af Kommissionen , uden at rettens mellemkomst hertil er noedvendig , naar paakrav til kontrahenten ved anbefalet brev ikke senest en maaned herefter er efterkommet .  Artikel 10  Den lovgivning , der finder anvendelse  Naervaerende overenskomst er underkastet ... lovgivning ( 2 ) .  Artikel 11  Vaernetingsklausul  Kan der ikke opnaas en forligsmaessig ordning , er Domstolen for De europaeiske Faellesskaber enekompetent til at paakende enhver tvist , der maatte opstaa mellem parterne i forbindelse med overenskomsten .  ( 1 ) Samarbejde med det Canadiske " Department of Energy , Mines and Resources " .  ( 2 ) Lovgivningen i det land , hvor kontrahenten er etableret .


title: Henstilling til RÅDETS FORORDNING om indgåelse af aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og forbundsrepublikken Brasilien om handel med tekstilvarer (Forelagt Rådet af KOmmissionen)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (76) 431
Vol. 1976/0129
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FÆLLESSKABER
                                                      KOM(76)431 endelig udg
                                                      Bruxelles , den 29 « juli 1976
                                  Henstilling til
                                 RÅDETS FORORDNING
                           om indgåelse af aftalen mellem
                       Bet europæiske økonomiske Fællesskab
                                       og
                          forbundsrepublikken Brasilien
                            om handel med tekstilvarer
                   (Forelagt Rådet af KOmmissionen)
   KOM (76 ) 431 endelig udg
 ---pagebreak---                                BEGRUNDELSE
  1 . Den 18, marts 1975 traf Rådet afgørelse om at bemyndige Kommissionen kil
  at indlede forhandlinger med forbundsrepublikken Brasilien om indgåeiso af
  en aftale om handel rood tekstilvarer .
  2 . I overensstemmelse med denne rådsafgørelse og efter samråd med Det særli
  ge artikel 113-udvalg førte Kommissionen forhandlinger mad repræsentanten
  for den brasilianske regering i oktober og december 1975 og i januar , febru
 ar og marts 1976 . Som følge af disse forhandlinger udarbejdedes der et ud
 kast til aftale , som blev paraferet af delegationslederne den le april 1976,
 3. Specielt fastsættes der i udkastet til aftale begrænsninger for cLsn bra**"
 silianske eksport af visse nærmere bestemte tekstilvarer til Fællesskabet
 samt bestemmelser om et kontrolsystem, der skal administreres af Fællesska
 bets myndigheder vedrørende import af sådanne varer. Fællesskabsforanstalt-
 ningerne vedrørende kontrolordningen for de pågældende varer fastlagdés i
 Kommissionens forordning (EØF) nr. 790/76 af 6. april 19761\ som sener-a
 stadfæstet i Rådets forordning (EØF) nr. II69/76 af 17. maj 1976^
 4« I aftalen bestemmes det endvidere , at Fællesskabet for varer, som dækkes
af aftalen skal ophæve alle gældende kvantitative restriktioner i Fællesska
bet og afstå fra at påberåbe sig bestemmelserne i H.F.A. 's artikel 3. For
 så vidt angår kvantitative restriktioner for varer, der ikke dækkes af af
talen, fastsættes det i aftalen, at medmindre de er berettiget i henhold
til GåTT-bestemmelserne eller indeholdt i aftaler der er forhandlet , eller
foranstaltninger, som er truffet i medfør af Geneve–overenskomstens artikel
3, skal de ophæves senest den 31 . marts 1977*
5 * Med undtagelse af gråt bomuldsstof er import til Fællesskabet af tekstil
varer , som er dækket af aftalen, og som er beregnet til omgående genudfør–
sel eller til genudførsel i forarbejdet stand, ikke undergivet Jcwarfcifcati-
ve restriktioner i henhold til aftalen.
1) EFT nr. L 92 af 7.4.1976*
2 ) EFT nr. L 131 af 20.5.1976.
 ---pagebreak--- 6 . I aftalens artikel 4 er opstillet en almindelig konsultationsprocedure ,
som begge parter kan påberåbe sig« Den kan anvendes til løsniigaf ethvert
problem , der måtte opstå mellem parterne vedrørende aftalens anvendelse .
7 . I overensstemmelse med Geneve–overenskomstens krav er der i aftalen fast
sat bestemmelser om muligheden for overførsler , forskudsleveringer og tiJL-
pasningsbestemmelser mellem kategorier *
8. Aftalen skal træde i kraft ved indgåelsen , men med virkning fra 1 « ja
nuar 1976 « Den skal gælde indtil den 31 « december 1977 «
9 . Efter Kommissionens opfattelse er den forhandlede aftale fuldt ud i over
ensstemmelse med de retningslinjer , Ministerrådet har fastsat , og Kommis
sionen foreslår derfor , at Rådet vedtager vedlagte udkast til forordning om
indgåelse af aftalen på Fællesskabets vegne «
 ---pagebreak---                       RÅDETS FORORDNING ( EØF) Hr.
             om indgåelse af aftalen mellem Det europæiske Fælles
             skab og forbundarepublikken Brasilien om handel med
                            tekstilvarer
  RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske
  Fællesskab, særlig artikel 113,
  under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og
  ud fra følgende betragtning!
 Aftalen om handel med tekstilvarer, som er forhandlet mellem Det europæiske
  økonomiske Fællesskab og forbundsrepublikken Brasilien, bør indgås - '
 UDSTEDT FØLGENDE FGRORMINGi                                        /'   >
                                                              «
                                 Artikel 1
 På Fællesskabets vegne indgås aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fæl
 lesskab og forbundsrepublikken Brasilien om handel med tekstilvarer.
Aftalens tekst er knyttet som bilag til denne forordning.
                                Artikel 2
Formanden for Rådet giver den anden kontraherende part meddelelse om, at de
nødvendige procedurer for aftalens Ikrafttræden er gennemført for K»llessta-
bets vedkommende    ,
1) Aftalens ikrafttrædelsesdato vil blive offentliggjort i De Europæisk©
    Fællesskabere Tidende «
 ---pagebreak---                               Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i
De Europæiske Fællesskabers Tidende *
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i
hver medlemsstat «
Udfærdiget i
                                                  På Rådets vegne
                                                     Formand
 ---pagebreak---                                  Udkast
   Rådet for De europæiske Fællesskaber
                                 på den ene side ,
  Regeringen for forbundsrepublikken BRASILIEN
                                 på den anden side ,
  som ønsker at sikre en ordnet og ligelig udvikling i handelen med tekstil
  varer mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab (herefter benævnt »Pfci-
  lesskabet" ) og Brasilien,
 som henvaser til bestemmelserne i overenskomsten om international handel
 med tekstilvarer (herefter bena?vnt "Geneve-overenskomsten"), særlig arti
 kel 4,
 tor i en atmostøe af gensidigt Kynartejde og i overensstemnelse med GenSve-
 overenskomsten besluttet at indgå denne aftale og har ned henblik herpå
 som befuldmægtigede udpeget t                                .
RIDET FOR DB EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
REGERINGEN FOR FORBUNDSREPUBLIKKM BRASILIEN
SCM ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE s
 ---pagebreak---                               Artikel 1
De kontraherende parter erkender og bekræfter , at deres indbyrdes handel
med tekstilvarer med forbehold af bestemmelserne i denne aftale samt de
res rettigheder og pligter ifølge Den Almindelige Overenskomst om Told og
Udenrigshandel skal være undergivet bestemmelserne i Genéve-ov.erenskom- ,
sten«
 ---pagebreak---                                  Artikel 2
 1 . For så vidt angår de. kategorier af tekstilvarer med oprindelse i Brasi
 lien og afsendt derfra , som er anført i bilag I , og under forudsætning af,
 at denne aftale fungerer tilfredsstillende , vil Fællesskabet ikke indføre
 nye kvantitative begrænsninger, ligesom det indstiller anvendelsen af gil
 dende kvantitative begrænsninger og afstår fra at påberåbe sig bestemmel
 serne i artikel 3 i Geneve–overenskomsten , forudsat at udførslen til Fælles
 skabet af sådanne tekstilvarer med oprindelse i og afsendt fra Brasilien
 ikke overskrider dø aftalte kvantitative begrænsninger«
 2 . Brasiliens regering fastsætter kvantitative begrænsninger for udførslen
.til Fællesskabet i overensstemmelse med bilag I og påtager sig at træffe
 hensigtsmæssige foranstaltninger for at sikre , at de i bilag I anførte kvan
 titative begrænsninger ikke overskrides .
 3* Fællesskabet vil ikke gøre indsigelser mod , at de ovenfor nævnte kvanti
 tative begrænsninger overskrides , såfremt der opstår et yderligere behov
 på Fællesskabets marked , idet det forudsættes , at de yderligere mængder
 fastsættes ved fælles overenskomst mellem de kontraherende parter«
 4» Dele af de i bilag I anførte kvoter , som ikke aftages af en af Fællesska
bets medlemsstater , kan overføres til en anden medlemsstat i overensstemmel
 se med de gældende fremgangsmåder i Fællesskabet « Fællesskabet påtager sig
 inden 4 uger fra modtagelsen at besvare enhver anmodning om en sådan over
 førsel fra den brasilianske regerings side . Det forudsættes , at enhver over
 førsel , der foretages på denne måde , ikke behøver at respektere de grænser ,
 der er fastsat i tilpasningsbestemmelser andetsteds i denne aftale .
 5 « Alle andre kvantitative begrænsninger , som af Fællesskabet er meddelt til
Kontrolorganet for Tekstilvarer i henhold til artikel 2 , stk. 1 , i Geni:ve-
 overenskomsten skal , medmindre de er tilladte i henhold til bestemmelserne
 i GATT eller er optaget i aftaler , der er forhandlet , eller i foranstaltnin
 ger , der er vedtaget i overensstemmelse med artikel 3 i Geneve-overenskom-
 sten , suspenderes så hurtigt som muligt efter aftalens indgåelse , dog se
nest 31 « marts 1977 «
                                                       «
 6 « De kontraherende parter skal samarbejde om gennemførelsen af de foran
 staltninger , der er nødvendige ifølge denne artikel#
 ---pagebreak---                                Artikel 3
1 . Med undtagelse af rarekategori nr . 2 ( vævede stoffer af "bomuld , ublege
de eller blegede ) er indførsel til Fællesskabet af de i bilag I anførte
tekstilvarer , som er beregnet til omgående genudførsel eller til aktiv for
ædling og derpå følgende genudførsel fra Fællesskabet , ikke undergivet de
i henhold til denne aftale indførte kvantitative begrænsninger , forudsat
at de ved indførslen angives som sådanne varer gennem et til dette formål
gældende administrativt kontrolsystem i Fællesskabet .
2 . Såfremt de kompetente myndigheder i Fællesskabet erfarer , at indførsel
som beskrevet i stk. 1 er blevet holdt tilbage til forbrug i Fællesskabet ,
giver Fællesskabet hvert kvartal Brasiliens regering meddelelse om de om
handlede mængder . I sådanne tilfælde og efter anmodning fra Fællesskabet
afskriver Brasilien disse mængder på den eller de pågældende kvantitative
begrænsninger for det løbende kalenderår eller for det derpå følgende år .
3. Såfremt de kompetente myndigheder i Fællesskabet gennem et gældende ad
ministrativt kontrolsystem erfarer , at indførsel af tekstilvarer , som er
anført i bilag I er blevet afskrevet på de deri fastsatte kvantitative be
grænsninger , men derefter er blevet genudført fra Fællesskabet , Bkal den
pågældende kompetente myndighed kvartalsvis oplyse de brasilianske myndig
heder om de mængder , som ikke skal afskrives på de kvantitative begrænsnin
ger .
 ---pagebreak---                                  Artikel 4
1 . De kontraherende pa:> ter vil efter anmodning fra en af parterne og i
overensstemmelse med Geneve–overenskomsten straks rådføre sig med hinan
den om ethvert spørgsmål vedrørende anvendelsen af denne aftale . Konsul
tationer , der afholdes i henhold til bestemmelserne i denne artikel , skal/
af de kontraherende parter føres med vilje til at indgå kompromis og med
henblik på at opnå forlig om de uoverensstemmelser , som består imellem
dem .
2 . De kontraherende parter skal konsultere hinanden snarest muligt in
den for 30 dage efter anmodningen om sådanne konsultationer , og skal be
stræbe sig på at afslutte sådanne konsultationer inden 30 dage efter de
res påbegyndelse «
3 . Såfremt de kontraherende parter under konsultationerne i henhold til
denne artikel ikke kan nå frem til en tilfredsstillende løsning inden for"
et rimeligt tidsrum , kan hver af parterne indbringe sagen for Kontrolor-
ganet for Tekstilvarer i overensstemmelse med Geneve-overenskomstens ar
tikel 11 , etk« 4. Den part , der vælger at anvende denne fremgangsmåde ,
skal give den anden part meddelelse om sin hensigt «
 ---pagebreak---                                Artikel 5
Såfremt en af parterne under henvisning til  "bestemmelserne i Geneve-
overenskomsten er af den opfattelse , at den - med hensyn til handelen
med tekstilvarer – stilles i mindre gunstig   stilling i sammenligning
med et tredjeland , kan denne part anmode om konsultationer med den an
den part med det formål at træffe egnede foranstaltninger for at råde
bod på dette forhold«
 ---pagebreak---                                 Artikel 6
1 . Delmængder af en i bilag I anført kvantitativ "begrænsning, som ikke ud
nyttes inden for et kalenderår , kan overføres og lægges til den tilsvaren
de kvantitative begrænsning i det følgende år inden for 10$ af. sidstnævnte
begrænsning.
2 . Inden for 10$ af hver af de i bilag I anførte kvantitative begrænsninger
skal forskudsleveringer bevilges af den tilsvarende kvantitative begræns
ning for det følgende år . Forskudsleveringer fratrækkes den kvantitative be
grænsning for de pågældende produkter for det efterfølgende år .
3 . Inden for et kalenderår kan uudnyttede dele af de i bilag I anførte kvan
titative begrænsninger for et område af Fællesskabets marked overføres til
en anden kvantitativ begrænsning, der er fastsat for det samme område 'af
Fællesskabets marked , inden for et loft på 7$ af den kvantitative begræns
ning, hvortil overførsel finder sted .                              -■    *
4 . Ovenstående tilpasningsbestemmelser må ikke i noget år medføre , at en
kvantitativ begrænsning for nogen af de nævnte kategorier overskrides med
mere end 15$ af den kvantitative begrænsning for denne, kategori i det på
gældende år «
5 « Tilpasningsbestemmelserne i denne artikel må kun anvendes af Brasilien
efter de brasilianske myndigheders forudgående skriftlige underretning her
om til Fællesskabet *
 ---pagebreak---                                Artikel 7
Brasilien skal "bestræbe sig på at sikre , at udførslen af alle tekstil
varer , for hvilke der i bilag I er anført kvantitative begrænsninger , for
deles så jævnt som muligt over hvert kalenderår , idet der i Bærlig grad
tages passende hensyn til sæsonbestemte faktorer *
 ---pagebreak---                               Artikel 8
De kontraherende parter vil udveksle alle hensigtsmæssige oplysninger ved
rørende deres samhandel med tekstilvarer med henblik på at sikre en hel
dig gennemførelse af denne aftale «
 ---pagebreak---                                Artikel 9
De kvantitative begrænsninger , der er anført i "bilag I t skal forvaltes
på grundlag af et dobbeltkontrolsystem , hvis nærmere enkeltheder er an
ført i bilag II til denne aftale *
 ---pagebreak---                                Artikel 10
1 « De kontraherende parter træffer alle nødvendige foranstaltninger for at
sikre "bevarelsen af det handelsmønster og de handélsmetoder , der normalt
er gældende for handelen mellem dem«
2 . Såfremt én af de kontraherende parter underretter den anden part om ,
at anvendelsen af denne aftale har medført vanskeligheder med hensyn til
opretholdelsen af de "bestående handelsforbindelser mellem importører i
Fællesskabet og deres leverandører i Brasilien , er de kontraherende parter
enige om at rådføre sig med hinanden i overensstemmelse med de i artikel
4 "beskrevne fremgangsmåder«
 ---pagebreak---                               Artikel 11
Denne aftale gælder for de områder , hvor traktaten om oprettelse af Det
europæiske økonomiske Fællesskab finder anvendelse f på de betingelser ,
der er fastsat i nævnte traktat , samt for forbundsrepublikken Brasiliens
område .
 ---pagebreak---                                 Artikel 12
1 . Denne aftale træd' r i kraft på den førBte dag i den måned f der følger
efter den dag, på hvilken de kontraherende parter har givet hinanden med
delelse om gennemførelsen af de hertil nødvendige procedurer . Den gælder
indtil den 31 « december 1977 «
2 . Denne aftale træder i kraft med virkning fra 1 . januar 1976 .
3. Hver af de kontraherende parter kan når som helst foreslå ændringer
til denne aftale eller opsige den , såfremt der mindst 120 dage før udlø
bet af en tolvmånedersperiode er givet meddelelse herom ; i sidstnævnte
tilfælde ophører aftalen ved udløbet af denne tolvmånedersperiode .
4* Bilagene til denne aftale indgår Bom integrerende dele af aftalen."
 ---pagebreak---                                Artikel 13
Denne aftale udfærdiges i to eksemplarer på danskf nederlandsk , engelsk,
fransk , tysk, italiensk og portugisisk) alle teksterne har samme gyldig
hed .
 ---pagebreak---                                                                        BILAG I . „
Varer , som af Brasilien undergives begrænsninger for hele Fælles–
skabet fra denne aftales ikrafttræden «
Fællesskabet meddeler herved Brasilien , at de kvantitative begrænsninger
for nedennævnte tekstilvarer vil blive fordelt mellem medlemsstaterne på
følgende mådei
Vare-         Varekategori eller           Medlems   Kvantitative begrænsnin
kategori      underkategori                stat       ger ( tons )
                                                      1976           1977
   1          55.05                        BRD         11 175         11  552
                                           F            2 830          3  370
              Garn af bomuld           !
                                           I            3 839          4  162
                                           Bénélux      6 732          6  766
                t «
                                           UK             452             678
                                           Irl          1 113          1 119
                                       i
                                           DK             359             443
                                           EØF         26 500      •  28 '090
   2          ex 55.09                 I   BRD          6 700          6  786
              Vævede stoffer af bom-   I   F            1 396          1  518
                                           I            3 337          3  381
              uld , ublegede eller         Bénélux      2 396          2  428
              blegede                      UK             830             977
                                           Irl            200             203
                                           DK             141             157
                                           EØF         15 000         15 450
    3         ex 55.09                     BRD            618             682
            I Vævede stoffer af bora-      F              225             260
                                           I              510             523
            i uld , andre end ublege–      Bénélux        553             556
            : de eller blegede             UK             364             411
                                           Irl            500             503
                                           DK               80              86
                                           EØF      1   2 850          3 021
   4          ex 62.02                     BRD          3 900          3 920
                                           F              360             432
              Sengelinned , dækketøj ,     I              340             406
              håndklæder , vaskeklude      Bénélux        400             464
              og viskestykker af bom
              uld
                                           UK             740             860
                                           Irl            110             111
                                         • DK             150             1.67
                                           EØF          6 000          6 360
 ---pagebreak---                                                                    BILAG II
Som aftalt mellem de kontraherende parter i artikel 9 i denne aftale , skal
indførslen af tekstilvarer fra BRASILIEN administreres på grundlag af et
dobbeltkontrol system . De kontraherende parter har tilsluttet sig enkelthe
derne i denne ordning, som anføres nedenfor«
Når de kompetente myndigheder i Fællesskabet får forelagt importørens an
modning samt den oprindelige udførselstilladelse , tillader de automatisk
og omgående indførsel af tekstilvarer . De kompetente myndigheder i Fælles
skabet bemyndiges til at kræve forelæggelse af en udførselstilladelse for
de varer med oprindelse i BRASILIEN , som tilhører de i bilag I nævnte ka
tegorier.
Udførselstilladelserne forsynes med gyldighedspåtegning af de brasilianske
myndigheder , indtil den samlede mængde af de aftalte lofter er nået .
De af de brasilianske myndigheder udstedte udførselstilladelser finder an
vendelse på de varer , der er anført i bilag I.
                                                                    >     v
Udførselstilladelsen skal indeholde følgende angivelser «
1 « bestemmelsessted i Fællesskabet ;
2 . løbenummer ;
3. importørens navn og adresse ;
4* eksportørens navn og adresse ;
5 » nettovægt (i kg eller tons ) og værdi ;
6 « varekategori og varebeskrivelse ;
7 . en af de brasilianske myndigheder udstedt erklæring om , at mængden er
    blevet afskrevet på det aftalte loft for udførsel til Fællesskabet eller ,
    i påkommende tilfælde , at denne mængde er beregnet til umiddelbar genud-
    førsel eller til aktiv forædling og derpå følgende genudførsel fra Fæl
    lesskabet «
                                                      «
 ---pagebreak---                                 - 2 -                               BILAG II
De kompetente myndigheder i Fællesskabet vil ikke gøre indsigelser , så
fremt der er uoverensstemmelse mellem den i udførselstilladelsen angivne
vægt og afskibnings- eller indførsel svægt en , forudsat at denne forskel
ligger inden for rimelige grænserj de "brasilianske myndigheder vil på de
res side bestræbe sig på at begrænse sådanne uoverensstemmelser til et
minimum .
Såfremt en udførselstilladelse helt eller delvis tilbagekaldes , giver de
brasilianske myndigheder de kompetente myndigheder i Fællesskabet medde
lelse herom* Myndighederne i Fællesskabets medlemsstater træffer de nød
vendige foranstaltninger i overensstemmelse med deres gældende admini strås-
tive bestemmelser .
De brasilianske myndigheder sender gennem Fællesskabets medlemsstaters re
præsentationer til de kompetente myndigheder i Fællesskabet og direkte til
Kommissionen kvartal sopgørel ser , der viser den samlede nettovægt i tons ,
som er dækket af udførselstilladelser og afskrevet på de kvantitative be
grænsninger for udførsel til Fællesskabets medlemsstater for alle de kate
gorier af tekstileksportvarer til Fællesskabet , som er omfattet af denne
aftale .
Fællesskabet sender kvartalsvis til de brasilianske myndigheder nøjagtige
statistiske oplysninger om indførslen af sådanne varer til Fællesskabet .


Avis juridique important

|

31981H0494

81/494/EØF: Kommissionens henstilling af 1. juli 1981 til Den italienske Republiks regering i henhold til artikel 108, stk. 1 (Kun den italienske udgave er autentisk)

EF-Tidende nr. L 189 af 11/07/1981 s. 0060

++++  KOMMISSIONENS HENSTILLING  af 1 . juli 1981  til Den italienske Republiks regering i henhold til artikel 108 , stk . 1   ( Den italienske tekst er den eneste autentiske )   ( 81/494/EOEF )  1 . I henhold til bestemmelserne i traktatens artikel 108 , stk . 1 , har Kommissionen som foelge af den beslutning , som Den italienske Republiks regering den 27 . maj 1981 traf om at indfoere en bindingspligt ved koeb af fremmed valuta , foretaget en grundig gennemgang af Italiens oekonomiske og finansielle situation .  2 . Kommissionen har konstateret , at de loebende poster paa Italiens betalingsbalance fortsat er blevet forringet i de foerste maaneder af 1981 , efter at der i 1980 havde vaeret et betydeligt underskud paa ca . 2,5 % af bruttonationalproduktet opgjort paa grundlag af transaktioner . Kommissionen har ligeledes konstateret , at Italiens pengepolitiske myndigheder i de foerste maaneder af 1981 har maattet daekke en stor del af underskuddet ved at traekke paa de officielle reserver .  Kommissionen mener , at de konstaterede vanskeligheder til dels skyldes stigningen i dollarkursen . Den mener dog , at vanskelighederne foerst og fremmest skyldes , at de interne faktorer ikke har vaeret under tilstraekkelig kontrol i de foerste maaneder af indevaerende aar . Den indenlandske efterspoergsel ligger efter opsvinget i de sidste maaneder af 1980 fortsat paa samme forholdsvis hoeje niveau i stedet for at falde i det omfang , der er noedvendigt for at befaeste tendensen til genoprettelse af udenrigsoekonomien .  Det har vist sig , at disse vanskeligheder er blevet betydeligt forvaerret af det stigende underskud paa statsbudgettet siden de sidste maaneder af 1980 og af den kraftige likviditetstilfoersel , som det har givet anledning til , bl.a . fordi der er sket en overflytning til banksystemet af aktiver , som forskellige offentlige myndigheder raadede over i finansforvaltningen . Under disse omstaendigheder kunne de kreditbegraensende foranstaltninger , der indfoertes den 31 . januar og dernaest den 22 . marts , ikke forhindre , at oekonomiens likviditet steg alt for meget , og at inflationsforventningerne blev genoplivet . Forbedringen af likviditeten , der allerede var rigelig , har saaledes givet virksomhederne mulighed for at give deres forventninger konkret udtryk , hvilket uundgaaeligt har skadet ligevaegten over for udlandet .  3 . Kommissionen konstaterer , at disse vanskeligheder ville have vaeret mindre , saafremt de finanspolitiske foelgeforanstaltninger , der blev paataenkt ved justeringen af centralkurserne for liren den 22 . marts , hurtigt var taget i anvendelse , og saafremt rentesatserne for offentlige vaerdipapirer i forbindelse med diskontoforhoejelsen var blevet sat op til et niveau , der var tilstraekkeligt til at bevare beslutningstagernes interesse for disse placeringer og saaledes mindske den likviditetsmaessige virkning af stigningen i det offentliges underskud .  Kommissionen har noteret sig , at Den italienske Republiks regering har anset det for yderst paakraevet i den derved opstaaede situation at nedsaette virksomhedernes likvididiet saaledes at risikoen for en yderligere nedgang i de officielle reserver undgaas eller i det mindste begraenses . Den har endvidere noteret sig , at den plan , som Den italienske Republiks regering vedtog den 27 . maj 1981 , af denne betragtes som den eneste _ teknisk og juridisk _ mulige med henblik paa hurtigt at naa det tilstraebte maal .  Hvad angaar fremgangsmaaden beklager Kommissionen , at der ikke har vaeret et forudgaaende samraad .  4 . Hvad indholdet angaar , mener Kommissionen , at det er vigtigt at betragte Italiens betalingsbalancevanskeligheder og de foranstaltninger , der traeffes for at imoedegaa dem , i lyset af de nuvaerende forhold i EF og verden . EF's oekonomi befinder sig i sin vanskeligste periode siden 1958 : aldrig har der vaeret et saa stort underskud paa dets loebende poster eller en saa hoej procentdel af dets arbejdskraft uden beskaeftigelse . Det store flertal af medlemsstaterne har betalingsbalancesituationer , der kan sammenlignes med Italiens , og i visse tilfaelde er de endnu vaerre . Denne situation er opstaaet under internationale omstaendigheder , hvor konkurrencen paa faerdigvaremarkederne fortsat oeges , hvor de internationale relationer er belastet af en hidtil uset oekonomisk og politisk usikkerhed , og hvor det internationale samhandels - og betalingssystem lider under mangelen paa en solid og anerkendt valutarisk organisation .  Under disse forhold og i mangel af foranstaltninger , hvormed krisen kan overvindes ved oeget solidaritet , internationalt samarbejde og samarbejde inden for EF , oeges risikoen for , at landene soeger at klare deres oekonomiske vanskeligheder ved ensidige foranstaltninger , der strider imod de principper , som siden krigens afslutning har ligget til grund for stigningen i den internationale handel og for den oekonomiske vaekst i verden . Kommissionen udtrykker stor bekymring over den risiko for protektionistiske kaedereaktioner fra andre lande , som handelshaemmende foranstaltninger vil kunne fremkalde .  Blandt medlemslandene er Italien et af de lande , der bedst har udnyttet udfordringen som foelge af aabningen af landets graenser . Den italienske industri har gjort deltagelsen i Faelles markedet til udgangspunkt for en bemaerkelsesvaerdig vaekst - og moderniseringsproces . Kommissionen er overbevist om , at den italienske oekonomi besidder den dynamik og igen kan opnaa den smidighed , der er noedvendig for at de oejeblikkelige vanskeligheder kan overvindes med held , og fo at der paa ny kan skabes en afbalanceret vaekst ved at drage fuld fordel af deltagelsen i opbygningen af en faellesskabshelhed i alle dennes aspekter .  5 . Kommissionen har den opfattelse , at den italienske oekonomis vanskeligheder _ ud over de oejeblikkelige aarsager og konjunkturforhold , der for tredje gang paa syv aar har foert til foranstaltninger , der vil kunne haemme samhandelen _ skyldes fundamentale faktorer , som det er vigtigt at behandle med fasthed . Disse faktorer kan kort beskrives som mangelende kontrol med udgifterne i den offentlige sektor og i virksomhedssektoren .  I den offentlige sektor udgoer underskuddets stoerrelse og udgifternes fordeling den foerste kilde til den oekonomiske og finansielle uligevaegt og en hindring for en tilpasning af oekonomiens strukturer . De offentlige underskud udoever et for stort pres paa pengemaengden . En for stor del af det offentliges udgifter er driftsudgifter , og dette stimulerer forbruget og forhindrer den stigning i de offentlige investeringer , der er noedvendig , for at oekonomiens produktivitet kan forbedres .  Trods de seneste aars reformer har budgetprocedurerne vist sig utilstraekkelige til at sikre en budgetmaessig udvikling , der er forenelig med oekonomisk og valutarisk ligevaegt . Visse styringsmekanismer for likviditetsudvidelsen er ikke under tilstraekkelig kontrol , hvilket den seneste udvikling i statens finansieringsbehov viser . Endvidere er der alt for ofte ikke sikret daekning af de nye fleraarige udgifter ved det foerste aars begyndelse .  I virksomhedssektoren har den kombinerende virkning af pristalsreguleringsordningerne og resultaterne af loenforhandlingerne allererde i flere aar ikke kunnet forenes med en tilbagevenden til en inflationstakt , der ligger paa linje med EF's gennemsnit . De usmidige beskaeftigelses - og arbejdsmarkedsforhold haemmer de produktivitetsforbedringer , der er noedvendige for en ikke-inflatorisk og foelgelig varig stigning i realloen og beskaeftigelse . Forvridningerne i loenstrukturen som foelge af de nuvaerende pristalsreguleringsordninger er igen en kilde til inflation og daarlig ressourceallokation .  Kommissionen har den opfattelse , at protektionistiske foranstaltninger ikke vil kunne aendre disse fundamentale faktorer . Saadanne foranstaltninger ville tvaertimod give den illusion , at man kan udskyde de dybtgaaende justeringer , der er vigtige og noedvendige for igen at opnaa baade indenlandsk ligevaegt og konkurrencevne over for udlandet .  6 . Kommissionen er opmaerksom paa , at visse korrigerende foranstaltninger snarere henhoerer under virksomhedernes og de oekonomiske beslutningstageres kompetence end under regeringens og parlamentets . Dette goer det endnu noedvendigere , at de offentlige myndigheder fuldt ud anvender de lovgivningsmaessige og administrative muligheder , de raader over , og at de goer al deres indflydelse gaeldende , for at de oevrige oekonomiske beslutningstageres dispositioner fremmer stabiliteten .  Saneringsprocessen kan ikke afsluttes hurtigt . For at opnaa varige resultater , maa der gennemfoeres en loebende og langvarig aktion . Dette goer blot de oejeblikkelige foranstaltninger endnu noedvendigere .  7 . Kommissionen henstiller til Den italienske Republiks regering , at den straks tager de fornoedne forholdsregler til at hindre , at de offentlige finanser permanent truer med at virke forstyrrende ind paa den kortfristede styring af oekonomien . Med henblik herpaa anbefaler den :   _ at der goeres alt for at holde den udvidede offentlige sektors indenlandske nettolaanoptagelse i 1981 inden for den fastsatte graense paa 37 500 mia lire ;   _ at det som foerste etape paa vejen mod indfoerelsen af princippet , om at den offentlige sektor skal have en faelles finansforvaltning , sikres , at de bestemmelser , der begraenser de regionale og lokale myndigheders adgang til at besidde likvide aktiver i banksystemet , noeje overholdes ;   _ at der bringes en ende paa den italienske nationalbanks praksis med , at den ved udstedelsen erhverver skatkammerbeviser , som ikke er tegnet af banker eller offentligheden ; dette medfoerer dels , at renten for disse vaerdipapirer herefter bestemmes paa markedet , dels , at finansforvaltningen for at undgaa , at disse rentsatser bliver alt for ustabile , saa vidt muligt bestraeber sig paa at udjaevne sine laanoptagelser paa markedet og foelgelig udviklingen i sit underskud over hele aaret .  Ud over disse noedforanstaltninger henstiller Kommissionen , at der hurtigst muligt traeffes de foranstaltninger , som en sanering med tiden vil kraeve af de offentlige finanser , blandt disse foranstaltninger skal specielt naevnes dem , der er noedvendige til at sikre en faktisk overholdelse af de forfatningsmaessige bestemmelser , som forbyder vedtagelsen af nye udgifter uden daekning , en eventuel foroegelse af de lokale myndigheders muligheder for skatteindtaegter , en begraensning , af den dynamik , som automatiske ordninger indebaerer for visse udgifter , en forbedring af styringen af og kendskabet til budgetstroemmene samt indfoerelse af en finansforvaltning , der er faelles for de offentlige beslutningstagere .  Kommissionen henstiller endvidere til Den italienske Republiks regering , at den er saerlig opmaerksom paa risikoen for , at inflationsimpulserne fra det offentlige underskud paa ny forstaerker pris - og omkostningsspiralen som foelge af den glidende loenregulering og den kommende fornyelse af en raekke vigtige kollektive overenskomster . Kommissionen har noteret sig , at de nuvaerende rammebestemmelser i princippet er forholdsvis stramme . Men den anser det for vigtigt , at de bestraebelser , som Den italienske Republiks regering udfolder for sammen med arbejdsmarkedets parter at udforme og gennemfoere en politik med henblik paa en frivillig nedsaettelse af pengeindkomsternes stigningstakt , krones med held . Kommissionen mener nemlig , at denne politik er noedvendig for at sikre oekonomiens konkurrenceevne og dermed stabile valutakurser , saaledes at beslutningstagernes latente tilboejelighed til at foregribe lirens fald kan overvindes .  8 . Kommissionen foelger opmaerksomt udviklingen i den oekonomiske situation i Italien og gennemfoerelsen af de foranstaltninger , der blev truffet den 27 . maj 1981 . Den mener , at den dato , hvor disse sikringsmidler skal ophoere , nemlig den 1 . oktober , under alle omstaendigheder udgoer den maksimale anvendelsesperiode , som man maa bestraebe sig paa at afkorte . Den forbeholder sig ret til paa et hvilket som helst tidspunkt at intervenere i henhold til traktatens bestemmelser med henblik paa at sikre , at der foretages de aendringer af foranstaltningernes anvendelsesomraade og varighed , som maatte anses for noedvendige .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 1 . juli 1981 .  Paa Kommissionens vegne  Francois-Xavier ORTOLI  Naestformand


Vigtig juridisk meddelelse

|

52005SC0229

Henstilling med henblik på Rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2004-2008  /* SEK/2005/0229 endelig udg. */

	[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |Bruxelles, den 16.2.2005SEK(2005) 229 endeligHenstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSEi overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2004-2008(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSERådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1] fastsætter, at ikke-deltagende medlemsstater, dvs. lande, der ikke har indført den fælles valuta, skal forelægge konvergensprogrammer for Rådet og Kommissionen. I overensstemmelse med artikel 9 i forordningen skal Rådet undersøge hvert enkelt konvergensprogram på grundlag af vurderinger foretaget af Kommissionen og det ved traktatens artikel 114 nedsatte udvalg (Det Økonomiske og Finansielle Udvalg). På grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg skal Rådet afgive en udtalelse efter at have undersøgt programmet. Ifølge forordningen skal medlemsstaterne hvert år forelægge opdaterede konvergensprogrammer, som også kan blive gennemgået af Rådet efter samme procedurer.De medlemsstater, der tiltrådte EU den 1. maj 2004, deltager ikke i den fælles valuta, men skal med tiden opfylde konvergenskriterierne, herunder kriteriet om holdbare offentlige finanser, for at kunne indføre euroen. Eftersom underskuddet på de offentlige finanser udgjorde 5,9 %[2] af BNP i 2004, fastslog Rådet den 5. juli 2004, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Ungarn, og henstillede, at det blev korrigeret senest i 2008 i overensstemmelse med konvergensprogrammet fra maj 2004. Bl.a. blev det henstillet til Ungarn, at landet skulle ”tage effektive skridt til at gennemføre de foranstaltninger, der er nødvendige for at nå målet for underskuddet i 2005”, og ”beslutsomt skulle træffe de foranstaltninger, der er redegjort for i konvergensprogrammet fra maj 2004, og holde sig parat til at træffe sådanne supplerende foranstaltninger, der måtte være nødvendige for at nå målet for det offentlige underskud i 2004”. Kommissionen anerkendte, at den ungarske regering havde vedtaget visse foranstaltninger i tiden mellem juli og november 2004, men fandt, at de var utilstrækkelige til at forhindre en omfattende afvigelse fra målene for 2004 og 2005 og mere generelt fra den flerårige tilpasningskurs frem til 2008. Derfor vedtog den den 22. december 2004 en henstilling med henblik på Rådets beslutning efter artikel 104, stk. 8, om, at Rådets henstillinger af 5. juli 2004 ikke var blevet fulgt op af virkningsfulde foranstaltninger. Rådet vedtog en sådan beslutning den 18. januar 2005.Ungarns første konvergensprogram, der dækkede perioden 2004-2008, blev forelagt den 13. maj 2004 og vurderet af Rådet den 5. juli 2004. Opdateringen blev forelagt den 1. december 2004. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en teknisk gennemgang af dette opdaterede program, hvor der er taget hensyn til resultaterne af Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004, adfærdskodeksen[3], den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output, henstillingerne i de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik for perioden 2003-2005 og principperne i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 27. november 2002 om bedre samordning af finanspolitikken[4]. Denne gennemgang giver grundlag for følgende vurdering:-  Det opdaterede ungarske konvergensprogram blev forelagt den 1. december 2004 og dækker perioden 2004-2008. Det opfylder i store træk datakravene i "adfærdskodeksen om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form". Det indeholder alle de obligatoriske data, men primærsaldoen er ikke beregnet efter den konventionelle definition. Visse valgfrie data som f.eks. dataene om de langsigtede sundhedsudgifter mangler desuden.-  Det makroøkonomiske scenario, der opstilles i opdateringen, er realistisk. Det forventer en fortsat opgang i den økonomiske aktivitet med en gradvis stigende real BNP-vækst fra 3,9 % i 2004 til 4,6 % i 2008. For årene 2005-2006 er fremskrivningerne i opdateringen en smule højere end fremskrivningerne i prognosen fra efteråret 2004 fra Kommissionens tjenestegrene, idet den reale BNP-vækst anslås til 4,0 % i 2005 og 4,2 % i 2006 sammenlignet med henholdsvis 3,7 % og 3,8 %. Der foreligger ikke prognoser fra Kommissionen for de øvrige år, men også vækstfremskrivningerne i opdateringen for de sidste år af programperioden forekommer optimistiske. Ifølge Kommissionens beregninger ved brug af den i fællesskab aftalte metode på tallene i programmet vil den reale BNP-vækst blive højere end den potentielle i 2007-2008. Det resulterende outputgab falder moderat fra lige over til lige under -1 % fra 2004 til 2006; for årene 2007 og 2008 falder det brat til næsten nul.-  Den fornyede inflationsbekæmpelse, der blev indledt i andet halvår af 2004, ventes at fortsætte igennem programperioden, og inflationen skulle falde til 3 % i 2008. Fremskrivningerne for renteudviklingen i programmet forekommer forholdsvis gunstige. Hvis de skal virkeliggøres, kræves en væsentligt forbedret tillid kendetegnet ved en betydeligt lavere inflation end den aktuelle, bedre balance i de offentlige finanser og på den løbende betalingsbalance samt fornyet tillid fra markedsaktørernes side til strategien for indførelse af euroen. Opdateringen fastholder 2010 som måldatoen for indførelse af euroen.-  Eurostats beslutning af 23. september 2004 åbner mulighed for midlertidigt frem til finansindberetningen i marts 2007 at klassificere pensionsfonde under anden søjle inden for den offentlige sektor. De ungarske myndigheder har besluttet at benytte sig af denne mulighed og har fremlagt tal for de offentlige underskud, hvori den byrde under anden søjle, som pensionsreformen fra 1998 medfører, ikke er medregnet. I forhold til programmet fra maj 2004 reducerer denne omklassificering det årlige underskud med 0,8-1 procentpoint i perioden 2004-2008. For at kunne sammenligne med det foregående program og prognosen fra efteråret 2004 fra Kommissionens tjenestegrene og i betragtning af, at denne omklassificering ikke vil være medregnet i det endelige 2008-mål, er tallene i vurderingen anført både med og uden indregning af den byrde, pensionsreformen medfører.-  Opdateringen forventer følgende underskud på statsfinanserne: 4,5 % af BNP i 2004, 3,8 % i 2005, 3,1 % i 2006, 2,4 % i 2007 og 1,8 % af BNP i 2008. (Hvis den byrde, pensionsreformen medfører, medregnes, vil den forventede kurs i det offentlige underskud blive 5,3 %, 4,7 %, 4,1 %, 3,4 % og 2,8 % af BNP i årene 2004-2008; den overholder således måldatoen for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud.) I lyset af den betydelige afvigelse fra 2004-målet på 4,6 % af BNP, hvori er medregnet pensionsreformbyrden, og som var indeholdt i konvergensprogrammet fra maj – som i opdateringen skønnes at blive på 4,5 % af BNP (5,3 % af BNP, hvis pensionsreformbyrden medregnes), hvilket falder i tråd med det reviderede underskudsmål, ændrer dette tilpasningskursen fra programmet fra maj 2004, hvor den største tilpasning fandt sted i programmets begyndelsesfase, til en mere lineær konsolideringskurs frem til udgangen af programperioden. Efter den anslåede konsolidering på 0,9 procentpoint af BNP i 2004 forventer opdateringen nu en årlig tilpasning på omkring 0,6-0,7 procentpoint i de resterende år i stedet for den oprindeligt planlagte årlige justering på 0,5 procentpoint. Opdateringen fastholder en konsolideringsstrategi baseret på nedbringelse af udgiftskvoten (fra 44,8 % af BNP i 2004 til 43,4 % i 2008), som efter planen skal understøttes af strukturreformer og kædes sammen med et mere beskedent fald i indtægtskvoten. Den største udgiftsreduktion vil finde sted i 2005. Denne hidrører dog primært fra et fald på 0,5 procentpoint i rentebyrden og en reduktion af de offentlige investeringsudgifter på 1,7 procentpoint. Dette store fald i de offentlige investeringer i 2005 vil blive delvis opvejet af højere investeringer i de efterfølgende år og medføre et fald i den offentlige investeringskvote på 0,6 procentpoint i perioden 2004-2008. Faldet i de offentlige investeringsudgifter vil blive opvejet af øget anvendelse af OPP-projekter (offentlig-private partnerskaber). Underskuddet på primærsaldoen, som blev forbedret med 1,2 procentpoint i 2004, vil falde med årligt omkring 0,3-0,4 procentpoint igennem de resterende år, således at der, hvis man medregner pensionsreformbyrden, vil blive opnået et mindre overskud i 2008, hvor den overgangsperiode, Eurostat har bevilget frem til indberetningen i marts 2007 for regnskabsføringen af denne post, allerede vil være udløbet.-  Den tilpasningskurs, der beskrives i programmet, navnlig det nye underskudsmål for 2005 på 3,8 % af BNP (4,7 % af BNP inklusive pensionsreformbyrden), kan betragtes som passende til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008, forudsat at den bakkes op af tilstrækkelige foranstaltninger. Det endelige mål på 2,8 %[5] af BNP giver kun en lille sikkerhedsmargin, som kan blive formindsket yderligere som følge af en ændring i udgangspunktet, da der stadig knytter sig visse usikkerhedsmomenter til resultatet af 2004-budgettet[6]. Endvidere kan budgetresultatet for 2005-2008 blive værre end forventet. (i) Det forholdsvis gunstige makroøkonomiske scenario tyder på, at indtægterne kan vise sig at blive lavere og udgifterne højere end forventet. Som det blev antydet i prognosen fra efteråret 2004 fra Kommissionens tjenestegrene (som forventede 5,2 % af BNP i 2005 og 4,7 % af BNP i 2006, hvis man medregnede pensionsreformbyrden, eller 4,3 % og 3,7 % af BNP, hvis man ikke medregnede denne byrde), synes opfyldelsen af budgetmålene for 2005 og 2006 at være underlagt visse risici. For 2005 tager denne forventning højde for, at regeringen har oprettet en ”nødreserve” på 0,5 % af BNP til at afbøde virkningen af, at 2005-målet eventuelt ikke nås. Selv om eksistensen af denne nødreserve hilses velkommen, synes dens størrelse at være utilstrækkelig i betragtning af de risici, der knytter sig til 2005-budgettet. Endvidere er der bekymring for, at frigivelsen af disse reserver kunne ske for tidligt på året, hvilket vil mindske incitamentet til at gennemføre 2005-budgettet strengt. Hvis målene for 2005 og 2006 ikke nås, vil den krævede tilpasningsindsats i årene 2007 og 2008 blive så meget desto større. (ii) En eventuel nedsættelse af momssatserne som led i de løbende skattereformer kunne øge risiciene for indtægterne, selv om den opvejes af forhøjelser af andre satser; timingen heraf må derfor overvejes nøje, og et sådant tiltag skal være betinget af, at underskudsmålene opfyldes fuldt ud. (iii) De påtænkte reformforanstaltninger, der skal danne grundlaget for de fremtidige udgiftsnedskæringer, er endnu ikke sikret vedtagelse. Desuden er de fleste af de udgiftsreducerende foranstaltninger, der er indeholdt i 2005-budgettet, ikke understøttet af brede reformer. (iv) Opdateringens antagelser for renteudviklingen, som er betinget af, at tilliden genskabes yderligere, virkeliggøres muligvis ikke i de følgende år med en sådan gunstig tidsprofil. (v) Det har også vist sig, at momsrefusioner hidrørende fra økonomiske aktiviteter i 2004 muligvis ikke er blevet fuldt udbetalt i tide til ikke at belaste 2005-budgettet (opgjort efter periodiseringsprincippet), men myndighederne har givet tilsagn om at øge tempoet i refusionerne, så de ikke belaster 2005-budgettet. På den anden side vil denne styrkede kontrol med momsrefusionerne, der blev indledt i slutningen af 2004, kunne bidrage til at reducere den forventede manko i momsprovenuet, hvilket udgør en positiv risiko.-  På baggrund af denne vurdering er der risiko for, at budgetresultatet kunne blive værre end forventet i opdateringen. Selv om tilpasningskursen i programmet forekommer tilstrækkelig, synes foranstaltningerne i programmet ikke at stemme overens med denne kurs og vil muligvis ikke kunne sikre, at underskuddet (inklusive pensionsreformbyrden) bringes ned under 3 % af BNP senest i 2008. For at fastholde tilpasningskursen er der derfor behov for supplerende foranstaltninger. Især forekommer det afgørende at opfylde det nye 2005-mål, hvilket i betragtning af ovenstående vurdering vil indebære, at supplerende foranstaltninger på mindst 0,5 procentpoint synes at være nødvendige.-  Gældskvoten, som steg til 57,3 % af BNP i 2004 (59,9 % af BNP, hvis pensionsreformbyrden medregnes), ventes gradvis at falde igen fra og med 2005, hvilket har sin forklaring i den løbende nedbringelse af det offentlige underskud og den faldende rentebyrde på gælden. Den ventes at falde til under 50 % af BNP i 2008 (eller til lige over 53 % af BNP, hvis pensionsreformbyrden medregnes). Dette fald påtænkes understøttet af en ændring i gældsforvaltningsstrategien, som skal resultere i besparelser i renteudgifterne. De risici, der knytter sig til gældskvoten, er de samme som dem, der knytter sig til underskudsfremskrivningerne.-  Konvergensprogrammet fra maj 2004 bebudede strukturreformer (især inden for den offentlige forvaltning, uddannelsessystemet og sundhedssystemet) til støtte for den udgiftskontrol, der ligger til grund for strategien i programmet. 2005-budgettet indeholder en række foranstaltninger, som tager sigte på at effektivisere centraladministrationen. De stemmer imidlertid ikke overens med de ambitiøse planer i programmet fra maj. Selv om opdateringen giver nærmere oplysninger om konkrete planlagte reformforanstaltninger, sætter den stadig ikke tal på deres forventede virkning og redegør ikke nærmere for, på hvilket stadium i gennemførelsen de befinder sig. Dette lader formode, at de mere omfattende reformer af sundhedssystemet og uddannelsessystemet rent faktisk vil blive udskudt til efter valget i 2006, hvilket regeringen da også for nylig antydede.-  Hvad angår holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt, synes Ungarn at stå over for en vis risiko på grund af de store forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Risiciene udspringer dels af den usikkerhed, der knytter sig til den langsigtede budgetudvikling på grund af manglende oplysninger om fremskrivningerne for sundhedsudgifterne. Det reformerede pensionssystem, herunder indførelsen af den bidragsbaserede anden søjle, medvirker på konsekvent vis til at afbøde budgetvirkningerne af aldringen og til at reducere risiciene i forbindelse med uholdbare offentlige finanser. Det er dog af afgørende betydning, at der gennemføres andre reformer, navnlig inden for sundhedssektoren, samt at den planlagte budgetkonsolidering på mellemlang sigt gennemføres beslutsomt.-  Den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, er delvis forenelig med de landespecifikke generelle økonomisk-politiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Det offentlige underskud skulle nedbringes ”på troværdig og holdbar vis inden for flerårige rammer i overensstemmelse med de beslutninger, der vil blive vedtaget af Rådet som led i budgetovervågningen”. Ungarn har dog ikke efterkommet Rådets henstillinger af 5. juli 2004 i henhold til artikel 104, stk. 7, som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, jf. Rådets beslutning af 18. januar 2005 på grundlag af traktatens artikel 104, stk. 8. Opdateringen fastholder flerårige rammer for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008, selv om der er risiko for, at budgetresultatet bliver værre end forventet.-  På baggrund af ovenstående vurdering og i lyset af de henstillinger, Rådet har rettet til Ungarn i henhold til artikel 104, stk. 7, bør Ungarn (i) tage skridt til på mellemlang sigt at reducere underskuddet (inklusive pensionsreformbyrden) til under 3 % af BNP senest i 2008 på troværdig og holdbar vis, bl.a. ved at træffe supplerende foranstaltninger for at følge den nye tilpasningskurs, der omfatter det nye underskudsmål på 3,8 % af BNP (4,7 % af BNP inklusive pensionsreformbyrden) i 2005 og ved at udnytte enhver mulighed for at fremskynde den finanspolitiske justering; (ii) gøre timingen og gennemførelsen af eventuelle skattelettelser betinget af, at underskudsmålene i det opdaterede konvergensprogram, der blev forelagt i december 2004, opfyldes, og (iii) gøre fremskridt med de påtænkte reformer af den offentlige forvaltning, sundhedssystemet og uddannelsessystemet, således som der er givet tilsagn om, også med henblik på at forbedre holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt.På grundlag af denne vurdering har Kommissionen vedtaget vedlagte henstilling med henblik på Rådets udtalelse om Ungarns konvergensprogram og fremsender den til Rådet.-  Henstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSEi overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2004-2008RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[7], særlig artikel 9, stk. 3,under henvisning til henstilling fra Kommissionen,efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:1.  Den [8. marts 2005] gennemgik Rådet Ungarns konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2008. Programmet opfylder i store træk datakravene i ”adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form”. Det indeholder alle de obligatoriske data, men primærsaldoen er ikke beregnet efter den konventionelle definition. Visse valgfrie data som f.eks. dataene om de langsigtede sundhedsudgifter mangler desuden. Ungarn opfordres som følge heraf til at sikre fuld overholdelse af datakravene.2.  Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for opdateringen, forventer, at den reale BNP-vækst gradvis vil stige fra 3,9 % i 2004 til 4,6 % frem til udgangen af programperioden. Vurderet med udgangspunkt i de oplysninger, der foreligger på nuværende tidspunkt, synes dette scenario at afspejle forholdsvis favorable vækstantagelser. Både den forventede vækst i 2005 og 2006 og den forventede udvikling i væksten på mellemlang sigt forekommer højt sat. Opdateringens inflationsfremskrivninger forekommer realistiske.3.  Den 5. juli 2004 vedtog Rådet en beslutning om, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Ungarn, og henstillede, at dette blev korrigeret senest i 2008. Opdateringen forventer følgende udvikling i det offentlige underskud: 4,5 % af BNP i 2004, 3,8 % i 2005, 3,1 % i 2006, 2,4 % i 2007 og 1,8 % af BNP i 2008. Disse tal afspejler Eurostats beslutning af 23. september 2004, som åbner mulighed for midlertidigt frem til finansindberetningen i marts 2007 at omklassificere pensionsfonde under anden søjle inden for den offentlige sektor. De ungarske myndigheder har besluttet at benytte sig af denne mulighed og har fremlagt tal for de offentlige underskud, hvori den byrde under anden søjle, som pensionsreformen fra 1998 medfører, ikke er medregnet. Ifølge disse tal vil kursen i det offentlige underskud blive på 5,3 %, 4,7 %, 4,1 %, 3,4 % og 2,8 % af BNP i årene 2004-2008; den overholder således måldatoen for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. For at kunne sammenligne med konvergensprogrammet fra maj og med prognosen fra efteråret 2004 fra Kommissionens tjenestegrene er ikke kun de korrigerede tal, men også tallene, hvori pensionsreformbyrden ikke er medregnet, anført i denne udtalelse. Efter den anslåede konsolidering på 0,9 procentpoint af BNP i 2004 forventer det opdaterede program en årlig justering på omkring 0,6-0,7 procentpoint i de følgende år. Opdateringens konsolideringsstrategi er baseret på en nedbringelse af udgiftskvoten, der understøttes af strukturreformer og kædes sammen med et mere beskedent fald i indtægtskvoten. Den største udgiftsreduktion vil finde sted i 2005, primært som følge af et fald på 0,5 procentpoint i rentebyrden og en reduktion af de offentlige investeringsudgifter på 1,7 procentpoint. Faldet i de offentlige investeringsudgifter vil blive opvejet af øget anvendelse af OPP-projekter (offentlig-private partnerskaber). Der gives ikke nærmere oplysninger om den påtænkte tidsramme og sættes heller ikke tal på de udgiftsreducerende foranstaltninger i programmets sidste år. Tilpasningskursen for underskuddet på primærsaldoen svarer til kursen for nedbringelse af det offentlige underskud. Underskuddet på primærsaldoen vil blive vendt til et mindre overskud i 2008.4.  Den tilpasningskurs, der beskrives i programmet, navnlig de nye underskudsmål for 2005 på 3,8 % af BNP (4,7 % inklusive pensionsreformbyrden) og på 2,8 % af BNP i 2008 inklusive pensionsreformbyrden, kan betragtes som passende til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008, forudsat at den bakkes op af tilstrækkelige foranstaltninger. Det endelige mål på 2,8 % af BNP (inklusive pensionsreformbyrden) giver imidlertid kun en lille sikkerhedsmargin, som kan blive formindsket yderligere som følge af en ændring i udgangspunktet, da der stadig knytter sig usikkerhedsmomenter til resultatet af 2004-budgettet[8]. Budgetfremskrivningerne i programmet forekommer højt sat: (i) Det forholdsvis gunstige makroøkonomiske scenario tyder på, at indtægterne kan vise sig at blive lavere og udgifterne højere end forventet. Som det blev anført i prognosen fra efteråret 2004 fra Kommissionens tjenestegrene, synes underskudsmålene for 2005 og 2006 at være underlagt risici, der trækker i opadgående retning. For 2005 tager denne forventning højde for, at regeringen har oprettet en ”nødreserve” på 0,5 % af BNP til at afbøde virkningen af, at 2005-målet eventuelt ikke nås. Selv om eksistensen af denne nødreserve hilses velkommen, synes dens størrelse at være utilstrækkelig i betragtning af de risici, der knytter sig til 2005-budgettet. Endvidere er der bekymring for, at frigivelsen af disse reserver kunne ske for tidligt på året, hvilket vil mindske incitamentet til at gennemføre 2005-budgettet strengt. Hvis målene for 2005 og 2006 ikke nås, vil dette øge presset på tilpasningsindsatsen i årene 2007 og 2008. (ii) Udgiftsnedskæringerne i 2005 og årene derefter er underlagt risici, idet de reformforanstaltninger, der er inkluderet i 2005-budgettet, muligvis ikke gennemføres i fuldt omfang, og endvidere er de ikke inkorporeret i en bred reformstrategi. (iii) Opdateringens gunstige antagelser for renteudviklingen, som er betinget af, at tilliden genskabes yderligere, udgør endnu en budgetrisiko. (iv) Troværdigheden i udgifts- og indtægtsmålene giver også anledning til bekymring, idet målsætningerne fra de foregående år langt fra blev nået. En eventuel nedsættelse af momssatserne som led i de løbende skattereformer kunne øge risiciene for indtægterne, selv om det var hensigten at opveje den af forhøjelser af andre satser; timingen heraf må derfor overvejes nøje, og et sådant tiltag skal være betinget af, at underskudsmålene opfyldes fuldt ud. (v) Der kunne også være en risiko ved, at momsrefusionerne vedrørende økonomiske aktiviteter i 2004 er blevet forsinket, men myndighederne har givet tilsagn om at øge tempoet i disse refusioner, således at de ikke belaster 2005-budgettet. På den anden side vil denne styrkede kontrol med momsrefusionerne, der blev indledt i slutningen af 2004, også kunne bidrage til at reducere den forventede manko i momsprovenuet, hvilket udgør en risiko, der trækker i nedadgående retning.5.  På baggrund af denne vurdering er der risiko for, at budgetresultatet kunne blive værre end forventet i opdateringen. Selv om derfor den tilpasningskurs, der er indeholdt i programmet, navnlig det nye underskudsmål for 2005 på 3,8 % af BNP (4,7 % af BNP inklusive pensionsreformbyrden), forekommer tilstrækkelig til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008, synes budgetstillingen i programmet ikke at være tilstrækkelig til at gennemføre denne kurs og vil derfor muligvis ikke kunne sikre, at underskuddet reduceres til under 3 % af BNP senest i 2008. For at gøre tilpasningskursen troværdig er der behov for supplerende foranstaltninger. Navnlig er det af afgørende betydning, at det nye 2005-mål nås. På baggrund af ovenstående vurdering bør der træffes supplerende foranstaltninger på mindst 0,5 procentpoint.6.  Den offentlige gældskvote skønnes at ligge på 57,3 % af BNP i 2004 (59,9 % af BNP inklusive pensionsreformbyrden, lige under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP). Programmet forventer, at gældskvoten vil falde med omkring 7 procentpoint igennem programperioden. De risici, der knytter sig til gældskvoten, er de samme som dem, der knytter sig til underskudsfremskrivningerne.7.  Hvad angår holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt, synes Ungarn at stå over for en vis risiko på grund af de store forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Risiciene udspringer dels af den usikkerhed, der knytter sig til den langsigtede budgetudvikling på grund af manglende oplysninger om fremskrivningerne for sundhedsudgifterne. Strategien i programmet er primært baseret på budgetkonsolidering igennem de næste par år og på gennemførelse af supplerende reformforanstaltninger i fremtiden. Det reformerede pensionssystem, herunder indførelsen af den bidragsbaserede anden søjle, medvirker på konsekvent vis til at afbøde budgetvirkningerne af aldringen og til at reducere risikoen for uholdbare offentlige finanser. Det er dog afgørende, at der gennemføres andre reformer, navnlig inden for sundhedssektoren, samt at den planlagte budgetkonsolidering på mellemlang sigt gennemføres beslutsomt.8.  Den økonomiske politik, der er skitseret i programmet, er delvis forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Det offentlige underskud skulle nedbringes ”på troværdig og holdbar vis inden for flerårige rammer i overensstemmelse med de beslutninger, der vil blive vedtaget af Rådet som led i budgetovervågningen”. Ungarn har dog ikke efterkommet Rådets henstillinger af 5. juli 2004 i henhold til artikel 104, stk. 7, som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, jf. Rådets beslutning af 18. januar 2005 på grundlag af traktatens artikel 104, stk. 8. Opdateringen fastholder flerårige rammer for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008, selv om der er risiko for, at budgetresultatet bliver værre end forventet.* * *På baggrund af ovenstående vurdering og i lyset af Rådets henstillinger af [8. marts 2005] i henhold til artikel 104, stk. 7, er Rådet af den opfattelse, at Ungarn bør:(i) tage skridt til på mellemlang sigt at reducere underskuddet inklusive pensionsreformbyrden til under 3 % af BNP senest i 2008 på troværdig og holdbar vis, bl.a. ved at træffe supplerende foranstaltninger med henblik på at følge den nye tilpasningskurs, der omfatter de nye underskudsmål på 3,8 % af BNP (4,7 % af BNP inklusive pensionsreformbyrden) i 2005 og på 2,8 % af BNP inklusive pensionsreformbyrden i 2008 og ved at udnytte enhver mulighed for at fremskynde den finanspolitiske justering(ii) gøre timingen og gennemførelsen af eventuelle skattelettelser betinget af, at underskudsmålene i det opdaterede konvergensprogram, der blev forelagt i december 2004, opfyldes(iii) gøre fremskridt med de påtænkte reformer af den offentlige forvaltning, sundhedssystemet og uddannelsessystemet, således som der er givet tilsagn om, også med henblik på at forbedre holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt.Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Real BNP-vækst (% ændring) | KP dec. 2004 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | 4,3 | 4,6 |KOM | 3,9 | 3,7 | 3,8 | - | - |KP maj 2004 | 3,3-3,5 | 3,5-4,0 | ca. 4 | ca. 3,5 | ca. 3,0 |HICP-inflation (%) | KP dec. 2004 | 6,8 | 4,5 | 4,0 | 3,5 | 3,0 |KOM | 6,9 | 4,6 | 4,2 | - | - |KP maj 2004 | ca. 6,5 | ca. 4,5 | ca. 4 | ca. 3,5 | ca. 3 |Offentlig saldo (% af BNP) | KP dec. 2004 korrigeret1 | -4,5 | -3,8 | -3,1 | -2,4 | -1,8 |Ikke-korrigeret | -5,3 | -4,7 | -4,1 | -3,4 | -2,8 |KOM | -5,5 | -5,2 | -4,7 | - | - |KP maj 2004 | -4.6 | -4.1 | -3.6 | -3.1 | -2.7 |Primær saldo (% af BNP) | KP dec. 2004 korrigeret1 Ikke-korrigeret | -0,3 -1,1 | 0,0 -0,9 | 0,3 -0,7 | 0,7 -0,3 | 1,1 0,1 |KOM | -1,1 | -1,2 | -1,1 | - | - |KP maj 2004 | -0,5 | -0,2 | 0,1 | 0,3 | 0,4 |Offentlig bruttogæld (% af BNP) | KP dec. 2004 korrigeret1 | 57,3 | 55,3 | 53,0 | 50,6 | 48,3 |Ikke-korrigeret | 59,9 | 58,6 | 56,8 | 54,9 | 53,2 |KOM | 59,7 | 59,5 | 58,9 | - | - |KP maj 2004 | 59,4 | 57,9 | 56,8 | 55,6 | 53,7. |Anm.: 1 Eurostats beslutning af 23. september 2004 åbner mulighed for midlertidigt frem til finansindberetningen i marts 2007 at omklassificere pensionsfonde under anden søjle inden for den offentlige sektor. De ungarske myndigheder har besluttet at benytte sig af denne mulighed og har fremlagt tal for de offentlige underskud, hvori den byrde under anden søjle, som pensionsreformen fra 1998 medfører, ikke er medregnet. I forhold til programmet fra maj 2004 reducerer dette det årlige underskud med 0,8-1 procentpoint i perioden 2004-2008. For at kunne sammenligne med det foregående program og med Kommissionens prognose fra efteråret 2004 og i betragtning af, at det endelige 2008-mål ikke vil være underlagt denne omklassificering, anføres ikke blot de korrigerede, men også de ikke-korrigerede tal. Kilder: Konvergensprogrammet (KP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |[1] EFT L 209 af 2.8.1997. Alle de dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Det var baseret på Kommissionens økonomiske prognose fra foråret 2004, som tog hensyn til data indberettet af Ungarn i marts 2004. Indberetningen fra september 2004 korrigerede det offentlige underskud i opadgående retning fra 5,9 % af BNP til 6,2 % af BNP for 2003.[3] Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs reviderede udtalelse om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, der blev godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.[4] KOM(2002) 668 endelig af 27. november 2002.[5] I dette tal er igen medregnet pensionsreformbyrden, idet ifølge Eurostat den manglende indregning af denne post kun er mulig frem til finansindberetningen i marts 2007.[6] Forskellen mellem data opgjort efter kasseregnskabsprincippet og data opgjort efter periodiseringsprincippet kendes endnu ikke. Af grunde, der har relation til EU-tiltrædelsen, bl.a. ændringerne i opkrævningen af moms af den EU-interne import, blev det antaget, at denne forskel var usædvanlig stor i 2004, idet den androg 1,2-1,4 procentpoint. Der er dog regnskabsmæssige usikkerhedsmomenter, der knytter sig til betalingerne af landbrugstilskud og betalingen af den 13. månedsløn til offentligt ansatte. Forskellen mellem regnskabsføringen opgjort efter kasseregnskabsprincippet og efter periodiseringsprincippet kan derfor vise sig at blive lavere og derved øge underskuddet opgjort efter periodiseringsprincippet i 2004. Hvis tempoet i momsrefusionerne sættes op, som det blev anført af de ungarske myndigheder, vil dette kunne øge underskuddet (opgjort efter periodiseringsprincippet) i 2004 med næsten 0,7 procentpoint.[7] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[8] Der knytter sig regnskabsmæssige usikkerhedsmomenter til betalingerne af landbrugstilskud og betalingen af den 13. månedsløn til offentligt ansatte, som kunne reducere forskellen mellem underskuddet opgjort efter kasseregnskabsprincippet og efter periodiseringsprincippet og derved øge underskuddet opgjort efter periodiseringsprincippet i 2004. Hvis tempoet i momsrefusionerne sættes op, som det blev anført af de ungarske myndigheder, vil dette kunne øge underskuddet i 2004 med næsten 0,7 procentpoint.