title: Rådets henstilling af 10. juli 2012 om Sveriges nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Sveriges konvergensprogram for 2012-2015

text:
               24.7.2012

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 219/85

         RÅDETS HENSTILLING
   af 10. juli 2012
   om Sveriges nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Sveriges konvergensprogram for 2012-2015
   2012/C 219/25
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,
   som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Europa-Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling (4) om Sveriges nationale reformprogram for 2011 og afgav sin udtalelse om Sveriges opdaterede konvergensprogram for 2011-2014.

               (4)

               Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Sverige blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

               (5)

               Rådet vedtog den 1. december 2011 konklusioner, der opfordrede Udvalget for Social Beskyttelse til i samarbejde med Beskæftigelsesudvalget og andre udvalg at forelægge sine synspunkter vedrørende foranstaltninger, der er anbefalet inden for Europa 2020-politikcyklussen. Disse synspunkter udgør en del af Beskæftigelsesudvalgets udtalelse.

               (6)

               Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 15. februar 2012 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2012 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2012.

               (7)

               Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

               (8)

               Den 20. april 2012 forelagde Sverige sit konvergensprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. I en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 har Kommissionen også vurderet, om Sverige er påvirket af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse, at Sverige befinder sig i en situation med ubalancer, der dog ikke er uforholdsmæssigt store.

               (9)

               Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, er realistisk for 2012 og optimistisk for 2013-2015, hvor væksten i BNP forventes at ligge på ca. 3,5 % i gennemsnit. Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 forudser en vækst i BNP på 2,1 % i 2013. Den budgetstrategi, der er skitseret i konvergensprogrammet, har til formål at sikre den langsigtede holdbarhed ved at respektere reglerne i Sveriges finanspolitiske ramme, herunder målsætningen om et overskud for den offentlige sektors nettolångivning på 1 % af BNP i løbet af konjunkturcyklussen. Strategien sigter også mod at opfylde kravene i stabilitets- og vækstpagten, herunder især at overholde referenceværdien på 3 % af BNP. Konvergensprogrammet har ændret den mellemfristede budgetmålsætning fra et samlet offentligt overskud på 1,0 % af BNP til et underskud på 1,0 % af BNP. Den nye mellemfristede budgetmålsætning afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. På grund af denne ændring og set i lyset af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo vil den mellemfristede budgetmålsætning sandsynligvis blive nået i programperioden, selv i betragtning af sandsynligheden for yderligere ekspansive diskretionære foranstaltninger i 2013 og 2014. Visse nedgangsrisici i forbindelse med budgetfremskrivningen fra 2013 og frem hænger sammen med optimistiske makroøkonomiske antagelser. Under hensyntagen til diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden overholder den forventede vækst i de offentlige udgifter udgiftsbenchmarket i stabilitets- og vækstpagten. Gældskvoten ligger under 60 % af BNP og forventes ifølge konvergensprogrammet at fortsætte med at falde gennem programperioden.

               (10)

               Kommissionens dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 har bekræftet, at husholdningerne i Sverige har et forholdsvis højt gældsniveau. Selv om situationen på bolig- og lånemarkedet stabiliseredes i 2011, er der flere forstyrrende elementer i strukturen, som truer stabiliteten på disse markeder på lang sigt. Der er blevet truffet de nødvendige foranstaltninger for at styrke den finansielle sektors modstandskraft. Der er dog for øjeblikket en række politikker, som kan bidrage til volatiliteten på det svenske boligmarked og akkumuleringen af boliggæld, som man har været mindre opmærksom på: generøse rentefradrag og lave ejendomsskatter, begrænsede afdrag og streng huslejeregulering. På udbudssiden udgør lokalplanlægningsmonopolet, langtrukne planlægningsprocesser og manglen på konkurrence hindringer for boligudbuddets fleksibilitet.

               (11)

               På trods af en generel forbedring af arbejdsmarkedssituationen i 2011 forblev ungdomsarbejdsløsheden og arbejdsløsheden i sårbare grupper høj, især for personer med indvandrerbaggrund. Sverige er i øjeblikket i gang med at gennemføre flere aktive arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger og uddannelsesreformer for at tage hånd om denne situation. Hovedparten af disse foranstaltninger fremstår som relevante og troværdige, men det er for tidligt at vurdere deres effekt. Den centrale foranstaltning med henblik på at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden er momsnedsættelsen for restauranter og cateringvirksomheder, men dennes relevans og effektivitet er imidlertid tvivlsom og bør evalueres. Derudover kunne ambitionsniveauet hæves ved en mere gennemgribende håndtering af udfordringerne, hvor opmærksomheden også rettes mod de relativt høje lønninger i den lavere ende af lønskalaen og forskellene i beskæftigelsessikkerheden mellem fastansatte og midlertidigt ansatte.

               (12)

               Sverige har de næststørste udgifter til forskning og udvikling målt som andel af BNP i EU og anses for at være innovationsleder ifølge Unionens resultattavle for innovation. Når det gælder kommercialiseringen af innovative produkter, ligger Sverige imidlertid under EU-gennemsnittet, og udviklingen går i negativ retning. Samtidig ser Sverige ud til halte bagefter inden for oprettelsen af hurtigt voksende innovative virksomheder. Derudover er Sveriges stærke position inden for forskning og udvikling sårbar pga. landets afhængighed af få store multinationale selskaber, som i stigende grad flytter deres forsknings- og udviklingsaktiviteter til udlandet. Disse problemstillinger bør inddrages i det nye lovforslag om forskning og innovation, som forventes i efteråret 2012.

               (13)

               Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Sveriges økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Sverige, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input bidrag til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af Det Europæiske Semester er afspejlet i henstilling 1-4 nedenfor.

               (14)

               På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået konvergensprogrammet, og Rådets udtalelse (5) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (15)

               På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og konvergensprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 2 nedenfor,

         HENSTILLER, at Sverige i perioden 2012-2013 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1)

               fastholde en sund budgetstilling i 2012 og videre frem ved at gennemføre budgetstrategien som planlagt og fortsætte med at leve op til den mellemfristede budgetmålsætning

               2)

               træffe yderligere forebyggende foranstaltninger for at styrke stabiliteten på boligmarkedet på mellemlang sigt, bl.a. ved at fremme forsigtig långivning, reducere gældsfordelen i forbindelse med finansiering af boliginvesteringer og løse problemerne med begrænsninger i boligudbuddet og huslejereguleringen

               3)

               øge unges og sårbare gruppers erhvervsfrekvens, f.eks. ved at forbedre effektiviteten af aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, lette overgangen fra skole til arbejde, fremme politikker til at øge efterspørgslen efter sårbare grupper og forbedre arbejdsmarkedets funktion. Undersøge effektiviteten af den nuværende reducerede momssats for restauranter og cateringvirksomheder, hvis formål er at bidrage til jobskabelsen

               4)

               træffe yderligere foranstaltninger i det nye lovforslag om forskning og innovation med henblik på at fortsætte forbedringen af forskningsekspertisen samt fokusere på at forbedre kommercialiseringen af innovative produkter og udviklingen af nye teknologier.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

            På Rådets vegne

         V. SHIARLY

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Bibeholdt for 2012 ved Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 119 af 4.5.2012, s. 47).

      (4)  EUT C 217 af 23.7.2011, s. 9.

      (5)  I henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.


				|

		52013DC0383

			Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud i Spanien til ophør /* COM/2013/0383 final - 2013/ () */

			   	Henstilling med henblik på
RÅDETS HENSTILLING
med henblik på at bringe situationen med et
uforholdsmæssigt stort offentligt underskud i Spanien til ophør
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om Den
Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 7,
under henvisning til henstilling fra
Europa-Kommissionen og
ud fra følgende betragtninger:
(1)       I henhold til artikel 126 i
traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal medlemsstaterne
undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.
(2)       Stabilitets- og vækstpagten
er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at
styrke forudsætningerne for prisstabilitet og for en holdbar og stærk vækst,
som fører til øget beskæftigelse.
(3)       Den 27. april 2009 besluttede
Rådet i overensstemmelse med artikel 104, stk. 6, i traktaten om oprettelse af
Det Europæiske Fællesskab (TEF), at der forelå et uforholdsmæssigt stort
underskud i Spanien, og rettede en henstilling med henblik på at korrigere det
uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012 i overensstemmelse med artikel
104, stk. 7, i TEF og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli
1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i
forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud[1].
(4)       Den 2. december 2009
besluttede Rådet i overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i Rådets forordning
(EF) nr. 1467/97, at der var truffet virkningsfulde foranstaltninger, og at
uventede negative økonomiske forhold havde gjort sig gældende med store
ugunstige virkninger for de offentlige finanser efter vedtagelsen af den
pågældende henstilling[2].
Særligt den voldsomme forværring i vækstperspektiverne som følge af den globale
økonomiske og finansielle krise havde haft store negative budgetmæssige
konsekvenser. Derfor besluttede Rådet at vedtage en revideret henstilling efter
artikel 126, stk. 7, i TEUF med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt
store underskud senest i 2013 på en troværdig og holdbar måde ved at træffe foranstaltninger
på mellemlang sigt.
(5)       Den 15. juni 2010
konkluderede Kommissionen, at Spanien havde truffet virkningsfulde
foranstaltninger i overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. december 2009
for at bringe sit offentlige underskud ned under referenceværdien på 3 %
af BNP, og anså det derfor ikke for nødvendigt med yderligere skridt i
proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.
(6)       Den 10. juli 2012 besluttede
Rådet i overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr.
1467/97, at der var truffet virkningsfulde foranstaltninger, men at uventede
negative økonomiske forhold havde gjort sig gældende med store ugunstige
virkninger for de offentlige finanser efter vedtagelsen af den reviderede
henstilling i 2009. Særligt forværringen af vækstperspektiverne og skiftet til
en mindre skatteindbringende vækstsammensætning havde haft store negative
budgetmæssige konsekvenser. Derfor vedtog Rådet en revideret henstilling efter
artikel 126, stk. 7, i TEUF ("den reviderede henstilling"), hvori det
henstillede til Spanien at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud
senest i 2014. For at få det samlede offentlige underskud ned under
referenceværdien på 3 % af BNP inden 2014, blev der henstillet til Spanien
at sørge for en forbedring af den strukturelle saldo på 2,7 % af BNP i
2012, 2,5 % af BNP i 2013 og 1,9 % af BNP i 2014 på grundlag af
Kommissionens opdatering af prognosen fra foråret 2012.
Målene for det samlede underskud blev sat til 6,3 % af BNP i 2012,
4,5 % af BNP i 2013 og 2,8 % af BNP i 2014.
Det blev også henstillet til Spanien at gennemføre de foranstaltninger,
der blev vedtaget i budgettet for 2012 og i de selvstyrende regioners planer
for et afbalanceret budget, og vedtage den anmeldte flerårige budgetplan for 2013-14
inden udgangen af juli 2012, herunder en mellemsigtet budgetstrategi, som til
fulde præciserede, hvilke strukturelle foranstaltninger der var nødvendige for
at nå frem til en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i
2014.
(7)       Den 14. november 2014
konkluderede Kommissionen på grundlag af sin prognose fra efteråret 2012, at
Spanien havde truffet virkningsfulde foranstaltninger i overensstemmelse med
Rådets reviderede henstilling af 10. juli 2012, og at der ikke skulle tages
yderligere skridt i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store
underskud.
(8)       I henhold til artikel 3, stk.
5, i forordning (EF) nr. 1467/97 kan Rådet på grundlag af en henstilling fra
Kommissionen beslutte at vedtage en revideret henstilling efter artikel 126,
stk. 7, i TEUF, hvis der er truffet virkningsfulde foranstaltninger, og
uventede negative økonomiske forhold gør sig gældende med store ugunstige
virkninger for de offentlige finanser efter vedtagelsen af henstillingen.
Hvorvidt der er tale om, at uventede negative økonomiske forhold gør sig
gældende med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser, skal
vurderes i forhold til den økonomiske prognose, som ligger til grund for Rådets
henstilling.
(9)       I henhold til artikel 126,
stk. 7, i TEUF og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 skal
Rådet rette henstillinger til den pågældende medlemsstat med henblik på at
bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør inden for
en given frist. I henstillingen skal der fastsættes en frist på højst seks
måneder for den pågældende medlemsstats iværksættelse af virkningsfulde
foranstaltninger til korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. I en
henstilling om korrektion af et uforholdsmæssigt stort underskud bør Rådet ligeledes
henstille, at der nås årlige budgetmål, som på basis af den prognose, der
ligger til grund for henstillingen, svarer til en årlig minimumsforbedring af
den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo minus
engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på mindst
0,5 % af BNP som benchmark.
(10)     Efter et kortvarigt opsving i
2011 er økonomien igen præget af recession, idet der er registreret negativ
kvartalsvis vækst i BNP i faste priser siden det tredje kvartal af 2011. På
årsbasis faldt BNP med 1,4% i 2012. Ifølge Kommissionens prognose fra foråret
2013 ser recessionen ud til at ville fortsætte i 2013, idet den positive
nettoeksport endnu ikke kan udligne det aktuelle fald i den indenlandske
efterspørgsel. Output forventes først at stabilisere sig hen imod udgangen af
2013. BNP i faste priser forventes således at falde med 1,5 % i 2013, inden det
stiger med 0,9 % i 2014 (under forudsætning af, at den samme politik fortsat
følges). Ved Rådets sidste henstilling forventedes BNP i faste priser at falde
med 1,9% og 0,3% i henholdsvis 2012 og 2013 og at stige med 1,1% i 2014. De
mindre negative vækstresultater i 2012 skyldtes hovedsageligt en lidt mere
robust indenlandsk efterspørgsel, muligvis også på grund af den likviditetsindsprøjtning,
der kom gennem tilbagebetalingsordningen for den erhvervsmæssige gæld, som
regionerne og de lokale myndigheder havde akkumuleret inden 1. januar 2012
(27,4 mia. EUR eller 2,6% af BNP). For så vidt går 2013 og 2014 forventer
Kommissionens prognose fra foråret 2013 en mere drastisk afmatning i BNP i
faste priser i 2013 og et mere dæmpet opsving i 2014. Dette indebærer et mere
drastisk fald i den indenlandske efterspørgsel i begge årene og et
længerevarende fald i beskæftigelsen. Forværrelsen i den makroøkonomiske
prognose skyldes delvis, at der er taget hensyn til de yderligere
konsolideringsforanstaltninger i budgetplanen for 2013-2014 og budgettet for
2013.
(11)     Ifølge Kommissionens prognose
fra foråret 2013 nåede det samlede offentlige underskud op på 10,6% af BNP i
2012, hvilket skal sammenholdes med regeringens mål og målet for proceduren i
forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud på 6,3% af BNP og 9,4% af
BNP-resultatet i 2011. Hvis der justeres for kapitaloverførsler til banker (der
anses for at være engangsforanstaltninger), bliver de tilsvarende underskud på
7,0% og 9,0% af BNP i henholdsvis 2012 og 2011. Faldet
i den samlede saldo svarer til en forbedring af den primære saldo på 2,4
procentpoint (minus kapitaloverførsler til banker)
set på baggrund af en økonomi i tilbagegang og en mindre
skatteindbringende vækstsammensætning. Kommissionens
prognose fra foråret 2013 peger i retningen af en forbedring i det strukturelle
underskud på 1,8 procentpoint i 2012, sammenlignet med henstillingens
forbedring på 2,7 procentpoint. Hvis der korrigeres for nedjusteringen af de
potentielle output siden Rådets sidste henstilling, forbliver den anslåede
finanspolitiske indsats uændret. Den anslåede ændring i den strukturelle saldo
blev dog også i høj grad påvirket af det uventede indtægtstab, der beløb sig
til ca. 1,0 procentpoint. Samlet set ville den justerede finanspolitiske
indsats, hvis disse virkninger tages i betragtning, stige til 2,9 procentpoint
over den indsats, der blev anbefalet i den reviderede henstilling. Bortset fra
rekapitaliseringsforanstaltningerne står budgetafvigelsen i 2012 i forbindelse
med en kombination af, at indtægterne blev mindre end forventet (under hensyn
til konsekvenserne af de diskretionære foranstaltninger og basiseffekten), og
at der var et højere forbrug i produktionen og højere sociale overførsler. Den
mindre skatteindbringende vækstsammensætning og en mere alvorlig forværring på
arbejdsmarkedet indebar væsentlige fald i indtægterne, særligt i direkte og
indirekte skatter, og højere sociale udgifter. Spanien vedtog betydelige
konsolideringsforanstaltninger i 2012, der beløb sig til ca. 4% af BNP,
herunder ca. 1,5 % af BNP på indtægtssiden g 2,5% af BNP på udgiftssiden. Disse
foranstaltninger kompenserede også delvis for en underliggende forværring i den
strukturelle balance på grund af stigende rentebetalinger og højere sociale
overførsler.
(12)     For 2013 forventes det
offentlige underskud ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2013 at falde
til 6,5% af BNP sammenlignet med målet om 4,5% af BNP for proceduren i
forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Den primære saldo forventes
at forbedres med 4,5 procentpoint (0,9 procentpoint uden medregning af
kapitaloverførsler til banker). Efter Rådets sidste henstilling fremlagde den
spanske regering i august 2012 en flerårig budgetplan for 2013-14, hvori den
skitserede visse aspekter af konsolideringsstrategien på mellemlang sigt. I alt
anslås de budgetmæssige konsekvenser af de diskretionære foranstaltninger i 2013
til ca. 1% af BNP på udgiftssiden og ca. 1,5% af BNP på indtægtssiden. Den
forventede budgetafvigelse på ca. 2% af BNP sammenlignet med BNP-målet skyldes
delvis, at udgangspunktet var værre. Den væsentligste faktor i afvigelsen er
dog den ugunstige vækstsammensætning, hvor det private forbrug falder mere, og
arbejdsmarkedet klarer sig værre, end forventet i den reviderede henstilling. I
Kommissionens prognose fra foråret 2013 forventes det, at det strukturelle
underskud vil nedbringes yderligere med 1,1 procentpoint i 2013, sammenlignet
med henstillingens indsats på 2,5 procentpoint. Hvis der korrigeres for
ændringen i den anslåede potentielle vækst og for de fald i indtægterne, der er
blevet større end forventet, forbedres den anslåede finanspolitiske indsats med
1,4 procentpoint, så den justerede finanspolitiske indsats lander på 2,5% af
BNP på linje med den anbefalede indsats i den reviderede henstilling. I sit
stabilitetsprogram for 2013 erklærede den spanske regering, at det var dens mål
at opnå et samlet offentligt underskud på 6,3% af BNP for 2013, idet dette
skulle understøttes af yderligere konsolideringsforanstaltninger på ca. 3 mia.
EUR (0,3% af BNP), der stadig skal vedtages og gennemføres i år.
(13)     For 2014 forventes det samlede
underskud at komme op på 7,0% af BNP set i forhold til et mål for proceduren i
forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud på 2,8% af BNP. Det primære
underskud ville øges med 0,4% af BNP. Bortset fra basiseffekten afspejler den
forventede afvigelse hovedsageligt, at de midlertidige foranstaltninger, der er
truffet i de foregående år, er udløbet, og at de planlagte
konsolideringsforanstaltninger for 2014 ikke var tilstrækkeligt præciseret i
den flerårige budgetplan fra august 2012 til, at de kunne medtages i Kommissionens
prognose. Derudover vil sammensætningen i den økonomiske vækst fortsat være
meget lidt skatteindbringende, idet de sociale bidrag og indirekte skatter ikke
stiger proportionalt med det nominelle BNP. Rentebetalingerne vil også fortsat
stige på grund af en større gæld. Det strukturelle underskud forventes ifølge
Kommissionens prognose fra foråret 2013 at forværres med 1,1 procentpoint
sammenlignet med henstillingens forbedring på 1,9% af BNP. Hvis der korrigeres
for ændringen i den anslåede potentielle vækst og uventede indtægtstab, øges
forskellen yderligere med 0,2 procentpoint.
(14)     For så vidt angår den
finanspolitiske styring er der gjort store fremskridt med indberetning om
gennemførelsen af budgettet under regeringsniveau. Bestemmelserne i loven om
budgetstabilitet vedrørende de tidlige varslings- og korrektionsmekanismer, der
skal begrænse afvigelser fra budgettet, har dog ikke været helt effektive, og
gennemsigtigheden med hensyn til deres gennemførelse kunne forbedres. Trods
fremskridt med hensyn til budgetindberetning på regionalt plan, ville det kræve
mere omfattende, ensartet og rettidig indberetning af data, også af
budgetplaner, som er samlet på statsbasis i overensstemmelse med ESA 95, hvis
der skal opnås et højere niveau af finanspolitisk gennemsigtighed. Der er endnu
ikke oprettet et finanspolitisk råd med fuld institutionelle og finansiel
uafhængighed.
(15)     Den samlede offentlige
bruttogæld steg til ca. 84 % af BNP i 2012 sammenlignet med de 80,9 %
af BNP, som Kommissionens tjenestegrene forventede i prognosen fra foråret
2012. Stigningen i gældskvoten skyldtes et underskud, der var højere end
forventet, lavere vækst i det nominelle BNP, omkostningerne ved
rekapitalisering af bankerne og betaling af den offentlige administrations udestående
gæld. Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2013 forventes den offentlige
bruttogældskvote at stige yderligere og komme op over 95 % i 2014,
forudsat at der ikke sker nogen ændring i politikken, og den vil dermed
overstige referenceværdien i traktaten i alle årene.
(16)     Den 10. april 2013
konkluderede Kommissionen på grundlag af sin dybdegående undersøgelse af
Spanien for 2013 under proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer[3], at Spanien har
uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer. Korrektionen af disse
ubalancer, som er akkumuleret i opgangsårene, og særligt absorberingen af et
særdeles højt niveau for privat gæld og udenlandsgæld, har betydelige negative
konsekvenser for den økonomiske vækst, den finansielle stabilitet og de
offentlige finanser. En holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store
budgetunderskud på mellemlang sigt kræver, at der samtidig gøres fremskridt med
korrektionen af makroøkonomiske ubalancer ved hjælp af strukturreformer, der
kan sætte skub i vækst og beskæftigelse og mindske de strukturelle stivheder,
der hæmmer tilpasningen af økonomien.
(17)     Ifølge Kommissionens prognose
fra foråret 2013 vil Spanien ikke nå de nominelle budgetmål, der er opstillet i
Rådets henstilling af 10. juli 2012. Spanien har imidlertid foretaget en
strukturel indsats i 2012 og 2013, som, når der henses til de uventede negative
økonomiske forhold sammenlignet med, da Rådets henstilling blev vedtaget,
ligger på linje med den reviderede henstilling. Disse uventede negative økonomiske
forhold har haft betydelige ugunstige virkninger på de offentlige finanser.
Særligt har de væsentligt lavere skatteindtægter i forbindelse med, at der
bliver genskabt balance i økonomien, idet der opnås en mindre
skatteindbringende vækststruktur, og de dermed forbundne negative virkninger på
indtægtselasticiteten ført til en betydelig forringelse i budgetsituationen.
Derudover har den økonomiske recession påvirket beskæftigelsen yderst negativt,
og arbejdsløsheden har udvist en skarp stigning. Under hensyn til alle disse
faktorer i overensstemmelse med reglerne i stabilitets- og vækstpagten og ud
fra hensynet til at korrigere de uforholdsmæssigt store makroøkonomiske
ubalancer med betydelige negative følger for de offentlige finanser må det
konstateres, at der er behov for at forlænge fristen for at korrigere det
uforholdsmæssigt store underskud i Spanien med to år til 2016.
(18)     På baggrund af den store
uvished om den økonomiske og budgetmæssige udvikling bør budgetmålet for det
sidste år i korrektionsperioden fastsættes på et niveau, der ligger klart under
referenceværdien, så det sikres, at der opnås en effektiv og varig korrektion
inden fristen.
(19)     De mellemliggende mål for det
samlede underskud med henblik på at opnå korrektionen af det uforholdsmæssigt
store underskud senest i 2016 fastsættes til 6,5% af BNP for 2013, 5,8% af BNP
for 2014, 4,2% af BNP for 2015 og 2,8% af BNP for 2016. Hvis disse mål skal
nås, skal der ske en årlig forbedring af den primære saldo (minus
engangsforanstaltninger) på 1,3% af BNP i gennemsnit i løbet af perioden
2013-16 og, når der tages udgangspunkt i Kommissionens prognose fra foråret
2013 forlænget til 2016, en forbedring af den strukturelle saldo på 1,1% af BNP
i 2013, 0,8% af BNP i 2014, 0,8% af BNP i 2015 og 1,2% af BNP i 2016. Denne
mere gradvise tilpasning tager hensyn til den nuværende vanskelige økonomiske
situation og den aktuelle gennemgribende strukturelle omlægning af den spanske
økonomi og vil skulle understøttes af ambitiøse strukturreformer. I så fald forventes
den at støtte nedbringelsen af eksterne og interne makroøkonomiske ubalancer,
afbøde de negative virkninger , som den finanspolitiske konsolidering på kort
sigt har på den økonomiske vækst, samtidig med at den stadig stabiliserer og
vender den opadgående tendens i den samlede offentlige gæld.
(20)     Ifølge Kommissionens prognose
fra foråret 2013 forlænget til 2016, der bygger på en forudsætning om, at den
samme politik fortsat følges, vil der ikke på nuværende tidspunkt være behov
for yderligere foranstaltninger for at opnå henstillingens forbedring i den
strukturelle saldo for 2013 (og det nye mål for underskuddet på 6,5% af BNP),
men budgetplanerne vil nøje skulle følges på alle niveauer af den offentlige
forvaltning. Hvis underskuddet skal bringes ned under traktatens referenceværdi
på en holdbar måde for perioden 2014-2016, vil det kræve omfattende
strukturelle finanspolitiske foranstaltninger ud over dem, der allerede indgår
i Kommissionens prognose fra foråret 2013. Disse foranstaltninger, svarende til
ca. 2% af BNP i 2014, 1% af BNP i 2015 og 1,5% af BNP i 2016, bør tage hensyn
til, at det er nødvendigt at kompensere for de negative anden runde-effekter,
den negative vækst i potentielt output og stigende rentebetalinger samt højere
sociale overførsler.
(21)     Stabilitetsprogrammet for 2013
lægger en kurs for tilpasningen, der stort set svarer til korrektionerne af det
uforholdsmæssigt store underskud senest i 2016, med et mål for det samlede
underskud på 6,3% af BNP i 2013, 5,5% i 2014, 4,1% i 2015 og 2,7% i 2016. For
2013 baseres målet på yderligere konsolideringsforanstaltninnger på ca. 3 mia.
EUR, der er indeholdt i programmet, men endnu ikke er præciseret fuldt ud.
(22)     Der bør træffes
budgetkonsolideringsforanstaltninger med henblik på at sikre en varig
forbedring af den offentlige saldo, samtidig med at den bør udformes med
henblik på at højne kvaliteten i de offentlige finanser og styrke økonomiens
vækstpotentiel.
(23)     Spanien står over for store
risici for bæredygtigheden på mellemlang sigt og middelstore risici på lang
sigt. Det ville medvirke til at begrænse disse risici, hvis der igen blev
opnået en højere strukturel primær saldo på omkring de -0.5% af BNP, som den i
gennemsnit var i perioden 1998-2012. Reformen af førtidspensionsordningerne i
2013 forventes at bidrage til bæredygtigheden af den sociale sikringsordning på
lang sigt. Det synes dog at være nødvendigt at træffe yderligere
foranstaltninger til at holde væksten i alderdomsrelaterede udgifter nede,
f.eks. gennem en passende regulering af den faktor for bæredygtighed, der er
fastsat ved reformen af pensionsordningen fra 2011, herunder ved at bestemme,
at pensionsalderen skal stige i takt med stigninger i den forventede levealder.

(24)     Under hensyn til Spaniens
decentraliserede offentlige finanser bør dets finanspolitiske tilpasning
understøttes af en realistisk konsolideringsstrategi på middellang sigt, der
omfatter i) en detaljeret flerårig budgetplan med nøjagtig præcisering af
foranstaltningerne for 2014-2016, ii) yderligere styrkelse af effektiviteten i
den institutionelle ramme (ved yderligere at øge gennemsigtigheden i
forbindelse med gennemførelsen af loven om budgetstabilitet samt ved at oprette
et uafhængigt skattepolitisk råd), iii) konkrete skridt til at styre det
stigende strukturelle underskud i den sociale sikringsordning og iv) større
vægt på, at konsolideringen skal være vækstvenlig (herunder ved, at der
systematisk foretages en revidering af udgifter såvel som af skattesystemet).
(25)     Parallelt med de regelmæssige
revisioner af den finansielle støtte fra den europæiske stabilitetsmekanisme
til rekapitalisering af Spaniens finansielle institutioner[4] og som aftalt i
aftalememorandummet, der blev undertegnet den 23. juli 2012, vil der
kvartalsvis blive ført kontrol med, hvilke fremskridt der gøres med
gennemførelsen af de tilsagn, Spanien har givet under proceduren i forbindelse
med uforholdsmæssigt store underskud.
(26)     Spanien opfylder betingelserne
for forlængelse af fristen for korrektionen af det uforholdsmæssigt store
offentlige underskud som omhandlet i artikel 3, stk. 5, i forordning (EF) nr.
1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i
forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud —
VEDTAGET
DENNE HENSTILLING:
(1)
Spanien bør senest i 2016 bringe den nuværende
situation med et uforholdsmæssigt stort budgetunderskud til ophør.
(2)
Spanien bør nå et mål for det samlede underskud på 6,5% af BNP i 2013, 5,8% af BNP i
2014, 4,2% af BNP i 2015 og 2,8% af BNP i 2016, hvilket ifølge Kommissionens
prognose fra foråret 2013 forlænget til 2016 svarer til en forbedring af den
strukturelle saldo på 1,1%, 0,8%, 0,8% og 1,2% af BNP i hvert af årene
2013-2016.
(3)
Spanien bør gennemføre alle de foranstaltninger,
der er vedtaget i budgetplanerne for 2013 på alle niveauer af den offentlige
forvaltning og være klar til at træffe korrigerende foranstaltninger i tilfælde
af afvigelser fra budgetplanerne. Myndighederne bør styrke budgetstrategien på
middellang sigt med veldefinerede strukturelle foranstaltninger for årene
2014-2016, som er nødvendige for at opnå korrektionen af det uforholdsmæssigt
store underskud senest i 2016.
(4)
Rådet fastsætter den 1. oktober 2013 som frist for
den spanske regering til at træffe virkningsfulde foranstaltninger og til i
overensstemmelse med artikel 3, stk. 4a, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97
at aflægge detaljeret rapport om den konsolideringsstrategi, som påtænkes
anvendt til at nå målene.
Endvidere bør de spanske myndigheder i) styrke
effektiviteten i den institutionelle ramme ved yderligere at øge
gennemsigtigheden i forbindelse med gennemførelsen af loven om budgetstabilitet
samt ved at oprette et uafhængigt skattepolitisk råd, der kan foretage analyser
og rådgive samt overvåge, at finanspolitikken følger de nationale finanspolitiske
regler og EU's finanspolitiske regler, ii) tage konkrete skridt til at styre
det stigende strukturelle underskud i den sociale sikringsordning og iii) lægge
større vægt på, at konsolideringen skal være vækstvenlig, herunder ved, at der
systematisk foretages en revidering af udgifter såvel som af skattesystemet. Herudover vil det for at sikre, at den
finanspolitiske konsolideringsstrategi lykkes, være vigtigt at understøtte den
finanspolitiske konsolidering med omfattende strukturreformer i overensstemmelse
med Rådets henstillinger til Spanien inden for rammerne af det europæiske
semester og proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer.
Denne henstilling er rettet til Kongeriget
Spanien.
Udfærdiget i Bruxelles, den […].
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6.
[2]               Alle dokumenter vedrørende proceduren i forbindelse med
uforholdsmæssigt store underskud angående Spanien kan findes her:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

[3]               http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2013/op134_en.htm.
[4]               http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/spain/index_en.htm.


Avis juridique important

|

31982K1104

Kommissionens henstilling nr. 1104/82/EKSF af 6. maj 1982 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold for visse plader af jern og stål, med oprindelse i Brasilien

EF-Tidende nr. L 128 af 11/05/1982 s. 0009 - 0011

*****  KOMMISSIONENS  HENSTILLING Nr. 1104/82/EKSF  af 6. maj 1982  om indfoerelse af en midlertidig antidumpingtold for visse plader af jern og staal, med oprindelse i Brasilien  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, saerlig artikel 74 og 86,  under henvisning til Kommissionens henstilling nr. 3018/79/EKSF af 21. december 1979 om beskyttelse mod dumpet eller subsidieret import fra lande, der ikke tilhoerer Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab (1), saerlig artikel 11,  under henvisning til hoering i det raadgivende udvalg, som er nedsat i henhold til henstilling nr. 3018/79/EKSF, og  ud fra foelgende betragtninger:  i marts 1982 modtog Kommissionen en klage, indgivet af Walzstahl-Vereinigung, Duesseldorf, paa vegne af naesten alle Faellesskabets producenter af plader af jern og staal, varmt- eller koldtvalsede af tykkelse paa under tre mm;  klagen indeholdt tilstraekkelige beviser for, at der fandt dumping sted vedroerende den tilsvarende vare med oprindelse i Brasilien, og at dette forvoldte vaesentlig skade, og Kommissionen offentliggjorde derfor en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende (2) om indledning af en undersoegelse vedroerende importen af plader af jern og staal med oprindelse i Brasilien, og indledte en undersoegelse af sagen paa faellesskabsplan;  Kommissionen underrettede officielt de eksportoerer og importoerer, som den vidste var beroert deraf, samt repraesentanter for eksportlandet og klagerne;  Kommissionen har givet alle direkte beroerte parter lejlighed til skriftligt at give deres mening til kende og redegoere herfor mundtligt; alle eksporterende og adskillige importerende parter som vides beroert, har benyttet denne mulighed for at tilkendegive deres mening skriftligt, de eksporterende parter benyttede sig endvidere af muligheden for mundtligt at redegoere for deres mening;  Kommissionen har offentliggjort basispriser (3) fastsat paa grundlag af de laveste normale priser eller normale omkostninger i leveringslande, hvor normale markedsmekanismer fungerer, og omfattende transport- og forsikringsomkostninger og fortoldning; de brasilianske eksportoerer fremlagde ikke beviser, der fik Kommissionen til at betvivle behoerigheden af disse basispriser; endvidere blev den af eksportoererne fremsatte paastand, at eksportprisen for det beroerte produkt til Faellesskabet var hoejere end hjemmemarkedspriserne i Brasilien, samt at disse priser daekker alle produktionsomkostninger, ikke understoettet af nogen form for beviser;  med henblik paa den foreloebige fastsaettelse af dumpingmargenen sammenlignede Kommissionen priserne paa import til Faellesskabet af de beroerte produkter med basispriserne;  denne sammenligning viser, at mellem december 1981 og marts 1982 er de fleste af disse produkter med oprindelse i Brasilien blevet tilbudt til import i Faellesskabet til priser, der ligger under basispriserne, og at dumping har fundet sted, idet dumpingmargenen udgoeres af denne underbyden; margenen varierede og udgjorde i visse tilfaelde over 22 %; denne underbyden foregik paa trods af den mellem Brasilien og Faellesskabet sluttede aftale om jern- og staalprodukter, hvorunder den brasilianske regering har givet tilsagn om at sikre, at Faellesskabets basispriser vil blive overholdt af brasilianske eksportoerer, hvad angaar de beroerte produkter;  hvad angaar den for faellesskabsindustrien forvoldte skade fremgaar det af de beviser, Kommissionen har til raadighed, at indfoersler til Faellesskabet af de beroerte produkter med oprindelse i Brasilien i 1980 udgjorde ca. 30 000 tons;  i perioden fra december 1981 til marts 1982 er der indgivet ansoegninger om importdokumenter for de paagaeldende produkter med oprindelse i Brasilien for 98 058 tons til de tyske myndigheder og for over 20 000 tons til myndighederne i Det forenede Konge  rige; i perioden december 1981 til februar 1982 blev 34 644 tons af de paagaeldende produkter indfoert i Forbundsrepublikken Tyskland;  den gennemsnitlige maanedlige maengde af de beroerte produkter med oprindelse i Brasilien, for hvilken der i perioden december 1981 til marts 1982 blev udstedt importdokumenter, udgoer 3 % af det gennemsnitlige maanedlige forbrug i Faellesskabet i 1980; den gennemsnitlige maanedlige maengde, for hvilken der i samme periode blev udstedt importdokumenter af de tyske myndigheder alene, udgoer 13,2 % af det gennemsnitlige maanedlige forbrug i Tyskland i de foerste ti maaneder af 1981;  oplysningerne fra visse importoerer viser, at de priser, hvortil betydelige maengder af disse indfoersler videresaelges inden for Faellesskabet, ligger betydeligt under ovennaevnte basispriser og under det prisniveau, som tillader faellesskabsproducenterne at daekke deres omkostninger; disse priser tvinger Faellesskabets industri til at miste salg eller til at justere deres priser i nedadgaaende retning;  faellesskabsindustrien af det beroerte produkt befinder sig i en krisesituation, der viser sig ved et fald i produktionen paa 11 % mellem 1977 og 1980, ved en virkelig lav kapacitetsudnyttelse, der i visse tilfaelde er anslaaet til at vaere under 50 %, og ved reducerede overskud eller oegede tab; endvidere faldt antallet af beskaeftigede inden for Faellesskabets staalindustri med 244 780 eller 30,8 % mellem 1974 og 1981; indfoersel af de maengder, for hvilke der foreligger importdokumenter, og disse maengders videresalg til lave priser, vil udgoere en alvorlig trussel mod det forsoeg paa at reducere produktionen og oege priserne til et overskudsgivende niveau, der for oejeblikket goeres af Faellesskabets myndigheder og producenter;  Kommissionen har ogsaa taget hensyn til den skade, der skyldes andre faktorer, som hver for sig eller samlet ogsaa paavirker denne erhvervsgren i Faellesskabet; Kommissionen har i denne forbindelse fastslaaet, at forbruget i Faellesskabet er faldet; omfanget af import fra andre leverandoerer er dog faldet i et meget stoerre omfang, fra 1 430 000 tons i 1977 til 753 000 tons i 1981; den dumpede imports paavirkning er blevet udskilt fra andre faktorer, der paavirker denne industri i alvorlig grad; under hensyntagen til de omstruktureringsforsoeg, som for oejeblikket udfoeres af Faellesskabets staalindustri, er Kommissionen foreloebig naaet til den slutning, at de dumpede indfoersler foraarsager eller truer med at foraarsage alvorlig skade for Faellesskabets industri;  siden december 1981 er et vist antal konsultationer i henhold til ovennaevnte aftale blevet afholdt mellem Faellesskabet og Brasilien vedroerende de omhandlede indfoersler; disse konsultationer har ikke foert til en tilfredsstillende loesning;  under disse omstaendigheder og for at hindre, at der forvoldes yderligere skade under proceduren, er det af hensyn til Faellesskabets interesser noedvendigt omgaaende at gribe ind i form af indfoerelse af en midlertidig antidumpingtold; de beviser, Kommissionen for oejeblikket har til raadighed, viser, at dumping kun fandt sted med hensyn til indfoersel af koldt- eller varmtvalsede plader; den midlertidige told boer derfor kun omfatte importen af disse produkter; under hensyntagen til den forvoldte skade boer denne told svare til forskellen mellem de for disse produkter af Kommissionen offentliggjorte basispriser og prisen ved indfoersel til Faellesskabet;  for at hindre omgaaelse af antidumpingtolden boer der med henblik paa tilfaelde, hvor de paagaeldende produkter ikke ekspederes til frit forbrug i Faellesskabet af foerste koeber, fastsaettes et andet kriterium for beregning af tolden; ved dette kriterium boer der tages hensyn til gennemsnitsmargenen mellem importpriserne og de salgspriser, der anvendes af Faellesskabets importoerer af disse produkter med oprindelse i Brasilien, idet denne margen er blevet fastlagt under Kommissionens foreloebige  der boer fastsaettes en frist, inden for hvilken de beroerte parter efter indfoerelsen af den midlertidige told kan give deres mening til kende og anmode om at blive hoert mundtligt af Kommissionen -  VEDTAGET FOELGENDE HENSTILLING:  Artikel 1  1. Der indfoeres en midlertidig antidumpingtold paa plader af jern og staal, koldt- eller varmtvalsede af tykkelse paa under tre mm, henhoerende under position 73.13 B II b) og c) i den faelles toldtarif og svarende til NIMEXE-nr. 73.13-43, 45, 47, 49, med oprindelse i Brasilien.  2. Denne told er lig med forskellen mellem den faktiske kontraherende pris (basispris plus tillaeg) fastsat »franko graense, fortoldet«, og den seneste faktiske pris (basispris plus tillaeg), som Kommissionen har offentliggjort for disse varer. 3. a) Saafremt de i stk. 1 definerede varer ikke ekspederes til fri omsaetning paa grundlag af prisen til foerste koeber i Faellesskabet, skal tolden svare til forskellen mellem den faktiske kontraherende pris (basispris plus tillaeg) fastsat »franko graense, fortoldet«, og den seneste faktiske pris (basispris plus tillaeg), som Kommissionen har offentliggjort for disse varer, forhoejet med 15 %.  b) Kan klarereren imidlertid paa tilfredsstillende maade over for toldmyndighederne godtgoere, hvilken pris foerste koeber har betalt, finder stk. 2 anvendelse.  4. Gaeldende bestemmelser for toldafgifter finder anvendelse paa denne told.  5. De i stk. 1 omhandlede varers overgang til fri omsaetning i Faellesskabet er betinget af sikkerhedsstillelse svarende til det midlertidige toldbeloeb.  Artikel 2  1. Uden at dette i oevrigt anfaegter bestemmelserne i artikel 7, stk. 4, litra b) og c), i henstilling nr. 3018/79/EKSF, kan de beroerte parter inden for en frist paa en maaned fra tidspunktet for naervaerende henstillings ikrafttraeden give deres mening til kende og anmode om at blive hoert mundtligt af Kommissionen.  2. Uden at dette i oevrigt anfaegter bestemmelserne i artikel 11, 12 og 14 i henstilling nr. 3018/79/EKSF, finder naervaerende henstilling anvendelse i en periode paa fire maaneder, eller indtil Raadet vedtager endelige foranstaltninger.  Artikel 3  Denne henstilling traeder i kraft dagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 6. maj 1982.  Paa Kommissionens vegne  Wilhelm HAFERKAMP  Naestformand  (1) EFT nr. L 339 af 31. 12. 1979, s. 15.  (2) EFT nr. C 70 af 19. 3. 1982, s. 3.  (3) EFT nr. L 372 af 29. 12. 1981, s. 1.  EFT nr. L 290 af 31. 10. 1980, s. 1, som aendret ved  EFT nr. L 184 af 4. 7. 1981, s. 19, og  EFT nr. L 216 af 1. 8. 1981, s. 1.


               DA

                        EUROPA-KOMMISSIONEN

               Bruxelles, den 20.7.2010

               KOM(2010) 913 endelig

               HENSTILLING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET

               om bemyndigelse af Kommissionen til at indlede forhandlinger på Den Europæiske Unions vegne om en ny protokol til fiskeripartnerskabsaftalen med Kap Verde

               HENSTILLING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET

               om bemyndigelse af Kommissionen til at indlede forhandlinger på Den Europæiske Unions vegne om en ny protokol til fiskeripartnerskabsaftalen med Kap Verde

               A.BEGRUNDELSE

               Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde har indgået en protokol til fiskeriaftalen
                  1
               , som blev paraferet af de to parter den 16. december 2005 og trådte i kraft den 30. marts 2007. Protokollen, som fastsætter fiskerimulighederne for EU-fiskerfartøjer og de finansielle bidrag, udløber den 31. august 2011.

               Kommissionen foreslår, at der indledes forhandlinger om en ny protokol, der opfylder EU-fiskerflådens reelle muligheder og behov, og som er i overensstemmelse med Rådets retningslinjer fra juli 2004 om fiskeripartnerskabsaftaler.

               Rådet anmodes om at vedtage de forhandlingsdirektiver, der er knyttet som bilag til denne henstilling.

               B.HENSTILLING

               På denne baggrund henstiller Kommissionen:

               –at Rådet bemyndiger Kommissionen til at indlede og føre forhandlinger om en ny protokol som led i fiskeripartnerskabsaftalen med Republikken Kap Verde

               –at Kommissionen udpeges som EU's forhandler på dette område

               –at Kommissionen fører forhandlingerne i samråd med et særligt udvalg, jf. bestemmelserne i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og

               –at Rådet godkender de forhandlingsdirektiver, der er knyttet som bilag til denne henstilling.

               BILAG

               Forhandlingsdirektiver

               –Formålet med forhandlingerne er at få vedtaget en ny protokol som led i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. juli 2004 om fiskeripartnerskabsaftaler baseret på Kommissionens meddelelse af 23. december 2002 og under hensyntagen til menneskerettighedssituationen i dette land.

               –Protokollen skal indeholde en klausul om konsekvenserne i tilfælde af en tilsidesættelse af menneskerettighederne og de demokratiske principper.

               –For at fremme et bæredygtigt og ansvarligt fiskeri gennem en sådan ny protokol baserer Kommissionen forhandlingerne på følgende mål:

               det sikres, at EU-fiskerflådens fartøjer har adgang til Republikken Kap Verdes eksklusive økonomiske zone (EEZ) og får tildelt de nødvendige tilladelser til, at de kan fiske efter tun i nævnte EEZ

               der tages hensyn til de bedste videnskabelige udtalelser, der foreligger

               det sikres, at adgangen til fiskeressourcerne fastsættes ud fra de kriterier, der gælder for den nuværende protokol, og den udvikling, der er observeret i de seneste år

               den sektorpolitiske dialog styrkes for at fremme indførelsen af en ansvarlig fiskeripolitik i tråd med landets udviklingsmål, især for så vidt angår fiskerikontrol og -overvågning, forvaltning af fiskeressourcer og skærpelse af hygiejnekravene til fiskevarer.

                     (1)
                  Rådets forordning (EF) nr. 2007/2006 af 19. december 2006 (EUT L 414 af 30.12.2006).


Vigtig juridisk meddelelse

|

52007SC0142

Henstilling med henblik på Rådets henstilling til polen om at bringe situationen med det uforholdsmæssigt store offentlige underskud til ophør Anvendelse af traktatens artikel 104, stk. 7  /* SEK/2007/0142 endelig udg. */

	[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |Bruxelles, den 7.2.2007SEK(2007) 142 endeligHenstilling med henblik påRÅDETS HENSTILLING TIL POLENom at bringe situationen med det uforholdsmæssigt store offentlige underskud til ophørAnvendelse af traktatens artikel 104, stk. 7(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSE1. Baggrund: artikel 104 og proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskudDet kræves i traktatens artikel 104, at medlemsstaterne skal opretholde sunde offentlige finanser og undgå uforholdsmæssigt store underskud som et middel til at forbedre betingelserne for prisstabilitet og en stærk og holdbar vækst, der bidrager til jobskabelse. Stabilitets- og vækstpagten, nemlig dens korrigerende del, der er fastlagt i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud[1], gennemfører traktatens artikel 104. I 2005 blev pagten ændret med henblik på at cementere finanspolitisk disciplin, gøre den mere virkningsfuld samt sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.2. Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud over for PolenPå grundlag af Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2004[2], som viste et underskud på 4,1 % af BNP i 2003[3], indledte Kommissionen i henhold til traktatens artikel 104, stk. 3, proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud over for Polen den 12. maj 2004. I maj 2004 forelagde Polen sit første konvergensprogram, og Rådet vedtog en udtalelse herom den 5. juli[4]. Samtidig fastslog Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen i overensstemmelse med artikel 104, stk. 6, at Polen havde et uforholdsmæssigt stort underskud[5], og rettede derfor i henhold til artikel 104, stk. 7, en henstilling til de polske myndigheder om at korrigere det[6]. I denne henstilling opfordrede Rådet de polske myndigheder til at " bringe den nuværende situation med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør så hurtigt som muligt " og " tage skridt til på mellemlang sigt og på troværdig og holdbar vis at nå deres mål om at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP i 2007 ved at følge den kurs for nedbringelsen af underskuddet, der er beskrevet i Rådets udtalelse af 5. juli 2004 om konvergensprogrammet fra maj 2004 " med følgende årlige mål: " 5,7 % af BNP i 2004, 4,2 % af BNP i 2005, 3,3 % i 2006 og 1,5 % af BNP i 2007 ". Rådet fastsatte den 5. november 2004 som frist for at tage effektive skridt " til at gennemføre de foranstaltninger, der er nødvendige for at nå målet for underskuddet i 2005 ". Polen blev også opfordret til at " afsætte eventuelle ekstraindtægter til mindskelse af det offentlige underskud ". Rådet opfordrede endvidere de polske myndigheder til " at sikre, at stigningen i gældskvoten bremses ".3. De offentlige data i forbindelse med proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud og reformer af pensionssystemetI henhold til Eurostat-beslutningen af 2. marts 2004 om den sektormæssige klassificering af pensionsordninger kan fuldt finansierede bidragsdefinerede ordninger ikke klassificeres som socialsikringsordninger, og de kan derfor ikke henføres under den offentlige sektor[7].Polen udnytter i øjeblikket denne overgangsperiode til pensionsreformen; denne periode udløber med den første finansielle indberetning i 2007 (af det faktiske underskud og gældsdata for 2006 og de foregående år), dvs. den 1. april 2007[8]. Derfor er sociale bidrag og andre indtægter (og udgifter) i forbindelse med fuldt finansierede bidragsdefinerede ordninger blevet bogført som offentlige indtægter (og udgifter), hvilket har resulteret i, at tallene for underskud og gæld er noget mindre, end det ellers ville have været tilfældet. Ved overgangsperiodens udløb er det kun de definitioner, der inkluderer budgetomkostningerne ved pensionsreformen, der vil være gyldige.4. Den seneste udvikling og udsigterne for 2007På grundlag af vurderingen af budgetforslaget for 2007 og Kommissionens prognose fra efteråret 2006 vedtog Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen den 28. november 2006 en beslutning, hvori den i overensstemmelse med artikel 104, stk. 8, fastslog, at de foranstaltninger, som Polen har truffet til opfølgning af Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, er utilstrækkelige[9]. I henhold til traktaten og stabilitets- og vækstpagten kan denne beslutning kun efterfølges af endnu en henstilling fra Rådet i henhold til artikel 104, stk. 7, idet Polen ikke deltager i den fælles valuta og derfor ikke er omfattet af de næste skridt i proceduren (artikel 104, stk. 9, og artikel 104, stk. 11).I den seneste opdatering af konvergensprogrammet, der blev forelagt den 30. november 2006, nedjusterede Polen det anslåede underskudsresultat for 2006 og underskudsmålene for 2007-2009 i forhold til budgetforslaget for 2007. Det nye underskudsmål for 2007 er 1,4 % af BNP (3,4 % hvis pensionsreformomkostningerne medtages). Nedjusteringen af underskudsmålet for 2007 er ikke baseret på yderligere foranstaltninger, men afspejler det bedre end ventede resultat for 2006 (fra et forventet underskud på 2,1 % af BNP i budgettet for 2007 til et anslået resultat på 1,9 % i konvergensprogrammet) og bedre udsigter for væksten i 2007. I strukturelle termer (dvs. i konjunkturkorrigerede termer renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) forbedres underskuddet med ½ % af BNP i 2007, efter ¼ % i 2006.Under hensyntagen til den seneste økonomiske og budgetmæssige udvikling vil resultatet for 2006 formentlig ligge på omkring 1,9 % af BNP, dvs. tættere på tallet i programmet end de 2,2 % af BNP, der forventedes i Kommissionens prognose fra efteråret 2006, med en potentiel gunstig basiseffekt i 2007. Underskudsmålet for 2007, der hovedsagelig er baseret på i) antagelsen om en ufuldstændig gennemførelse af de lokale myndigheders udgiftsplaner og ii) visse indtægtsforanstaltninger, synes imidlertid at være forbundet med risici, der skyldes i) en mulig forøgelse af samfinansieringen som følge af stigende absorbering af EU-midler og ii) den store afhængighed af en positiv makroøkonomisk udvikling. Ifølge Kommissionens prognose for efteråret 2006 vil 2007-budgettet bevirke en strukturel forbedring på kun ¼ % af BNP. Under hensyntagen til de seneste oplysninger vil fremskrivningen for underskuddet i 2007 ligge på omkring 1,7 % af BNP i nominelle termer.I den seneste opdatering af konvergensprogrammet forventes det, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres senest i 2007, idet man går ud fra, at det vil være muligt at tage hensyn til pensionsreformens omkostninger i henhold til artikel 2, stk. 7, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 og gennemførelsesbestemmelserne i adfærdskodeksen[10]. Det fastsættes bl.a. i artikel 2, stk. 7, i forordningen, at " i tilfælde af at underskuddet i en medlemsstat overskrider, men stadig ligger tæt på referenceværdien, og hvor overskridelsen afspejler gennemførelsen af en pensionsreform, som indfører et flersøjlesystem, der omfatter en obligatorisk, fuldt finansieret søjle, skal Kommissionen og Rådet også tage hensyn til reformens omkostninger for den offentligt styrede søjle, når de bedømmer udviklingen i underskudstallene som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. I den forbindelse skal reformens nettoomkostninger indgå lineært degressivt i en overgangsperiode på fem år. Der skal også tages hensyn til nettoomkostningerne ved Rådets afgørelse efter traktatens artikel 104, stk. 12 (…) [dvs. om ophævelse af tidligere afgørelser under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud] hvis underskuddet fortsat er blevet væsentligt formindsket og har nået et niveau, der er tæt på referenceværdien" [på 3 % af BNP]. Under hensyntagen til gennemførelsesbestemmelserne i adfærdskodeksen er den relevante andel af omkostningerne ved pensionsreformen 60 %. Eftersom pensionsomkostningerne anslås til 2 % af BNP i 2007, vil den del af omkostningerne, der skal tages hensyn til, svare til ca. 1,2 % af BNP.For at Polen kan få fordel af denne bestemmelse, skal det påvises, at i) underskuddet fortsat er blevet væsentligt formindsket og ii) har nået et niveau, der er tæt på referenceværdien. Nedenstående tabel understøtter, at underskuddet (uanset om omkostningerne ved pensionsreformen medtages eller ikke medtages) fortsat er blevet væsentligt formindsket i perioden 2004-2006; underskuddet (inkl. omkostningerne ved pensionsreformen) var imidlertid endnu ikke tæt på referenceværdien i 2006. Resultatet for underskuddet i 2007 vil således være afgørende for, om denne bestemmelse i pagten kan gælde for Polen; uden korrigerende foranstaltninger, som helt klart kan bringe underskuddet tættere på referenceværdien, kan denne bestemmelse ikke finde anvendelse.Mål og resultater for den offentlige saldo og pensionsreformomkostninger (i % af BNP)I den seneste opdatering af konvergensprogrammet planlægges en yderligere reduktion af underskuddet i 2008 og 2009 til henholdsvis 3,1 % af BNP og 2,9 % af BNP (inkl. pensionsreformomkostninger). I strukturelle termer er den planlagte forbedring på omkring ½ % af BNP hvert år.I sin vurdering af programmet, der ligger til grund for en henstilling med henblik på Rådets udtalelse om programmet, sætter Kommissionen fokus på de risici, der er forbundet med opnåelsen af disse budgetmål, og som skyldes muligheden for en lavere end forventet vækst og den manglende specificering af de foranstaltninger, der ligger til grund for tilpasningen.Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger 12005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reelt BNP (% ændring) | KP nov. 2006 | 3,5 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 |KOM nov. 2006 | 3,5 | 5,2 | 4,7 | 4,8 | n.a. |Outputgab (% af potentielt BNP) | KP nov. 20062 | −0,4 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 |KOM nov. 20066 | −0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | n.a. |Offentlig saldo (% af BNP) | KP nov. 2006 | −2,5 | −1,9 | −1,4 | −1,0 | −0,6 |KOM nov. 2006 | −2,5 | −2,2 | −2,0 | −1,8 | n.a. |Primær saldo (% af BNP) | KP nov. 2006 | 0,1 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | 1,7 |KOM nov. 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | n.a. |Konjunkturkorrigeret saldo (% af BNP) | KP nov. 20062 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0,7 |KOM nov. 2006 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | n.a. |Strukturel saldo3 (% af BNP) | KP nov. 20064 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0,7 |KOM nov. 20065 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | n.a. |Bemærkninger: 1Budgetfremskrivningerne medregner ikke virkningen af Eurostat-beslutningen af 2. marts 2004 om klassificering af fuldt finansierede pensionsordninger, som skal gennemføres senest ved indberetningen i foråret 2007. Medregnes denne virkning, skulle den offentlige saldo ifølge det opdaterede program være -4,3 % af BNP i 2005, -3,9 % af i 2006, -3,4 % i 2007, -3,1 % i 2008 og -2,9 % i 2009. 2Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet. 3Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker), uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. 4Der er ingen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i programmet. 5Der er ingen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i Kommissionens prognose fra efteråret 2006. 6Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 4,1 %, 4,4 %, 4,8 % og 5,0 % i perioden 2005-2008. Kilde: Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |5. KonklusionerDer kan drages følgende konklusioner:-  Det seneste underskudsmål for 2007 (1,4 % af BNP ekskl. pensionsreformomkostninger), som blev fastsat i opdateringen af konvergensprogrammet fra november 2006, ligger lige under det, som Rådet godkendte i juli 2004 (1,5 % af BNP) på baggrund af budgetresultater, der var langt bedre end forventet i årene 2004-2006. Underskudsmålet afspejler en vækstantagelse, der stort set er som forventet i juli 2004. Der er ingen grund til at forlænge fristen for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud ud over 2007.-  I foråret 2007 udløber overgangsperioden for gennemførelse af Eurostat-beslutningen af 2. marts 2004 om klassificering af pensionsordninger, og fuldt finansierede bidragsdefinerede pensionsordninger skal klassificeres uden for den offentlige sektor. Dette vil medføre en opjustering af de polske underskudsserier siden 1999 med et beløb svarende til pensionsreformomkostningerne. For 2007 svarer underskudsmålet på 1,4 % af BNP (ekskl. pensionsreformomkostninger) til ca. 3,4 % af BNP (inkl. pensionsreformomkostninger).-  Ifølge Kommissionens prognose fra efteråret 2006 forventedes det offentlige underskud at nå 4 % af BNP (inkl. pensionsreformomkostninger). Under hensyntagen til senere oplysninger, der er blevet tilgængelige siden skæringsdagen for prognoserne, bl.a. om økonomiens styrke i 2006 og det bedre end forventede underskudsresultat for 2006 (nu anslået til 1,9 % af BNP), ville underskudsprognosen for 2007 imidlertid være lavere, nemlig omkring 3,7 % af BNP (inkl. pensionsreformomkostninger). Forskellen i forhold til det seneste underskudsmål skyldes en højere end forventet vækst i BNP og de automatiske stabilisatorers funktion, nemlig højere skatteindtægter (hovedsagelig moms) og udbytter samt lavere socialudgifter (takket være lavere arbejdsløshed). På grundlag af de i øjeblikket tilgængelige oplysninger burde en strukturel tilpasning på 0,5 % af BNP i 2007 sikre, at det seneste officielle mål på 3,4 % af BNP nås.-  Opdateringen af konvergensprogrammet fra november 2006 bekræfter, at de polske myndigheder planlægger at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007. Med et underskudsmål for 2007 inklusive pensionsreformomkostninger på 3,4 % af BNP, dvs. over referenceværdien, antages det i programmet, at Polen vil kunne få fordel af den bestemmelse i stabilitets- og vækstpagten, hvor der tillades en degressiv hensyntagen til pensionsreformomkostningerne (60 % i 2007, eller 1,2 % af BNP) i en eventuel beslutning om ophævelse af beslutningen om et uforholdsmæssigt stort underskud. I betragtning af at underskuddet fortsat er blevet væsentligt formindsket i perioden 2004-2006, vil underskudsresultatet for 2007, og hvor tæt det ligger på referenceværdien på 3 % af BNP, være afgørende for, om Polen kan få fordel af denne bestemmelse.I opdateringen af konvergensprogrammet fra november 2006 forventes en yderligere reduktion af underskuddet til 2,9 % af BNP i 2009 (inkl. pensionsreformomkostningerne). Budgetresultaterne kan blive værre end målene i programmet på grund af de optimistiske udsigter for væksten i 2008-2009 og den manglende specificering af de foranstaltninger, der støtter tilpasningen. Det vil være nødvendigt at tackle disse risici for at sikre en varig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud.Henstilling med henblik påRÅDETS HENSTILLING TIL POLENom at bringe situationen med det uforholdsmæssigt store offentlige underskud til ophørAnvendelse af traktatens artikel 104, stk. 7RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION -som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 104, stk. 7,som henviser til henstilling fra Kommissionen, ogsom tager følgende i betragtning:1.  I henhold til traktatens artikel 104 skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.2.  Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at forbedre betingelserne for prisstabilitet og en stærk og holdbar vækst, der bidrager til jobskabelse.3.  Den 5. juli 2004 fastslog Rådet i overensstemmelse med artikel 104, stk. 6, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Polen[11].4.  Efter at have fastslået, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Polen, henstillede Rådet den 5. juli 2004 i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 7, og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud[12], at de polske myndigheder skulle træffe foranstaltninger til på mellemlang sigt og på troværdig og holdbar vis at reducere underskuddet til under 3 % af BNP senest i 2007 i overensstemmelse med den tilpasningskurs for nedbringelse af underskuddet, der er omhandlet i Rådets udtalelse af samme dato om konvergensprogrammet, som blev forelagt i maj 2004[13].5.  I Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7, blev der henvist til tal, som ikke medtager den underskudsforøgende virkning af Eurostat-beslutningen af 2. marts 2004 om klassificering af bidragsdefinerede pensionsordninger uden for den offentlige sektor. I henstillingen efter artikel 104, stk. 7, og i Rådets udtalelser om konvergensprogrammet fra maj 2004 og dets efterfølgende opdateringer (af november 2004 og januar 2006) blev der imidlertid taget udtrykkeligt hensyn til de risici for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, som skyldes gennemførelsen af denne Eurostat-beslutning, der – som vedtaget af Eurostat i september 2004 – skal gennemføres inden 1. april 2007 (frist for den første indberetning af faktiske gælds- og underskudsdata for året 2006 og foregående år). På tidspunktet for Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7, blev den underskudsforøgende virkning af gennemførelsen af Eurostat-beslutningen (dvs. de årlige omkostninger ved Polens pensionsreform fra 1999) anslået til omkring 1½ % af BNP.6.  Den 28. november 2006 vedtog Rådet en beslutning i overensstemmelse med artikel 104, stk. 8, hvori det hed, at de foranstaltninger, som Polen havde truffet til opfølgning af Rådets henstilling af 5. juli 2004 efter artikel 104, stk. 7, var utilstrækkelige til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007[14]. Beslutningen var baseret på i) opjusteringen af underskudsmålet for 2007 i budgettet for 2007 i forhold til henstillingen (til trods for langt bedre end forventede budgetresultater for perioden 2004-2006), ii) den i Kommissionens prognose fra efteråret 2006 anførte risiko for, at underskuddet for 2007 bliver højere end det fastsatte mål, og iii) gennemførelsen af ovennævnte Eurostat-beslutning i foråret 2007, der anslås at resultere i en stigning i 2007-underskuddet på omkring 2 % af BNP.7.  Polen er i øjeblikket en medlemsstat med dispensation efter betydningen i traktatens artikel 122, stk. 1, hvilket betyder, at landet skal undgå uforholdsmæssigt store underskud, men ikke er omfattet af traktatens artikel 104, stk. 9, og artikel 104, stk. 11; der kan kun rettes yderligere henstillinger til Polen på grundlag af artikel 104, stk. 7.8.  I henhold til artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1467/97 skal der i en henstilling efter artikel 104, stk. 7, fastsættes en frist på højst seks måneder for den pågældende medlemsstat til at iværksætte virkningsfulde foranstaltninger, ligesom det skal fastsættes, at korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud bør gennemføres i året efter, at det er konstateret, medmindre der foreligger særlige omstændigheder. Det følger også af artikel 3, stk. 4, at Rådet i en henstilling til en medlemsstat om at korrigere et uforholdsmæssigt stort underskud bør kræve, at der opnås en årlig minimumsforbedring af den strukturelle saldo på mindst 0,5 % af BNP.9.  Det blev fastslået, at der forelå særlige omstændigheder – nemlig underskuddets størrelse og de igangværende strukturelle forandringer i økonomien – da Rådet rettede sin henstilling til Polen efter artikel 104, stk. 7, hvori der blev tilladt en mellemfristet korrektion, nemlig senest i 2007. Eftersom underskudsresultaterne i perioden 2004-2006 lå et godt stykke under de mål, der ligger til grund for Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7, og den forventede økonomiske vækst i 2007 stort set er bekræftet, er der ingen grund til at forlænge fristen for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud.10.  I opdateringen af konvergensprogrammet fra november 2006, som dækker perioden 2006-2009, planlægges også en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007, ligesom i de tidligere programmer. På baggrund af et bedre end ventet resultat for 2006 som anslået i programmet (1,9 % af BNP) fastsættes underskudsmålet for 2007 til 1,4 % af BNP. Derefter skal underskuddet efter planen reduceres til 1,0 % af BNP i 2008 og 0,6 % i 2009. Disse mål medtager ikke ovennævnte Eurostat-beslutnings indvirkning på underskuddet. Medtages denne indvirkning, bliver overskudsserierne: 3,9 % i 2006, 3,4 % i 2007, 3,1 % i 2008 og 2,9 % i 2009. I strukturelle termer (dvs. i konjunkturkorrigerede termer renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) vil underskuddet efter planen forbedres med omkring ½ % af BNP om året i 2007-2009.11.  2007-underskuddet på 3,4 % af BNP vil overstige referenceværdien på 3 % af BNP. Det antages i programmet, at Kommissionen og Rådet – med henblik på en ophævelse af beslutningen om eksistensen af et uforholdsmæssigt stort underskud efter artikel 104, stk. 12 - som omhandlet i artikel 2, stk. 7, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 kan tage hensyn til omkostningerne ved pensionsreformen fra 1999 i henhold til en lineært degressiv skala, der udgør 60 % i 2007 eller omkring 1,2 % af BNP. For at Polen kan få fordel af denne bestemmelse, skal underskuddet fortsat være blevet væsentligt formindsket og have nået et niveau, der er tæt på referenceværdien. Eftersom underskuddet fortsat er blevet væsentligt formindsket i perioden 2004-2006, vil resultatet for 2007 være altafgørende for, om denne bestemmelse kan gælde for Polen.12.  Kommissionens prognose fra efteråret 2006 viste, at der er risici forbundet med underskudsmålet for 2007. Under hensyntagen til senere oplysninger, der er blevet tilgængelige efter færdiggørelsen af efterårsprognosen, især det bedre end forventede resultat for 2006 (nu anslået til 1,9 % af BNP), vil 2007-underskuddet sandsynligvis blive på omkring 3,7 % af BNP (inklusive omkostningerne ved pensionsreformen), dvs. noget bedre end fremskrevet i efterårsprognosen (omkring 4 % af BNP), men værre end det seneste officielle mål (3,4 % af BNP).13.  I sin udtalelse af [ 27. februar 2007 ] om opdateringen af konvergensprogrammet fra november 2006 gennemgår Rådet de polske myndigheders mellemfristede budgetplaner. Den samlede konklusion er, at der i programmet planlægges en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007, men at de foranstaltninger, der hidtil er truffet, ikke ser ud til at være tilstrækkelige, og at de planlagte foranstaltninger forekommer utilstrækkelige til at nå dette resultat. Selv om det i programmet forventes, at der i de efterfølgende år vil ske tilstrækkelige fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning på baggrund af udsigterne til en stærk vækst, er opfyldelsen af budgetmålsætningerne og holdbarheden af tilpasningen forbundet med store risici. Risiciene i forbindelse med budgetmålsætningerne skyldes bl.a. i) et gunstigt makroøkonomisk scenario for perioden 2008-2009, ii) stor usikkerhed omkring den effektive gennemførelse af planlagte reformer og iii) manglende oplysninger om de foranstaltninger, der støtter den planlagte udgiftstilbageholdenhed, og som ser ud til at befinde sig på et tidligt stadium af udformningen.14.  Budgetkonsolideringsforanstaltninger bør generelt sikre en varig forbedring af den offentlige saldo, og de bør samtidig tilrettelægges sådan, at kvaliteten i de offentlige finanser forbedres, og økonomiens vækstpotentiel styrkes -HENSTILLER:15.  – at de polske myndigheder senest i 2007 bringer den nuværende situation med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør16.  – at de polske myndigheder på en troværdig og holdbar måde reducerer det offentlige underskud og med henblik herpå sikrer en forbedring af den strukturelle saldo på 0,5 procentpoint af BNP mellem 2006 og 2007.Rådet giver de polske myndigheder en frist til den [27. august 2007] til at træffe virkningsfulde foranstaltninger med henblik herpå.Rådet opfordrer desuden Polen til at sikre, at budgetkonsolideringen i retning af den mellemfristede målsætning om et strukturelt underskud på 1 % af BNP fastholdes, efter at det uforholdsmæssigt store underskud er korrigeret.Denne henstilling er rettet til Republikken Polen.Udfærdiget i Bruxelles, den [27. februar 2007].På Rådets vegneFormand[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6. Ændret ved forordning (EF) nr. 1056/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 5).[2] European Economy N°2/2004. I Kommissionens økonomiske prognose fra foråret 2004 blev der taget hensyn til data indberettet af Polen i marts 2004 og offentliggjort af Eurostat (Eurostat News Release 38/2004 af 16.3.2004).[3] I mellemtiden er underskudstallet for 2003 blevet revideret i henhold til de sædv[4]13ABJKNUX`a{|˜™ïð - 6 anlige procedurer. Det ligger nu på 4,7 % af BNP.[5] EUT C 320 af 24.12.2004, s. 15.[6] EUT L 62 af 9.3.2005, s. 18.[7] Se http://register.consilium.eu.int/pdf/dk/04/st11/st11220.da04.pdf[8] Se Eurostat News Release N° 30/2004 af 2. marts 2004 og Chapter I.1.3 – Classification of funded pension schemes and impact on government finance of the Eurostat’s Manual on government deficit and debt, der kan downloades på: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.[9] Se Eurostat News Release N° 117/2004 af 23. september 2004.[10] EUT L 414 af 30.12.2006, s. 81.[11] Udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg om "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form", godkendt af Økofin-rådet den 11. oktober 2005. Se især punkt 5 i afsnit IB i adfærdskodeksen.[12] EUT L 62 af 9.3.2005, s. 18.[13] EFT L 209 af 2.8.1997, s.6. Ændret ved forordning (EF) nr. 1056/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 5).[14] EUT C 320 af 24.12.2004, s. 15.[15] EUT L 414 af 30.12.2006, s. 81.