				|

		52014PC0436

			Henstilling med henblik på RÅDETS AFGØRELSE om ophævelse af afgørelse 2010/284/EF om et uforholdsmæssigt stort underskud i Tjekkiet /* COM/2014/0436 final */

			   	Henstilling med henblik på
RÅDETS AFGØRELSE
om ophævelse af afgørelse 2010/284/EF om et
uforholdsmæssigt stort underskud i Tjekkiet
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om Den
Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 126, stk. 12,
under henvisning til henstilling fra
Kommissionen og
ud fra følgende betragtninger:
(1)       Ved Rådets afgørelse
2010/284/EF af 2. december 2009[1]
blev det på grundlag af en henstilling fra Kommissionen besluttet, at der
forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Tjekkiet. Rådet konstaterede, at
det offentlige underskud forventedes at nå op på 6,6 % af BNP i 2009, dvs.
over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP, mens den offentlige
bruttogæld forventedes at udgøre 35,5 % af BNP i 2009, hvilket er pænt
under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP[2].
(2)       I henhold til artikel 126,
stk. 7, i TEUF og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97
af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af
proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud[3] rettede Rådet den
2. december 2009 på grundlag af en henstilling fra Kommissionen en
henstilling til Tjekkiet om at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort
underskud til ophør senest i 2013. Henstillingen blev offentliggjort.
(3)       I henhold til artikel 4 i
protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud,
der er knyttet som bilag til traktaterne, er det Kommissionens ansvar at
tilvejebringe de data, der skal benyttes til gennemførelse af proceduren. Som
led i gennemførelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette
oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld og andre
relaterede variabler to gange årligt, nemlig inden den 1. april og inden
den 1. oktober, jf. artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 af
25. maj 2009 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse
med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om
oprettelse af Det Europæiske Fællesskab[4].

(4)       Når det overvejes, om en
afgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud bør ophæves, skal Rådet nå til
en afgørelse på grundlag af indberettede data. Desuden bør en afgørelse om
eksistensen af et uforholdsmæssigt stort underskud alene ophæves, hvis
Kommissionens prognoser viser, at underskuddet ikke vil overstige traktatens
referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden[5].
(5)       På grundlag af data fremlagt
af Kommissionen (Eurostat) i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EF)
nr. 479/2009 efter indberetning fra Tjekkiet før den 1. april 2014 og på
grundlag af Kommissionens prognose fra foråret 2014 kan der drages følgende
konklusioner:
–
Efter at have toppet med 5,8 % af BNP i 2009
er det offentlige underskud i Tjekkiet blevet bragt ned på 1,5 % af BNP i
2013, der var den frist, som Rådet havde fastsat. Denne forbedring har været
drevet af konsolideringsforanstaltninger både på udgifts- og indtægtssiden,
navnlig af stigninger i indirekte skatter og nedskæringer i de offentlige investeringer.

–
Ifølge Tjekkiets konvergensprogram for 2014
forventes det offentlige underskud at vokse til 1,8 % af BNP i 2014 og
2,3 % af BNP i 2015, mens det ifølge Kommissionens prognose fra foråret
2014 forventes at vokse til 1,9 % af BNP i 2014 og 2,4 % af BNP i
2015, baseret på en antagelse om en uændret politik. Underskuddet forventes
således at forblive under referenceværdien på 3 % af BNP i løbet af
prognoseperioden.
–
Den strukturelle saldo, dvs. den
konjunkturkorrigerede saldo, minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige
foranstaltninger, forbedredes med gennemsnitligt 1,4 % af BNP om året
mellem 2009 og 2013. Den forventes at forringes med 1 % af BNP i 2014 (til
-1,1 % af BNP) og med yderligere 0,8 % af BNP i 2015, baseret på en
antagelse om en uændret politik.
–
Gældskvoten steg med 11,5 procentpoint
mellem 2009 og 2013 til 46 %. Ifølge Kommissionens
prognose fra foråret 2014 forventes den offentlige bruttogæld at falde
midlertidigt til 44,4 % af BNP i 2014 og at stige til 45,8 % af BNP i
2015.
(6)       Rådet minder om, at Tjekkiet
fra 2014, dvs. i året efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store
underskud, er underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og
bør fastholde sin strukturelle saldo på eller over den mellemfristede målsætning.
(7)       I henhold til traktatens
artikel 126, stk. 12, skal en rådsafgørelse om et uforholdsmæssigt
stort underskud ophæves, når det uforholdsmæssigt store underskud i den
pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret.
(8)       Efter Rådets opfattelse er
det uforholdsmæssigt store underskud i Tjekkiet blevet korrigeret, og afgørelse
2010/284/EF bør derfor ophæves —
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Ud fra en samlet vurdering kan det
konkluderes, at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Tjekkiet
er blevet korrigeret.
Artikel 2
Afgørelse 2010/284/EU ophæves.
Artikel 3
Denne afgørelse er rettet til Den Tjekkiske
Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den […].
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               EUT L 125 af 21.5.2010, s. 36.
[2]               Det offentlige underskud og den offentlige bruttogæld i
2009 blev efterfølgende justeret til henholdsvis 5,8 % af BNP og
34,6 % af BNP.
[3]               EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6.
[4]               EUT L 145 af 10.6.2009, s. 1.
[5]               I overensstemmelse med specifikationerne om
gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for
stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form af 3. september 2012.
Se:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.


Vigtig juridisk meddelelse

|

52006SC0021

Henstilling med henblik på Rådets henstilling med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør  /* SEK/2006/0021 endelig udg. */

	[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |Bruxelles, den 11.1.2006SEK(2006) 21 endeligHenstilling med henblik påRÅDETS HENSTILLINGmed henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør(forelagt af Kommissionen)Henstilling med henblik påRÅDETS HENSTILLINGmed henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophørRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION -som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 104, stk. 7,som henviser til henstilling fra Kommissionen, ogsom tager følgende i betragtning:1.  I traktatens artikel 104 fastsættes proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud for at sikre, at medlemsstaterne undgår uforholdsmæssigt store offentlige underskud, og at de korrigerer sådanne underskud, når de opstår.2.  I henhold til punkt 5 i protokollen om visse bestemmelser vedrørende Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland finder forpligtelsen efter traktatens artikel 104, stk. 1, ikke anvendelse på Det Forenede Kongerige, medmindre det går over til tredje fase af Den Økonomiske og Monetære Union[1]. I anden fase af den økonomiske og monetære union skal Det Forenede Kongerige i henhold til traktatens artikel 116, stk. 4, "bestræbe sig på at undgå uforholdsmæssigt store underskud".3.  Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og for en stærk og vedblivende vækst, som fører til øget beskæftigelse.4.  Rådet fastslog den [24. januar 2006] i overensstemmelse med artikel 104, stk. 6, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Det Forenede Kongerige.5.  I overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 7, og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud[2], der indgår som led i stabilitets- og vækstpagten, skal Rådet også rette henstilling til den pågældende medlemsstat med henblik på at bringe situationen til ophør inden for en given frist. I Rådets henstilling skal der fastsættes en frist på højst seks måneder for de pågældende medlemsstaters iværksættelse af virkningsfulde foranstaltninger og en frist for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, som bør gennemføres i året (finansåret i Det Forenede Kongeriges tilfælde) efter, at det er konstateret, medmindre der foreligger særlige omstændigheder. Ved afgørelsen af om der foreligger særlige omstændigheder, bør der tages passende hensyn til "relevante faktorer" som afklaret i artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1467/97. Det følger også af artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1467/97, at Rådet i en henstilling til en medlemsstat om at korrigere et uforholdsmæssigt stort underskud bør kræve, at der opnås en minimumsforbedring af den strukturelle saldo på mindst 0,5 % af BNP.6.  Det fremgik af fremskrivningerne i Kommissionens efterårsprognoser fra 2005, at det offentlige underskud ud fra antagelsen om en uændret politik ville stige fra 3,2 % af BNP i finansåret 2004/05 til 3,4 % i finansåret 2005/06 og derefter falde til 3,2 % i 2006/07 og 3,0 % i 2007/08. Den reale BNP-vækst, der udgjorde 3,2 % i 2004, blev fremskrevet til at falde til 1,6 % i 2005 og derefter vokse til 2,3 % i 2006 og 2,8 % i 2007. Med udgangspunkt i konjunktursituationen, der udviklede sig fra et positivt outputgab i 2004 til et negativt i 2005, blev det konjunkturkorrigerede underskud fremskrevet til at falde fra 3,5 % af BNP i 2004 til lige over 3 % af BNP i 2005. På baggrund af udvidelsen af det negative outputgab i 2006 blev det konjunkturkorrigerede underskud fremskrevet til gradvis at indsnævres til lige over 2,5 % af BNP i 2007. Som følge af betydelige faktiske og fremskrevne primære underskud blev den offentlige bruttogæld fremskrevet til at stige fra 40,8 % af BNP i finansåret 2004/05 til omkring 44,5 % af BNP i 2007/08.7.  Efter fremlæggelsen af efterårsprognoserne fra Kommissionens tjenestegrene bebudede Det Forenede Kongerige finanspolitiske foranstaltninger i Pre-Budget Report, der blev forelagt parlamentet den 5. december 2005. Målt netto repræsenterer de britiske myndigheders udgifter til disse foranstaltninger sammenlignet med udgangssituationen for den bebudede politik (som medregnet i efterårsprognoserne fra Kommissionens tjenestegrene) en lempelse af politikken på 0,1 procentpoint af BNP i indeværende finansår og en stramning af politikken på 0,1 procentpoint af BNP i 2006/07. Når der tages hensyn til disse foranstaltninger, som alle er af strukturel karakter, forventes det fortsat [af Kommissionen], at underskuddet i 2006/07 vil overstige 3 % af BNP - omkring 3,1 % af BNP. Ifølge Pre-Budget Report forventer de britiske myndigheder, at underskuddet vil ligge under 3 % i 2006/07.8.  Med hensyn til Det Forenede Kongerige tyder hensyntagen til relevante faktorer - som afklaret i artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1467/97 og undersøgt i Kommissionens rapport i henhold til artikel 104, stk. 3, hvori de efter de foreliggende kendsgerninger blev anset for at være forholdsvis gunstige - ikke på, at der eksisterer særlige omstændigheder, der berettiger til at fravige den normale frist for at korrigere underskuddet. Mens det negative outputgab forventes at udvides mellem 2005 og 2006 til hen imod 0,5 procentpoint, blev specielt outputtet i efterårsprognoserne fra Kommissionens tjenestegrene fremskrevet til at vokse fra udgangen af 2005 med ca. trendvæksten fra 2006. De foranstaltninger, der er bebudet i Pre-Budget Report, påvirker ikke væsentligt denne vækstprofil. Det konjunkturkorrigerede underskud i efterårsprognoserne fra Kommissionens tjenestegrene blev vurderet til at forbedres med 0,3 procentpoint af BNP mellem 2005 og 2006; denne forbedring kan forventes at blive på omkring 0,4 procentpoint af BNP, når der tages hensyn til foranstaltningerne i Pre-Budget Report. På grundlag af de bebudede foranstaltninger forventes væksten i outputtet at forblive rimelig stærk i en situation, der kendetegnes af en beskeden forbedring af det konjunkturkorrigerede underskud, men hvor det faktiske underskud fortsat vil ligge lidt over referenceværdien. I forhold til denne udgangssituation kræver en årlig forbedring på mindst 0,5 % af BNP kun en yderligere lille finanspolitisk indsats. Da væksten i Det Forenede Kongerige fortsat er rimelig tilfredsstillende, og den strukturelle forbedring af den offentlige saldo, som er nødvendig for at bringe landets uforholdsmæssigt store underskud til ophør, er beskeden, bør budgetkorrektionen gennemføres senest i finansåret 2006/07.9.  Efter Rådets opfattelse bør budgetkonsolideringsforanstaltninger generelt sikre en vedvarende forbedring af den offentlige saldo, og de bør samtidig tilrettelægges sådan, at kvaliteten i de offentlige finanser forbedres, og økonomiens vækstpotentiel styrkes. En budgetkorrektion i Det Forenede Kongerige bør være i overensstemmelse med disse mål -HENSTILLER:-  at Det Forenede Kongeriges myndigheder bør bringe den nuværende situation med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør snarest muligt og senest i finansåret 2006/07 i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97.-  at Det Forenede Kongeriges myndigheder bør bringe det offentlige underskud ned under 3 % af BNP på en troværdig og holdbar måde og med henblik herpå sikre en forbedring af den strukturelle saldo på mindst 0,5 procentpoint af BNP mellem finansårene 2005/06 og 2006/07.Rådet giver Det Forenede Kongeriges myndigheder en frist til den [24. juli 2006] til at træffe virkningsfulde foranstaltninger med henblik herpå.Derudover opfordrer Rådet Det Forenede Kongeriges myndigheder til at sikre, at budgetkonsolideringen, efter at det uforholdsmæssigt store underskud er blevet korrigeret, fastholdes i retning af et mål på mellemlang frist, som (i) giver en sikkerhedsmargen med hensyn til underskudstærsklen på 3 % af BNP, (ii) opretholder forsigtige gældskvoter under hensyntagen til den økonomiske og budgetmæssige virkning af befolkningens aldring, og (iii) under hensyntagen til (i) og (ii) giver et budgetmæssigt råderum, specielt i betragtning af behovene for offentlige investeringer.Denne henstilling er rettet til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.Udfærdiget i Bruxelles, denPå Rådets vegneFormand [1] http://europa.eu.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre340.html[2] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6. Forordning som ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1056/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 5).


title: Rådets henstilling af 9. juli 2013 om Finlands nationale reformprogram for 2013 og med Rådets udtalelse om Finlands stabilitetsprogram for 2012-2017

text:
               30.7.2013

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 217/24

      RÅDETS HENSTILLING

   af 9. juli 2013
   om Finlands nationale reformprogram for 2013 og med Rådets udtalelse om Finlands stabilitetsprogram for 2012-2017
   2013/C 217/07
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,
   som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1, som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som fokuserer på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge EU's potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 29. juni 2012 vedtog medlemsstaternes stats- og regeringschefer en vækst- og beskæftigelsespagt, som udgør en sammenhængende ramme for indsatsen på nationalt plan og på EU-plan samt i Euroområdet under anvendelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter og politikker. De traf beslutning om tiltag, der skal iværksættes af medlemsstaterne, og forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa 2020-strategien og gennemføre de landespecifikke henstillinger.

               (4)

               Den 10. juli 2012 vedtog Rådet en henstilling (4) om Finlands nationale reformprogram for 2012 og afgav en udtalelse om Finlands stabilitetsprogram for 2012-2015.

               (5)

               Den 28. november 2012 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på det europæiske semester i 2013 for samordning af den økonomiske politik. Den 28. november 2012 vedtog Kommissionen ligeledes på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Finland blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

               (6)

               Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i Det Europæiske Semester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1466/97 og vedtog den 7. februar 2013 en beslutning om beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2013 og en beslutning om bidraget til den årlige vækstundersøgelse 2013.

               (7)

               Den 14. marts 2013 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder for erhvervslivet, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

               (8)

               Den 10. april 2013 offentliggjorde Kommissionen resultaterne af sin dybdegående undersøgelse for Finland, jf. artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionens analyse førte til den konklusion, at Finland oplever makroøkonomiske ubalancer, som fortjener overvågning og kræver politisk handling. Navnlig bør der holdes et godt øje med den betydelige forværring af de løbende poster og de svage eksportresultater som følge af den industrielle omstrukturering, samt faktorer i forbindelse med både den omkostningsrelaterede og den ikkeomkostningsrelaterede konkurrenceevne.

               (9)

               Den 18. april 2013 afleverede Finland sit nationale reformprogram for 2013 og sit stabilitetsprogram for perioden 2012-2017. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (10)

               Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at Finlands offentlige finanser generelt er sunde, og at der er truffet foranstaltninger til at øge indtægterne og begrænse udgifterne med henblik på at bevæge sig i retning af den mellemfristede målsætning.
               Det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for stabilitetsprogrammets budgetmæssige fremskrivninger, er realistiske. Fremskrivningerne for væksten i 2013 svarer til Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013, hvorimod dem for 2014 ligger 0,6 procentpoint højere end i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013. Hensigten med den budgetstrategi, der er skitseret i stabilitetsprogrammet, er at opnå balance i de offentlige finanser og bringe den offentlige gældskvote på nedadgående kurs senest i 2015. Stabilitetsprogrammet omfatter en ændring af den mellemfristede målsætning fra 0,5 % af BNP til – 0,5 % af BNP. Den nye mellemfristede målsætning er i overensstemmelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes den mellemfristede målsætning at blive indfriet i 2014 og at blive opretholdt indtil 2017. Med udgangspunkt i den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo på baggrund af oplysningerne i stabilitetsprogrammet, indfriede Finland i 2012 ikke sin tidligere mellemfristede målsætning, og vil ikke indfri den nye mellemfristede målsætning i 2013. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo at forbedres fra – 1 % af BNP i 2012 til – 0,9 % af BNP i 2013. Mellem 2014-2017 vil den ligge mellem – 0,6 % og – 0,7 % af BNP. I 2012 steg Finlands nettoudgifter med 0,4 %, hvilket er under udgiftsbenchmarket i stabilitets- og vækstpagten. Idet væksten i det reale BNP i 2012 var negativ anses den lave strukturelle tilpasning for at være tilstrækkelig. I 2013 vil Finlands (genberegnede) strukturelle budgetsaldo blive forbedret, og nettoudgifterne forventes kun at afvige med 0,1 % af BNP fra udgiftsbenchmarket. I lyset af det store outputgab i Finland anses det for at være passende. I 2014 forventes Finlands (genberegnede) strukturelle budgetsaldo at bedres yderligere, idet den når – 0,6 % af BNP og dermed er tilpas tæt på den mellemfristede målsætning. Desuden forventes Finland i henhold til Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 at nå den i 2014. Overordnet set betyder det, at Finland er i overensstemmelse med den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. Den offentlige konsoliderede bruttogæld lå på 53 % af BNP i 2012 og forventes ifølge stabilitetsprogrammet at forblive under 60 % af BNP i løbet af programperioden. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes gældsniveauet at falde mellem 2016 og 2017. Den største finanspolitiske udfordring er fortsat bæredygtigheden på lang sigt. Som følge af den aldrende befolkning er der konstateret et holdbarhedsgab i forbindelse med pensioner, sundhed og langtidspleje, som kræver konstant overvågning.

               (11)

               Produktivitetsvæksten i de offentlige tjenester svarer ikke til produktivitetsvæksten i resten af økonomien, mens byrden i forbindelse med en aldrende befolkning er stigende. Principperne til en kommunalreform er vedtaget, men sammenlægningerne stadig frivillige, selv om staten vil sørge for at skabe finansielle incitamenter. Den igangværende reform af social- og sundhedstjenesterne forventes ikke at føre til væsentlige reduktioner i det aktuelle antal sundhedsdistrikter.

               (12)

               Der er gennemført foranstaltninger med sigte på at nedbringe ungdoms- og langtidsledigheden, f.eks. indførelsen af en ungdomsgaranti, det midlertidige kompetenceprogram for unge og pilotprogrammet for langtidsledige. Disse programmer blev i 2013 suppleret med yderligere finansielle midler til praktikpladser som led i ungdomsgarantien og hilses velkomment i lyset af den forventede stigning i arbejdsløsheden. Disse foranstaltninger mangler nu blot at blive gennemført med et klart fokus på at forbedre kvalifikationsniveauet og målgruppernes stilling på arbejdsmarkedet. Det er væsentligt at forøge ældre arbejdstageres beskæftigelsesfrekvens for at sikre de offentlige finansers holdbarhed og opfylde den kommende efterspørgsel efter arbejdskraft i fremtiden. Andelen af befolkningen i den erhvervsaktive alder i Finland er faldende. Der er vedtaget flere foranstaltninger til at begrænse adgangen til tidlig tilbagetrækning, bl.a. at hæve alderskravet for adgangen til deltidspension, at fjerne muligheden for nedsat pension og hæve aldersgrænsen for tilbagetrækning efter ledighed. Den forventede levetid er dog steget hurtigere, end det var forudset i pensionsreformen af 2005, og derfor kan den nuværende lovbestemte pensionsalder med tiden vise sig at være for lav og pensionen utilstrækkelig. I stabilitetsprogrammet har regeringen forpligtet sig til at hæve den effektive pensionsalder til 62,4 år i 2025, hvilket er lavt i betragtning af den forventede levealder og de demografiske udfordringer. Gennemførelsen af disse vedtagne foranstaltninger er fortsat en prioritet på kort sigt.

               (13)

               De reguleringsmæssige hindringer i Finlands servicesektor er stadig restriktive og markedskoncentrationen er høj i visse vigtige sektorer, f.eks. i detailsektoren. De planlagte ændringer af konkurrencelovgivningen hvad angår visse dagligvarekæders dominerende stilling, målsætningerne i programmet for sunde konkurrencevilkår hvad angår øget overvågning i sektoren, og fjernelsen af de unødvendige barrierer for konkurrencen i den eksisterende lovgivning, f.eks. fysisk planlægning og byggeri, bør bidrage til at løse de aktuelle problemer. Sammenlægningen af konkurrencemyndigheden og forbrugeragenturet og den planlagte forøgelse af deres budget og tildelingen af flere beføjelser til også at omfatte konkurrencemæssig neutralitet mellem offentlige og private enheder, bør generelt øge effektiviteten af og fordelene ved konkurrencepolitikken. Bøderne for overtrædelse af konkurrencelovgivningen i Finland har traditionelt været lave, og den undersøgelse, der er planlagt i 2013, bør skabe grundlag for yderligere reformer for at forbedre deres afskrækkende virkning.

               (14)

               Produktivitetsvæksten i Finland halter fortsat efter lønudviklingen, samtidig med at den internationale konkurrenceevne er svagere, hvilket ses af faldet i eksportmarkedsandele i den finske eksport. Samtidig med at investeringerne i forskning, udvikling og innovation fortsat er høje, er der fortsat en stor udfordring i forbindelse med omstillingen af forskning til innovation og nye hurtigtvoksende virksomheder, der kan trænge ind på de hurtigtvoksende eksportmarkeder og styrke den internationale konkurrenceevne. På kort sigt bør Finland gennemføre den nyligt vedtagne politik og foranstaltninger til at forbedre forsknings- og innovationssystemet, f.eks. den nye handlingsplan, og fremsætte forslag til yderligere reformer, hvor det er relevant, på baggrund af eksisterende vurderinger og den fremsynsrapport, der er under udarbejdelse. Priserne på energi og arbejde er udpeget som nogle af de inputpriser, der øger omkostningerne i den finske produktion. De senere års lønstigninger har været begrænsede på grund af den aktuelle trepartslønoverenskomst, som udløber i 2013. Det er derfor bekymrende, at der endnu ikke er indgået en ny aftale mellem arbejdsmarkedets parter.

               (15)

               Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Finlands økonomiske politik. Den har vurderet det nationale reformprogram stabilitetsprogrammet og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Unionen, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Dens henstillinger under det europæiske semester er afspejlet i henstilling 1-5 nedenfor.

               (16)

               På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og dets udtalelse (5) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (17)

               På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Dets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 3–5 nedenfor.

               (18)

               Som led i det europæiske semester har Kommissionen også foretaget en undersøgelse af den økonomiske politik i hele euroområdet. På baggrund af denne undersøgelse har Rådet fremsat specifikke henstillinger til de medlemsstater, der har euroen som valuta (6). Som et land, der har euroen som valuta, bør Finland også sikre en fuldstændig og rettidig gennemførelse af de nævnte henstillinger,

         HENSTILLER, at Finland i perioden 2013-2014 træffer følgende foranstaltninger med henblik på at:

               1.

               fortsætte en vækstfremmende finanspolitik og bevare en sund finanspolitisk stilling som planlagt for at sikre overensstemmelse med den mellemfristede målsætning i løbet af programperioden. Fortsat foretage årlige vurderinger af omfanget af det aldringsrelaterede holdbarhedsgab og tilpasse offentlige indtægter og udgifter i overensstemmelse med de langsigtede mål og behov. Sikre omkostningseffektiviteten i og bæredygtigheden af langtidsplejen og rette større fokus på forebyggelse, rehabilitering og selvhjælp

               2.

               sikre effektiv gennemførelse af de igangværende administrative reformer af kommunestrukturen for at skabe produktivitetsgevinster og udgiftsbesparelser i forbindelse med offentlige tjenesteydelser, herunder social- og sundhedstjenester

               3.

               træffe yderligere foranstaltninger for at øge beskæftigelsen blandt ældre arbejdstagere, bl.a. ved at forbedre deres beskæftigelsesegnethed og mindske muligheder for tidlig tilbagetrækning, tilpasse pensionsalder eller pensionsydelser til ændringer i den forventede levetid. Gennemføre og nøje overvåge virkningerne af de igangværende foranstaltninger til at forbedre de unges og langtidslediges stilling på arbejdsmarkedet med særligt fokus på udviklingen af arbejdsrelevante kompetencer

               4.

               fortsætte indsatsen for at styrke konkurrencen på produkt- og tjenestemarkederne, navnlig i detailsektoren, ved at gennemføre det nye program for fremme af sund konkurrence

               5.

               stimulere Finlands evne til at levere innovative produkter og tjenester og højvækstvirksomheder i et miljø i hastig forandring og fortsætte den industrielle diversifikation, fortsætte med at forbedre den generelle effektivitet i økonomien. bidrage til tilpasningen af reallønnen til produktivitetsudviklingen i betragtning af den aktuelle situation med lav vækst, samtidig med at arbejdsmarkedets parters roller respekteres og i overensstemmelse med national praksis.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 9. juli 2013.

            På Rådets vegne

         R. ŠADŽIUS

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Opretholdt for 2013 ved Rådets afgørelse 2013/208/EU af 22. april 2013 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 118 af 30.4.2013, s. 21).

      (4)  EUT C 219 af 24.7.2012, s. 28.

      (5)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

      (6)  Se side 97 idenne EUT.


title: Henstilling med henblik på rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Sveriges opdaterede konvergensprogram, 2004-2007

text:
Vigtig juridisk meddelelse

|

52005SC0014

Henstilling med henblik på Rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Sveriges opdaterede konvergensprogram, 2004-2007  /* SEK/2005/0014 endelig udg. */

	Bruxelles, den 11.1.2005SEK(2005) 14 endeligHenstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSEi overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Sveriges opdaterede konvergensprogram, 2004-2007(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSERådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1] fastsætter, at ikke deltagende medlemsstater, dvs. dem, der ikke har indført den fælles valuta, skulle forelægge konvergenssprogrammer for Rådet og Kommissionen senest den 1. marts 1999. I overensstemmelse med artikel 9 i forordningen skulle Rådet undersøge hvert enkelt konvergensprogram på grundlag af vurderinger foretaget af Kommissionen og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg nedsat efter traktatens artikel 114. På grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg afgav Rådet en udtalelse efter at have undersøgt programmet. Ifølge forordningen skal medlemsstaterne hvert år forelægge opdaterede konvergensprogrammer, der også kan undersøges af Rådet efter samme procedurer.Sveriges første konvergensprogram, der dækkede perioden 1998-2001, blev forelagt den 23. december 1998 og vurderet af Rådet den 8. februar 1999. Der blev fremlagt opdateringer hvert efterfølgende år. Sverige forelagde den seneste opdatering af sit konvergensprogram den 18. november 2004. Kommissionen har foretaget en teknisk vurdering af denne opdatering under hensyntagen til resultaterne af Kommissionens prognoser fra efteråret 2004, adfærdskodeksen[2], den almindeligt anerkendte metode til beregning af det potentielle output og konjunkturkorrigerede saldi, henstillingerne i de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for perioden 2003-2005 samt principperne i Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet af 27. november 2002 om bedre samordning af finanspolitikken[3], der er godkendt af Rådet. Denne gennemgang danner grundlag for følgende vurdering:-  Det sjette opdaterede svenske konvergensprogram blev fremsendt til Kommissionen den 18. november og dækker perioden 2004 til 2007. Programmet er baseret på finansloven for 2005, der blev vedtaget af Rigsdagen den 16. december 2004. Programmet opfylder delvis datakravene i "adfærdskodeks vedrørende stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form"[4], idet nogle data ikke er i fuld overensstemmelse med ENS95-standarderne.-  I 2004-opdateringen er BNP-væksten beregnet til 3,5 % i 2004, 3,0 % i 2005, 2,5 % i 2006 og 2,3 % i 2007. Trods den høje vækst i 2004 var beskæftigelsesvæksten negativ, men forventes at tage til i de kommende år. På grundlag af de foreliggende oplysninger forekommer det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for opdateringen, alt i alt at være sandsynligt og stort set at ligge på linje med Kommissionens tjenestegrenes vurdering, herunder efterårsprognosen fra 2004. For de senere år synes vækstantagelserne desuden at være forsigtige og lavere end de estimerede potentielle vækstrater.-  Inflationen i Sverige er faldet gradvis siden begyndelsen af 2003, hvilket delvis skyldes, at de tidligere energiprisstigninger ikke fandt sted inden for basisreferenceperioden, og den ligger nu klart under Riksbankens målniveau på 2 %. Kronen var relativ stabil over for euroen i 2003 og 2004, men er apprecieret på det seneste, hvilket afspejler Sveriges stabile makroøkonomiske situation og solide vækstudsigter, store overskud på de løbende poster og markedets forventninger om renteforhøjelser i løbet af 2005. I det seneste år har afkastet på svenske obligationer udviklet sig på linje med tendensen på de internationale obligationsmarkeder. Det positive spænd i afkastet mellem lange statsobligationer i Sverige og euroområdet har fluktueret omkring 50 basispoint i de seneste år, men blev reduceret i løbet af 2004.-  De budgetpolitiske rammebetingelser i Sverige kendetegnes ved en målsætning om et gennemsnitligt offentligt overskud på 2 % af BNP over konjunkturforløbet, flerårige nominelle lofter for de statslige udgifter og et krav om et balanceret budget for de lokale myndigheder. I opdateringen opereres der med et offentligt overskud på 0,7 % i 2004, 0,6 % i 2005, 0,4 % i 2006 og 0,9 % i det sidste år 2007. Både udgifts- og indtægtskvoten udviser en jævnt faldende tendens i fremskrivningsperioden. Justeres der for den estimerede virkning af konjunkturforløbet ved hjælp af den fælles metode, udviser den konjunkturkorrigerede budgetsaldo et overskud i hele fremskrivningsperioden. Sammenlignet med tidligere opdateringer er budgetmålene for 2005 og 2006 blevet nedjusteret på trods af, at der nu arbejdes med antagelser om en betydelig højere vækst. Dette kan delvis forklares ved lavere fremskrevne skatteindtægter på linje med de seneste faktiske resultater. De skattenedsættelser, der blev indført med loven fra foråret 2004 og budgettet for 2005, bidrager også til den fremskrevne lille nedgang i 2005 og 2006. Mens pensionssystemet og den ikke-statslige offentlige sektor forventes at få stabile overskud, vil det statslige offentlige underskud være stigende i 2005 og 2006 og dermed trække i retning af at forringe den offentlige budgetstilling i disse år. I 2007 forventes lavere offentlige udgifter.-  Risiciene i forbindelse med budgetfremskrivningerne i programmet forekommer i det store og hele at være afbalancerede. På den ene side synes budgetfremskrivningerne at være sandsynlige, og Sverige har erfaringsmæssigt været god til ikke at overskride fastsatte udgiftslofter. Den finansielle situation for de lokale offentlige myndigheder ser desuden ud til at være ved at blive bedre. På den anden side har skatteindtægterne været ret svingende i de sidste få år. Endvidere var budgetmargenen i forhold til de statslige udgiftslofter ikke blot meget snæver i 2004, men vil, i overensstemmelse med budgettet for 2005, også være det i 2005 og 2006. Herudover kan valget, der forventes i 2006, påvirke budgettet for det år. I betragtning af denne risikovurdering synes den budgetpolitik, der beskrives i programmerne, at være tilstrækkelig til i hele programperioden at fastholde en budgetstilling på mellemlang sigt, der er tæt på balance eller udviser overskud som krævet af Stabilitets- og Vækstpagten. Budgetstillingen giver også en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold. De konjunkturkorrigerede budgetstillinger og gennemsnitlige overskud i programperioden vil imidlertid forblive lavere end det nationale overskudsmål på 2 % af BNP.-  Bruttogældskvoten – mindre end 60 % af BNP siden 2000 – forventes at fortsætte med at falde og at ligge på 49 % af BNP i 2007. Gælden skyldes hovedsagelig den statslige sektor, der kører med budgetunderskud, og overskuddet i pensionssystemet investeres først og fremmest i ikke-statslige aktiver, hvilket således bremser tempoet i nedbringelsen af bruttogældskvoten. Gældskvoten efter fradrag af finansielle aktiver forventes at forbedres fra omkring -2 % BNP i 2004 til under -4 % i 2007. Disse fremskrivninger synes rimelige.-  I programmet gennemgås regeringens bredere strukturreformprogram, der fokuserer på at forbedre arbejdsmarkedets virkemåde, øge beskæftigelsen og reducere antallet af tabte arbejdsdage som følge af sygeorlov. Der er implementeret en bred vifte af foranstaltninger, men resultaterne er hidtil blandede. Der er taget yderligere skridt til at fuldende skattereformen og til yderligere at lette beskatningen på arbejdskraft inden for rammerne af strategien for omlægning til grønne afgifter, selv om dette blev delvis udlignet af forhøjelser af lokale skattesatser i både 2003 og 2004. Inden for rammerne af sunde offentlige finanser bør der fortsat gives prioritet til fuldførelsen af skattereformen og bestræbelserne på at opfylde de centrale politiske målsætninger om at øge beskæftigelsen og mindske antallet af modtagere af sociale ydelser og antallet af sygedage.-  Sverige ser ud til at være i en relativ gunstig situation med hensyn til holdbarheden i de offentlige finanser, hvor de fremskrevne budgetomkostninger i forbindelse med en aldrende befolkning spiller en væsentlig rolle. Der er tale om et holdbarhedsgab på ca. 2 % af BNP, hvis landet ønsker at sikre fuld holdbarhed over tiden. Dette er baseret på den fremskrevne stigning i ældrebyrden og de nuværende tendenser i sundhedsrelaterede udgifter, erhvervsfrekvensen og beskæftigelsen. Uden yderligere reformer, der kan ændre disse tendenser, vil bestræbelserne på at opnå et budgetoverskud over de næste 10 år på 2 % af BNP i overensstemmelse med regeringens budgetmål blive en nøglefaktor for at sikre holdbarhed på lang sigt.Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Realt BNP (%-ændring) | KP nov. 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,5 | 2,3 |KOM | 3,7 | 3,1 | 2,9 | - |KP nov. 2003 | 2,0 | 2,6 | 2,5 | - |HICP inflation (%) | KP nov. 20042 | 1,3 | 1,5 | - | - |KOM | 1,1 | 1,5 | 1,9 | - |KP nov. 20032 | 1,7 | - | - | - |Offentlig saldo (% af BNP) | KP nov. 2004 | 0,7 | 0,6 | 0,4 | 0,9 |KOM | 0,6 | 0,6 | 0,8 | - |KP nov. 20033 | 0,6 | 1,4 | 1,9 | - |Primær saldo (% af BNP) | KP nov. 20041 | 2,8 | 2,8 | 2,7 | 3,3 |KOM | 2,7 | 2,8 | 3,0 | - |KP nov. 2003 | 0,9 | 1,7 | 2,1 | - |Konjunkturkorrigeret saldo (% af BNP) | KP nov. 20044 | 0,8 | 0,5 | 0,5 | 1,2 |KOM | 0,7 | 0,4 | 0,6 | - |KP nov. 20034 | 1,3 | 1,8 | 2,0 | - |Offentlig bruttogæld (% af BNP) | KP nov. 2004 | 51,7 | 50,5 | 50,0 | 49,0 |KOM | 51,6 | 50,6 | 49,7 | - |KP nov. 2003 | 51,5 | 50,0 | 48,3 | - |1 I opdateringen angiver de svenske myndigheder de primære saldi ekskl. nettorenter og ikke de sædvanemæssige bruttorenter. I tabellen er de primære saldi angivet ekskl. bruttorenter med anvendelse af data fra opdateringen. 2 %-ændring december-december. 3 Af sammenligningshensyn henviser nettolångivning, der er rapporteret i forbindelse med 2002- og 2003-opdateringerne, til tal, der er beregnet under hensyntagen til fuld periodisering af skatter (denne regnskabsændring blev først formelt indført i 2004). 4 Kommissionens tjenestegrenes beregninger på grundlag af oplysninger i programmet. Kilder: Opdateret svensk konvergensprogram, november 2003 og november 2004 (KP); Kommissionens tjenestegrenes økonomiske prognoser fra efteråret 2004; Kommissionens tjenestegrenes beregninger. |På grundlag af denne vurdering har Kommissionen vedtaget vedlagte henstilling med henblik på Rådets udtalelse om Sveriges opdaterede konvergensprogram og fremsender den til Rådet.Henstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSEi overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Sveriges opdaterede konvergensprogram, 2004-2007RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[5], særlig artikel 9, stk. 3,under henvisning til Kommissionens henstilling,efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:Den [18. januar] 2005 gennemgik Rådet Sveriges opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet er i det store og hele i overensstemmelse med datakravene i den reviderede adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Navnlig er nogle data ikke fuldstændig i overensstemmelse med ENS95-standarderne. Sverige opfordres følgelig til at opfylde datakravene fuldstændigt.I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, opereres der med en real BNP-vækst, der vil falde fra det høje niveau på 3,5 % i 2004 til 3 % i 2005 og et gennemsnit på 2,4 % i 2006-07. På grundlag af de foreliggende oplysninger synes dette scenario at afspejle sandsynlige vækstantagelser. Inflationsfremskrivningerne i programmet forekommer realistiske.De budgetpolitiske rammebetingelser kendetegnes ved en målsætning om et gennemsnitligt offentligt overskud på 2 % af BNP over konjunkturforløbet, flerårige nominelle lofter for de statslige udgifter og et krav om et balanceret budget for de lokale myndigheder. I opdateringen opereres der med offentlige overskud på 0,7 % i 2004, 0,6 % i 2005, 0,4 % i 2006 og 0,9 % i det sidste år 2007. Både udgifts- og indtægtskvoten udviser en jævnt faldende tendens i fremskrivningsperioden. Justeres der for den estimerede virkning af konjunkturforløbet ved hjælp af den fælles metode, udviser den konjunkturkorrigerede budgetsaldo et overskud i hele fremskrivningsperioden. De konjunkturkorrigerede budgetstillinger og gennemsnitlige overskud i programperioden vil imidlertid forblive lavere end det nationale overskudsmål på 2 % af BNP. Mens pensionssystemet og den ikke-statslige offentlige sektor forventes at udvise overskud, vil det statslige offentlige underskud være stigende i 2005 og 2006 og dermed trække i retning af at forringe den offentlige budgetstilling i disse år. I 2007 forventes lavere offentlige udgifter.Risiciene i forbindelse med budgetfremskrivningerne i programmet forekommer i det store og hele at være afbalancerede. På den ene side synes budgetfremskrivningerne at være sandsynlige, og Sverige har erfaringsmæssigt været i stand til ikke at overskride fastsatte udgiftslofter. Den finansielle situation for de lokale offentlige myndigheder ser desuden ud til at være ved at blive bedre. På den anden side har skatterne været ret svingende i de sidste få år. Endvidere var budgetmargenen i forhold til de statslige udgiftslofter ikke blot meget snæver i 2004, men forventes også i overensstemmelse med budgettet for 2005 at være det i 2005 og 2006. Herudover kan valget, der forventes i 2006, påvirke budgettet for det år.På baggrund af denne risikovurdering ser budgetpolitikken i programmet ud til at være tilstrækkelig til at fastholde overskuddene i perioden 2004-2007 i overensstemmelse med Stabilitets- og Vækstpagtens målsætning på mellemlang sigt om en budgetstilling, der er tæt på balance eller udviser overskud. Den giver også en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold i programperioden.Gældskvoten skønnes at være nået op på 51,7 % af BNP i 2004, hvilket er et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programmet er gældskvoten fremskrevet til at falde til 49,0 % af BNP i 2007.Sverige ser ud til at være i en relativ gunstig situation med hensyn til holdbarheden i de offentlige finanser, på trods af at der forventes betydelige budgetomkostninger i forbindelse med en aldrende befolkning. Der er tale om et holdbarhedsgab på ca. 2 % af BNP, hvis landet ønsker at sikre fuld holdbarhed over tiden. Dette er baseret på den fremskrevne stigning i ældrebyrden og de nuværende tendenser i sundhedsrelaterede udgifter, erhvervsfrekvensen og beskæftigelsen. Uden yderligere reformer, der kan ændre disse tendenser, vil bestræbelserne på at opnå et budgetoverskud over de næste 10 år på 2 % af BNP i overensstemmelse med regeringens budgetmål blive en nøglefaktor for at sikre holdbarhed på lang sigt.Centrale fremskrivninger fra Sveriges opdaterede konvergensprogram2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Real BNP-vækst (%) HICP-inflation (%) Offentlig saldo (% af BNP) Primær saldo (% af BNP) Konjunkturkorrigeret saldo (% af BNP)1 Offentlig bruttogæld (% af BNP) | 1,6 1,8 0,5 2,7 1,4 52,0 | 3,5 1,3 0,7 2,8 0,8 51,7 | 3,0 1,5 0,6 2,8 0,5 50,5 | 2,5 - 0,4 2,7 0,5 50,0 | 2,3 - 0,9 3,3 1,2 49,0 |1 Kommissionens tjenestegrenes beregninger er foretaget ved hjælp af den fælles almindeligt anerkendte metode på oplysningerne i programmet. |[1] EFT L 209 af 2.8.1997. Alle de dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs reviderede udtalelse om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, der blev godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668 endelig af 27.11.2002.[4] Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs reviderede udtalelse om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, dokument EFC/ECFIN/404/01-REV 1 af 27.6.2001, der blev godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.[5] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


Henstilling med henblik på Rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Tjekkiets opdaterede konvergensprogram 2004-2007


title: Rådets henstilling af 8. marts 2005 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (syvende EUF) for regnskabsåret 2003

text:
               23.3.2005

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 77/13

         RÅDETS HENSTILLING
   af 8. marts 2005
   om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (syvende EUF) for regnskabsåret 2003
   (2005/255/EF)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
   som henviser til fjerde AVS-EF-konvention, undertegnet den 15. december 1989 i Lomé, og ændret ved aftalen undertegnet på Mauritius den 4. november 1995,
   som henviser til den interne aftale 91/401/EØF om finansiering og forvaltning af Fællesskabets bistand inden for fjerde AVS/EØF-konvention (1) herunder oprettelsen af Den Syvende Europæiske Udviklingsfond (syvende EUF), særlig artikel 33, stk. 3, i den aftale,
   som henviser til finansforordningen af 29. juli 1991 vedrørende samarbejdet med henblik på udviklingsfinansiering under fjerde AVS-EØF-konvention (2), særlig artikel 69-77,
   som har gennemgået forvaltningsregnskabet og status pr. 31. december 2003 vedrørende transaktionerne under syvende EUF samt Revisionsrettens beretning vedrørende regnskabsåret 2003 med Kommissionens tilhørende svar (3), og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               I henhold til artikel 33, stk. 3, i den interne aftale meddeler Europa-Parlamentet Kommissionen decharge for den finansielle forvaltning af syvende EUF efter henstilling fra Rådet.

               (2)

               Kommissionens gennemførelse af alle transaktioner under syvende EUF i regnskabsåret 2003 har været tilfredsstillende,

         HENSTILLER
   til Europa-Parlamentet, at det meddeler Kommissionen decharge for gennemførelsen af transaktionerne under syvende EUF for regnskabsåret 2003.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 8. marts 2005.

            På Rådets vegne

         J.-C. JUNCKER

            Formand

      (1)  EFT L 229 af 17.8.1991, s. 288.

      (2)  EFT L 266 af 21.9.1991, s. 1.

      (3)  EUT C 293 af 30.11.2004, s. 315.


title: Den Europæiske Centralbanks henstilling af 7. april 2005 til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (ECB/2005/8)

text:
               15.4.2005

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 91/5

      DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS HENSTILLING

   af 7. april 2005
   til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique
   (ECB/2005/8)
   (2005/C 91/05)
   STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —
   under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 27.1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for Eurosystemets nationale centralbanker revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB's Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union.

               (2)

               Mandatet for de hidtige eksterne revisorer for Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (i det følgende benævnt »NBB/BNB«) er udløbet og vil ikke blive fornyet. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2005.

               (3)

               The NBB/BNB har valgt Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d'Entreprises som dens nye eksterne revisorer, i overensstemmelse med med bankens regler om offentlige udbud, og efter ECB's opfattelse opfylder de valgte revisorer de nødvendige betingelser for udnævnelsen.

               (4)

               Varigheden af de eksterne revisorers mandat er tre år, med mulighed for forlængelse én gang —

         VEDTAGET FØLGENDE HENSTILLING:
   Det henstilles, at Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d'Entreprises udnævnes som eksterne revisorer for NBB/BNB fra regnskabsåret 2005 for et tidsrum af tre år, og med mulighed for forlængelse én gang.

      Udfærdiget i Frankfurt am Main den 7. april 2005.

         Jean-Claude TRICHET

            Formand for ECB


title: Kommissionens henstilling af 22. december 2008 om sikker oplagring af metallisk kviksølv, der ikke længere anvendes i kloralkaliindustrien (meddelt under nummer K(2008) 8422)

text:
               20.1.2009

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 14/10

      KOMMISSIONENS HENSTILLING

   af 22. december 2008
   om sikker oplagring af metallisk kviksølv, der ikke længere anvendes i kloralkaliindustrien
   (meddelt under nummer K(2008) 8422)
   (kun den engelske tekst er autentisk)
   (2009/39/EF)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, andet led, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Kommissionen har vedtaget en fællesskabsstrategi for kviksølv (1).

               (2)

               I foranstaltning 9 i strategien hedder det, at kviksølv fra kloralkaliindustrien skal oplagres, og at Kommissionen vil undersøge mulighederne for en aftale med industrien.

               (3)

               Den 24. juni 2005 vedtog Rådet positive konklusioner om strategien, hvori den opfordrer Kommissionen til at forfølge målet om sikker oplagring eller bortskaffelse af kviksølv fra bl.a. kloralkaliindustrien efter en tidsplan, som er i overensstemmelse med den påtænkte afvikling af kviksølveksporten.

               (4)

               Den 14. marts 2006 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning, hvori den bifalder strategien og anmoder Kommissionen om at træffe foranstaltninger til at sikre, at alt kviksølv fra kloralkaliindustrien oplagres sikkert.

               (5)

               Europa-Parlamentet og Rådet har vedtaget forordning (EF) nr. 1102/2008 af 22. oktober 2008 om forbud mod eksport af metallisk kviksølv og visse kviksølvforbindelser og -blandinger og om sikker oplagring af metallisk kviksølv (2).

               (6)

               Euro Chlor, kloralkaliindustriens sammenslutning i Europa, har med støtte fra sine medlemmer afgivet et tilsagn om sikker oplagring af kviksølv, som ikke længere skal bruges i kloralkaliproduktionsprocessen (dekommissioneret kviksølv). Alle virksomheder i kloralkaliindustrien med aktiviteter i Fællesskabet kan tilslutte sig dette tilsagn på objektive og ikke-diskriminerende vilkår.

               (7)

               Kommissionen kan acceptere de forpligtelser, Euro Chlor indgår i sit tilsagn, og som supplerer bestemmelserne i forordningen.

               (8)

               Tilsagnet opfylder de kriterier, der er fastsat i Kommissionens meddelelse om miljøaftaler på fællesskabsplan i tilknytning til handlingsplanen om bedre og enklere lovgivningsmæssige rammer (3),

         HENSTILLER:
   1)   Medlemmerne af Euro Chlor såvel som andre virksomheder i kloralkaliindustrien med aktiviteter i Fællesskabet, som tilslutter sig Euro Chlors frivillige aftale om sikker oplagring af dekommissioneret kviksølv, bør udøve den største omhu ved valget af oplagringsanlæg for dekommissioneret kviksølv (dvs. metallisk kviksølv, som ikke længere behøves til drift af anlæg baseret på kviksølvcelleprocessen) og forpligte sig til at indgå kontrakter med operatørerne af sådanne oplagringsanlæg, som er klassificeret og godkendt til bortskaffelse af farligt affald. Disse kontrakter bør baseres på objektive og ikke-diskriminerende krav.
   2)   Medlemmerne af Euro Chlor bør forpligte sig til at overholde strenge tekniske forskrifter, hvad angår indeslutning af kviksølv, forberedelses- og påfyldningsoperationer og læsning og losning af beholdere.
   3)   Euro Chlor bør årligt fremlægge relevante data om dekommissioneret kviksølv.
   Denne henstilling er rettet til Euro Chlor.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 22. december 2008.

            På Kommissionens vegne

         Stavros DIMAS

            Medlem af Kommissionen

      (1)  KOM(2005) 20 endelig af 28.1.2005.

      (2)  EUT L 304 af 14.11.2008, s. 75.

      (3)  KOM(2002) 412 endelig af 17.7.2002.


title: Henstilling til RÅDETS FORORDNING (EØF) om indgåelse af aftalen i form af brevveksling om ændring af visse toldfrie kontingenter åbnet af Det forenede Kongerige for 1983 i henhold til protokol nr. 1 til overenskomsten mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og republikken Finland (forelagt Rådet af Kommissionen)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (83) 280
Vol. 1983/0114
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
                                                        KOM(83) 280 endelig udg.
                                                        Bruxelles, den 2 4 . maj 1983
                                             Henstilling t i l
                                         RÅDETS FORORDNING (EØF)
             om i n d g å e l s e af aftalen i form af brevveksling om ændring af
              visse t o l d f r i e kontingenter åbnet af Det forenede Kongerige
                for 1983 i henhold t i l protokol nr. 1 t i l overenskomsten
                        mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og
                                           republikken Finland
                                    (forelagt Rådet af Kommissionen)
KOM(83) 280 endelig udg.
 ---pagebreak---                                                   BEGRUNDELSE
 1.   Ligesom det var t i l f æ l d e t       i de sidste fire ar, har Det forenede Konge-
      rige anmodet om en f o r ø g e l s e af det i protokol nr. 1 t i l overens-
      komsten mellem EØF og Finland fastsatte toldfrie kontingent                      for 1983
      for trykpapir og skrivepapir                 med belægning, herunder mekanisk        let-
     vægtspapir med belægning og med en vægt på under 65 g pr in^ (LWC).
 2.  Årsagen t i l denne anmodning er følgende :
     - Efter i n d g å e l s e n af overenskomsten i 1973 har e f t e r s p ø r g s l e n efter
        papirvarer fra Finland i betydelig grad ændret struktur.
     - E f t e r s p ø r g s l e n efter letvægtspapir med belægning er steget kraftigt,
        især for en speciel type af dette papir, som leveres fra Finland.
     - Denne papirtype fremstilles ikke i Det forenede Kongerige, og skønt
        resten af Fællesskabet har været i stand t i l at levere en stigende
        andel af e f t e r s p ø r g s l e n fra Det forenede Kongerige har det dog været
        nødvendigt at dække en stor del heraf med import fra Finland.
        Politisk og økonomisk v i l l e det ikke være ø n s k e l i g t at opkræve told -
        selv ikke et mindre beløb - for denne traditionelle                handel i det sidste
        overgangsår t i l fuld frihandel.
3.  F o r ø g e l s e n af kontingentet for trykpapir og skrivepapir med belægning
    skal gælde for 1983 og gennemføres i form af en midlertidig o v e r f ø r s e l
    af 7.571          t fra det ikke fuldt udnyttede kontingent         for ex 48.01       C II
    (sækkepapir) t i l kontingentet for ex 48.07 D (trykpapir og skrivepapir
    med b e l æ g n i n g ) .
4.  F ø l g e l i g f o r e l æ g g e r Kommissionen for Rådet et forslag t i l   Rådsbeslutning,
    som bemyndiger Kommissionen t i l i - F æ l l e s s k a b e t s navn at forhandle en
    aftale i form af en brevveksling, der modificerer visse toldfrie kon-
    tingenter, som Det forenede Kongerige har åbnet for 1983 i overens-
    stemmelse med protokol nr. 1 i Forhandlingsaftalen mellem Det euro-
    pæiske økonomiske Fællesskab og Republikken Finland.
 ---pagebreak---                                               - 2 -
4.  Som resultat af forhandlingerne mellem Kommissionen og Finland foreslSs
    det i vedlagte udkast t i l brevveksling at andre Det forenede Kongeriges
    toldfrie kontingent for trykpapir og skrivepapir med belægning samt for
    sækkepapir som anført i bilag A t i l protokol nr. 1 t i l den ovenfor
    nævnte     frihandelsaftale.
 5. Det f o r e s l å s , at Pierre Duc hateau skriver under pS F æ l l e s s k a b e t s vegne.
    Den finske ambassadør kan underskrive på sin regerings vegne.
 6. Hvis Rådet godkender den f o r e s l å e d e midlertidige o v e r f ø r s e l fra det
    toldfrie kontingent ex 48.01 C II t i l det toldfrie kontingent ex 48.07 D,
    skal de pågældende kontingenter ændres ved en brevveksling.                    Med henblik
    herpå er der vedlagt et udkast t i l forordning.
 ---pagebreak---                                                               Hensti Uing                -tig
                                                            R A D E T S F O R O R D N I N G (I:ØFJ
                                  o m i n d g å e l s e af aftalen i form af brevveksling o m æ n d r i n g af visse roldfrie k o n -
                                  tingenter i b n e t af Det forenede Kongerige for IVS^ i henhold til protokol nr. 1
                                  ril overenskomsten m e l l e m Der e u r o p æ i s k e ø k o n o m i s k e F æ l l e s s k a b og repu-
                                                                             b l i k k e n Finland
         R.ADLT FOR DE EUROPÆISKE                                                              for I vs 3] henhold til protokol nr. I til frihandelsovvr-
         F.LLLESiKABER HAK —                                                                   enskomsten mellem Det europæiske økonomiske Fa.-I-
                                                                                le-»k.ib og republikken Finland godkendes herved p i
        under henvisning til traktaten om oprettelse af Det                                    Fællesskabets vegne.
        e u r . ? ; \ e i » k e økonomiske F.ellesskah s.trlig anikel 11',
       under henvisning ni den overeiir'somst mellem Det
       europ tiske økonomiske Fællesskab og republikken                                       Teksten til aftalen er knyttet til denne forordning.
       FIMIJIUI('). der blev undertegnet den 5. oktober 1973 i
       Bruxelles,
      under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og
                                                                                A riUtI 2
      ud fra følgende betragtning :
      visse toldfrie kontingent!-', der er Åbnet af Det fore-                                Formanden for Kildet bemyndiges til at udpege den
      nede Kongerige for 1fif 3 i henhold til protokol nr. 1                                 person, der er beføjet til at undertegne aftalen med
     til denne overenskomst, bør ændres, og den aftale i                                     bindende virkning for Fællesskabet.
     form af brevveksling, der er forhandlet i den forbin-
     delse, bør godkendes —
     L'OSTEDT FØLGENDE FORORDNING:                                                                                ArliLl   J
                                         And,       I 1
                                                                                Denne forordning trarder i kraft p i tredjedagen efter
    Ait.ilcn i form af brevveksling om xndring af visse                                     olleniligiVtelsen i Di l-uivp.udr             I\t/hx<i.thir»
    toldfrie kontiiiL-inur ihm-t at Det forenede Kongerige                                  Ti.lm.li.
                               Denne   forordning        cr bindende i alle enkeltheder og g.eldcr                umiddelbart    i hver
                              medlemsstat.
                             Udfærdiget i Bruxelles, den
                                                                                På K.hUis vtgnt
                                                                                Formand
(') LIT nr. L Ì1H al 2K. 11. I V 7 J , s. 2.
 ---pagebreak---             Nr. L 276/2                                  Dc Europæiske Fællesskabers Tidende                                30. 9. 81
                                                                          AFTALE
                             i form af brevveksling om ændring af visse toldfrie kontingenter Abnct nf Det
                             forenede Kongerige for l!)l}3.i henhold til protokol nr. I til overenskomsten mel-
                                      lem Det europæiske ø k o n o m i s k e Fsclleiskub og republikken Finland
                              Hr. ambassadør.
                              I henhold lil protokol nr. I til overenskomsten mellem Det europæiske økonomiske Fæl-
                              lesskab og republikken Finland, undertegnet i Bruxelles, den 5. oktober IV7J, lur Det fore-
                              nede Kongerige siden den 1. )anuar 1974 .\bnei toldkontingenter for trykpapir og skrivepa-
                              pir med belægning (pos. ex 48.07 i D i den (.elles toldtarif) samt tor s.ekkepapir (po». ex
                              4K.0I C II i den (.elles toldtarif). Det tiüaJte maksimum for disse kontingenter blev fastsat
                              p i grundlag af statistikker for perioden 1968-1^71
                              Inden for kontingentet for trykpapir og skrivepapir med belægning har Det forenede K o n -
                              gerige oprettet et underkontingent for mekanisk letvægtspnpir med belægning og med en
                              vægt p i under 65 g pr. m2 ( L W C ) .
                               I de senere Sr er efterspørgslen efter L W C steget IH tydeligt i Det forenede Kongerige og
                              andre steder. Skønt resten af Fællesskabet har været i stand t i l at levere en stigende
andel af Det forenede Kongeriges efterspørgsel,dækkes en stor del stadig af finske leverancer. Det f o r e s l å s derfor,
                              at det tilladte maksimum for det kontingent, som Del lotem.de Kongelige k.ui ,'IIMK' i
                               19\3lor trykpapir og skrivep.ipir med bel.vgning. fori'ges med 7 571 ni i alt 31 i'ZTcV t ,    dog
                               siledes at torugelsen kun g.clder for underkontingentet for l.NX'C. Til udligning heraf ned-
                               s.vttcs det tilladte maksimum for kontingentet for s.ekkepapir for |98,3med 7 571 t til
                          51.537 t . . Kontingentet for denne type papir har ikke v.eret luldt udnyttet i de senere ir.
                               Jeg anmoder Dem venligst om over for mig at bekræfte, at den finske regering er indfor-
                               stået med det ovenfor anførte.
             i-Ui-ii .· ,·,·. Modtag, hr. ambassadør, forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.
                                                                                lur A*'7./<7 for
                                                                                Dil ittropuiiki ukunomi.\k< Fuliiokuh
 ---pagebreak---     30. 9. 81                               De Europæiske Fællesskabers Tidende                                 Nr. L 276/3
                Hr
                Jeg anerkender herved modtagelsen af Deres hiev af dags dato med følgende ordlyd:
                    • I henhold til protokol nr. 1 til overenskomsten mellem Det europæiske økonomiske
                    Fællesskab og republikken Finland, undertegnet i Bruxelles den V oktober 1973, har '
                    Det forenede Kongerige siden den I. januar 1974 åbnet tolilkontingenter for trykpapir
                    og skrivepapir med belægning (pos. ex 4N.07 I) i den (.elles toldtarif) saml for sækkepa-
                    pir (pos. ex 48.01 C II i den fælles toldtarif). Det tilladte maksimum for disse kontin-
                    genter blev fastsat på grundlag af statistikker for perioden 1968-1971.
                    Inden for kontingentet for trykpapir og skriwpapir med belægning har Del lorenede
                    Kongerige oprettet et underkontingent tor mekanisk lct\.egtspapir med belægning og
                    med en vægt p i under 65 g pr. m2 (L\X C).
                    I de senere i r er efterspørgslen efter I.\X'C steget betydeligt i Det forenede Kongerige
                    og andre steder, skønt resten af FæLlesskabet har været i stand t i t at Levere                    en stigende
andel af Det forenede Kongeriges efterspørgsel, dækkes en stor del stadig af finske leverancer. Det foreslås
                   derfor, , »t det tilladte maksimum lor det kontingent, som Det forenede Kongerige
                    kan ibnc i !9tf3*for trykpapir og skrivepapir med belægning, forøges med 7 5"I til i
              alt   31.278 · t , d o g siledes forøgelsen kun gælder for underkontingentet for I.WC. T i l
                    udligning heraf nedsættes det tilladte maksimum for kontingentet for s.ekkepapir for
                    19H ^med 7 57I t til 51'.537.t4£ontingentet for denne type papir har ikke været fuldt
                   udnyttet i de scnere'år.
                   Jeg anmoder Dem venligst om over for mig at bekræfte, at den finske regering er ind-
                   forstået med det ovenfor anførte.*
               Jeg skal over for Dem bekræfte, at min regering er indforstået med indholdet af Deret
               brev.
               Modtag, hr            , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.
                                                                                For rtpuhhkLtn    Fnil.ind
 ---pagebreak---                                            FINANSIERINGSOVERSIGT
Forøgelsen a f det t o l d f r i e k o n t i n g e n t »ed 7 571 t v i l b e t y d e en n e d "
s a t t e l s e på 98.600 ECU a f t o l d e n på l e t v a g t s p a p i r aed b e l a g n i n g .
Det e r u s a n d s y n l i g t , a t t o l d i n d t a g t e n f r a k r a f t p a p i r v i l s t i g e på
grund a f k o n t i n g e n t n e d s a t t e l s e n / da d e t t e k o n t i n g e n t i k k e t i d l i g e r e
er b l e v e t f u l d t u d n y t t e t .


				|

		52014PC0100

			Henstilling med henblik på RÅDETS AFGØRELSE om godkendelse af Europa-Kommissionens indgåelse på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne af protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Russiske Føderation på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union /* COM/2014/0100 final - 2014/ () */

			   	BEGRUNDELSE
Vedlagte forslag udgør det retlige instrument
for henstillingen med henblik på Rådets afgørelse om godkendelse af
Europa-Kommissionens indgåelse på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne af
protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et
partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene
side og Den Russiske Føderation på den anden side for at tage hensyn til
Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union:
i)       Henstilling til Rådets afgørelse om
godkendelse af Europa-Kommissionens indgåelse af protokollen på Det Europæiske
Atomenergifællesskabs vegne
Forslaget forelægges sammen med:
ii)      Forslag til Rådets afgørelse om
undertegnelse og midlertidig anvendelse af protokollen på Den Europæiske Unions
og dens medlemsstaters vegne;
iii)     Forslag til Rådets afgørelse om
indgåelse af protokollen på Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters vegne
I henhold til akten om
Republikken Kroatiens tiltrædelse skal Republikken Kroatien tiltræde de
internationale aftaler, der er undertegnet eller indgået af Den Europæiske
Union og dens medlemsstater ved indgåelse af en protokol til disse aftaler.
Partnerskabs- og samarbejdsaftalen om
oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres
medlemsstater på den ene side og Den Russiske Føderation på den anden side blev
undertegnet den 24. juni 1994. Aftalen trådte i kraft den 1. december 1997.
Ved Rådets afgørelse af
14. september 2012[1]
blev Kommissionen bemyndiget til at indlede forhandlinger med de pågældende
tredjelande med henblik på indgåelse af de relevante protokoller.
Forhandlingerne med Den Russiske Føderation blev afsluttet med godt resultat.
Den Russiske Føderation godkendte protokollen i sin verbalnote af 4. september
og EU-Udenrigstjenesten i sin verbalnote af 24. september. Denne udveksling af
verbalnoter, som Den Russiske Føderation har anmodet om, erstattede
paraferingen af protokollen.
Den
foreslåede protokol gør Republikken Kroatien til kontraherende part i aftalen
og forpligter EU til at fremlægge den autentiske udgave af aftalen på det nye
officielle EU-sprog.
Protokollerne
indeholder en klausul, der præciserer, at aftalen ændres som følge af
ikrafttrædelsen af traktaten om Republikken Kroatiens tiltrædelse af Unionen
den 1. juli 2013.
Partnerskabs- og
samarbejdsaftalen med Den Russiske Føderation tager navnlig sigte på at fremme
handel og investeringer, herunder handel med transporttjenester, og fastlægger
en ramme for samarbejde inden for forskellige sektorer, som er begrænset til et
generelt økonomisk, finansielt og teknisk samarbejde. Derfor bør protokollen i
henhold til de relevante proceduremæssige retsgrundlag undertegnes og indgås af
Den Europæiske Union på grundlag af dels artikel 6, stk. 2, i akten
om Republikken Kroatiens tiltrædelse, dels artikel 91, artikel 100, stk. 2,
artikel 207 og artikel 212 i TEUF.
Kommissionen
skønner, at forhandlingsresultaterne er tilfredsstillende, og anmoder Rådet om:
–
at anbefale Rådets afgørelse om godkendelse af
Europa-Kommissionens indgåelse på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne af
protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et
partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene
side og Den Russiske Føderation på den anden side for at tage hensyn til
Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union.
Europa-Parlamentet
vil blive anmodet om at give sit samtykke til denne protokol.
Henstilling med henblik på
RÅDETS AFGØRELSE
om godkendelse af Europa-Kommissionens
indgåelse på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne af protokollen til
partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De
Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Russiske
Føderation på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens
tiltrædelse af Den Europæiske Union

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse
af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 101, stk. 2,
under henvisning til henstilling fra
Europa-Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)       I henhold til artikel 6,
stk. 2, i akten om Republikken Kroatiens tiltrædelse skal Republikken
Kroatiens tiltrædelse af partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et
partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene
side og Den Russiske Føderation på den anden side[2] ("aftalen")
godkendes ved indgåelse af en protokol til aftalen ("protokollen").
(2)       Den 14. september 2012
bemyndigede Rådet Kommissionen til at indlede forhandlinger med de pågældende
tredjelande[3].
Forhandlingerne med Den Russiske Føderation blev afsluttet med godt resultat.
Dette blev bekræftet i en brevveksling den 24. september 2013.
(3)       Kommissionens indgåelse af
protokollen bør godkendes for så vidt angår anliggender, der henhører under Det
Europæiske Atomenergifællesskabs kompetence.
(4)       Undertegnelsen og indgåelsen
af protokollen er omfattet af en særskilt procedure for så vidt angår
anliggender henhørende under Det Europæiske Atomenergifællesskab —
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Eneste
artikel
Europa-Kommissionens indgåelse på Det
Europæiske Atomenergifællesskabs vegne af protokollen til partnerskabs- og
samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber
og deres medlemsstater på den ene side og Den Russiske Føderation på den anden
side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske
Union godkendes.
Teksten til
protokollen er knyttet til afgørelsen om dens undertegnelse.
Udfærdiget i Bruxelles, den […].
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               Rådets afgørelse om bemyndigelse til indledning af
forhandlinger for at tilpasse aftaler, der er undertegnet eller indgået mellem
Den Europæiske Union, eller Den Europæiske Union og dens medlemsstater, og et
eller flere tredjelande eller en eller flere internationale organisationer, med
henblik på Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union
(rådsdokument 13351/12 LIMITED).
[2]               EFT L 327 af 28.11.1997, s. 3.
[3]               Rådets afgørelse om bemyndigelse til indledning af
forhandlinger for at tilpasse aftaler, der er undertegnet eller indgået mellem
Den Europæiske Union, eller Den Europæiske Union og dens medlemsstater, og et
eller flere tredjelande eller en eller flere internationale organisationer, med
henblik på Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union
(rådsdokument 13351/12 LIMITED).


title: Den Europæiske Centralbanks henstilling af 7. april 2005 til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for the Bank of Greece (ECB/2005/7)

text:
               15.4.2005

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 91/4

      DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS HENSTILLING

   af 7. april 2005
   til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for the Bank of Greece
   (ECB/2005/7)
   (2005/C 91/04)
   STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —
   under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 27.1, og
   ud fra følgende betragtninger

               (1)

               Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for Eurosystemets nationale centralbanker revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB's Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union.

               (2)

               I henhold til græsk lov kan en ekstern revisor ikke udnævnes for mere end fire regnskabsår. Følgelig kan mandatet for Charalambos Stathakis, som er den ene af de to nuværende eksterne revisorer, ikke forlænges. The Bank of Greece kan bibeholde Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA som dens eksterne revisorer, forudsat der sker rotation af den ansvarlige partner.

               (3)

               The Bank of Greece har besluttet, at Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA skal være dens eneste eksterne revisor for regnskabsåret 2005, og efter ECB's opfattelse opfylder dette selskab de nødvendige betingelser for udnævnelse hertil.

               (4)

               De bestående mandater for de eksterne revisorer bør fortsætte og gælde for en periode af ét år, med mulighed for forlængelse.

         VEDTAGET FØLGENDE HENSTILLING:
   Det henstilles, at Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA udnævnes til eksterne revisorer for the Bank of Greece for regnskabsåret 2005 og at udnævnelsen gælder for en periode af ét år, med mulighed for forlængelse.

      Udfærdiget i Frankfurt am Main den 7. april 2005.

         Jean-Claude TRICHET

            Formand for ECB


title: Rådets henstilling af 12. juli 2011 om Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, 2011-2014

text:
               23.7.2011

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 217/12

         RÅDETS HENSTILLING
   af 12. juli 2011
   om Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, 2011-2014
   2011/C 217/04
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien.

               (4)

               Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af ledigheden ved hjælp af arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

               (5)

               Den 28. april 2011 afleverede Det Forenede Kongerige sin 2011-opdatering af konvergensprogrammet for perioden 2011-2014 og sit nationale reformprogram for 2011. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. Det er første gang Det Forenede Kongeriges konvergensprogram indeholder økonomiske og finanspolitiske prognoser, udarbejdet af det nye uafhængige kontor for budgetansvar, hvilket er en velkommen forbedring af Det Forenede Kongeriges finanspolitiske rammer.

               (6)

               Det Forenede Kongerige blev særligt hårdt ramt af den internationale finanskrise på grund af landets store globalt integrerede finanssektor og husholdningernes store gæld. BNP faldt med 0,1 % i 2008 og 4,9 % i 2009. Det Forenede Kongeriges regering intervenerede massivt for at støtte banksektoren og stillede ekstraordinær supplerende likviditet til rådighed for sektoren som helhed. Det offentlige underskud voksede med 8,5 procentpoint på to år til 11,2 % af BNP i 2009. Ledigheden voksede fra 5,3 % i 2007 til 7,6 % i 2009. Kvartalsvæksten rettede sig op i fjerde kvartal af 2009, skønt outputtet fortsat ligger under højdepunktet før krisen. Udsigterne på kort sigt lyder på moderat vækst drevet af store virksomhedsinvesteringer og en stigning i nettoeksporten takket være valutakursudviklingen. Væksten vil imidlertid blive holdt nede som følge af en svag eller negativ vækst i det private og offentlige forbrug. Inflationen forventes at forblive et godt stykke over det officielle mål på 2 % i 2011 som følge af momsforhøjelsen og højere import- og energipriser, men derefter skulle den falde igen i 2012. Den høje inflation vil sandsynligvis udhule realindkomsterne, da lønstigningen forbliver lav. De væsentligste risici, der knytter sig til prognosen, består i, at stigningen i virksomhedsinvesteringerne eller nettoeksporten måske ikke vil materialisere sig, og at en vedholdende høj inflation kan forhindre, at pengepolitikken kan benyttes til at kompensere for lavere offentlige udgifter.

               (7)

               Baseret på vurderingen af det opdaterede konvergensprogram i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger, er plausibelt, når der ses bort fra 2012, hvor det måske er en anelse for optimistisk. Konvergensprogrammet indeholder ikke nogen mellemfristet målsætning som foreskrevet i adfærdskodeksen, skønt den kan udledes af programmets øvrige mål. Målet med budgetstrategien er at reducere underskuddet fra 9,9 % i 2010-2011 til 1,7 % i 2015-2016 gennem især en begrænsning af de offentlige udgifter, en strategi, der er i overensstemmelse med evidens for finanspolitisk konsolidering, der har støttet væksten. I henhold til konvergensprogrammet er det planen at reducere underskuddet til under referenceværdien på 3 % senest i 2014-2015, som er den frist, Rådet har fastsat. I henhold til konvergensprogrammets budgetfremskrivninger forventes gældskvoten at vokse fra 78,7 % i 2010-2011 til 87,2 % i 2013-2014, før den igen begynder at falde langsomt. Den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats i perioden 2010-2011 til 2014-2015 er på 1,6 %. Dette er en anelse lavere end henstillet af Rådet i december 2009 (1,75 % af BNP), men må ikke desto mindre betragtes som passende i betragtning af, at indsatsen sker med udgangspunkt i et væsentligt lavere budgetunderskud i 2009-2010 end forventet, og den kan derfor medvirke til at reducere det samlede underskud til under referenceværdien senest i 2014-2015. Ifølge Kommissionens seneste vurdering, synes risiciene for så vidt angår de offentlige finansers langsigtede holdbarhed at være høje.
               De langsigtede aldringsomkostninger ligger over EU-gennemsnittet, og den aktuelle budgetstilling gør aldringsomkostningerne endnu tungere at bære. Baseret på den aktuelle budgetstilling forventes gælden at vokse til 128 % af BNP i 2020. En komplet implementering af konvergensprogrammet vil dog være tilstrækkelig til at få gælden til at falde, men den vil stadig ligge over 80 % i 2020. Ud over sine konsolideringsplaner har Det Forenede Kongeriges regering meddelt foranstaltninger, som vil understøtte den langsigtede holdbarhed; disse indeholder en fremskynding af datoen for forhøjelse af alderen for statspension fra 65 til 66 og ændringer i metoden til opgradering af visse fordele og skattegrænser.

               (8)

               Det vil forblive en væsentlig udfordring at gennemføre den foreslåede finanspolitiske konsolidering. Det vil være vitalt for genetableringen af en bæredygtig budgetstilling at sikre, at der ikke forekommer afvigelser fra de offentliggjorte udgiftsplaner. I denne kontekst betyder de historisk lave offentlige infrastrukturinvesteringer, særlig på transportområdet, at udgifterne især bør gå til vækstfremmende foranstaltninger. Ved at sikre tilstrækkeligt store primære overskud på mellemlang sigt som allerede planlagt i henhold til konvergensprogrammet vil forbedre holdbarheden i de offentlige finanser.

               (9)

               Det Forenede Kongeriges fleksible arbejdsmarked har gjort det muligt for landet at klare situationen med den store nedgang i BNP under krisen rimeligt godt. Stigningen i arbejdsløsheden ramte imidlertid især de unge, idet ungdomsarbejdsløsheden voksede fra 15 % til 20 % mellem 2008 og 2010. De unges ugunstige stilling på arbejdsmarkedet hænger sammen med en mere generel og strukturel kvalifikationsmangel. Den andel af de 18-24-årige, der forlader uddannelsessystemet tidligt i Det Forenede Kongerige, ligger på 15,7 % og dermed over EU-gennemsnittet på 14,4 %. Skønt andelen af 25-64-årige, der har opnået et højt kvalifikationsniveau i Det Forenede Kongerige, er høj, er der svagheder på det mellemliggende kvalifikationsniveau, idet andelen af personer i denne gruppe på nuværende tidspunkt ligger under EU-gennemsnittet. En anden central udfordring for Det Forenede Kongeriges arbejdsmarked består i den betydelige andel af børn, der tilhører en husholdning uden erhvervsaktive medlemmer, nemlig 17,5 %, som er det højeste niveau i EU, hvor gennemsnittet ligger på 10,2 %. Problemet er særlig akut for eneforsørgerfamilier og afspejler de utilstrækkelige finansielle incitamenter og børnepasningsmuligheder: Over 32 % af alle personer med pasningsansvar arbejder ikke eller arbejder på deltid som følge af manglende pasningsmuligheder (det er fire procentpoint højere end EU-gennemsnittet).

               (10)

               I de ti år, der gik forud for krisen, oplevede Det Forenede Kongerige et boom i boligpriserne. Priserne faldt skarpt, krisen ramte landet, men de har efterfølgende rettet sig til en vis grad og ligger igen på et historisk højt niveau. Antallet af transaktioner styrtdykkede og er forblevet meget lavt. De kraftigt stigende boligpriser bidrog til den store forøgelse af husholdningernes gæld og den uholdbare vækst i husholdningernes forbrug i de ti år, der gik forud for krisen. Den dramatiske nedgang i antallet af bolighandler resulterede i et tilsvarende fald i indtægterne fra beskatningen heraf, hvilket igen bidrog til forværringen af budgetstillingen i Det Forenede Kongerige. De svagheder, der kendetegner boligmarkedet, kan også tjene som forklaring på Det Forenede Kongeriges store udgifter til boligtilskud og den store andel af befolkningen, der bor i statsstøttede boliger. Det Forenede Kongerige har bebudet nogle foreløbige reformer på planlægnings- og realkreditområdet. Dette er en udfordring, der er vigtig for alle dele af Det Forenede Kongeriges økonomi, og derfor er der, for at løse disse problemer, god grund til at benytte disse foranstaltninger til at udforme en mere omfattende pakke af reformer, herunder på realkreditmarkedet og inden for ejendomsbeskatning.

               (11)

               Et genopsving i de private investeringer vil udgøre en essentiel komponent i den nødvendige afbalancering af økonomien, således at den ikke primært drives af indenlandsk forbrug, og bidrage til at skabe produktivitetsgevinster. Undersøgelser viser, at lånoptagelsesmulighederne og låneomkostningerne lægger en betydelig dæmper på investerings- og ekspansionsplanerne inden for den private sektor, og det gælder især for mindre firmaer, der er afhængige af bankfinansiering. Den årlige vækst i udlån til små og mellemstore virksomheder (SMV'er) har været negativ siden slutningen af 2009, og udlånene til mindre virksomheder er faldet endnu skarpere. Desuden synes differencen mellem referencesatserne at have stabiliseret sig for mellemstore virksomheder, mens den er vokset noget for små virksomheder. Det Forenede Kongerige har for nylig taget en række skridt til at forbedre SMV'ers adgang til finansiering, herunder statsfinansierede investeringsinstrumenter, og i henhold til en aftale indgået med bankerne i Det Forenede Kongerige skal de forøge deres bruttolångivning til SMV'er. Det er også vigtigt at anerkende udfordringerne på efterspørgselssiden, og at det er nødvendigt, at virksomhederne også spiller en rolle i at opstarte de ordninger, der er tilgængelige for dem. For at nå frem til en løsning, der også kan fungere uden regelmæssig intervention fra regeringens side, er der behov for yderligere reformer med det formål at forbedre konkurrencen inden for banksektoren og for yderligere at fremme udviklingen af markeder for anden finansiering end bankfinansiering, hvortil SMV'er har adgang.

               (12)

               Kommissionen har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Det Forenede Kongerige, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Den finder, at der i programmerne indgår ambitiøse foranstaltninger til nedbringelse af underskuddet, og den tilskynder regeringen til at fortsætte som planlagt. Der bør også tages yderligere skridt til at gennemføre en reform på boligmarkedet, reducere ungdomsarbejdsløsheden, mindske antallet af unge, der forlader skolen tidligt, gøre noget ved situationen med det store antal børn, der bor hjemme uden erhvervsaktive medlemmer, og forbedre den private sektors adgang til lånoptagelse.

               (13)

               På baggrund af denne vurdering og under hensyntagen til Rådets henstilling af 2. juni 2010 i medfør af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdateringen af Det Forenede Kongeriges konvergensprogram, og Rådets udtalelse (3) afspejles især i henstilling 1) og 2) nedenfor. Under hensyntagen til Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2011 har Rådet gennemgået Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram,

         HENSTILLER, at Det Forenede Kongerige træffer foranstaltninger i perioden 2011-2012 med henblik på at:

               1.

               Gennemføre den planlagte finanspolitiske konsolidering i retning af et underskud på 6,2 % af BNP i 2012-2013 i overensstemmelse med Rådets henstillinger om korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, og derved bringe den høje offentlige gældskvote på nedadgående kurs, når det uforholdsmæssigt store underskud er korrigeret ved slutningen af programperioden. Sikre, at de ambitiøse mål for nedbringelsen af udgifterne fastholdes for derved at styrke holdbarheden på lang sigt; under forudsætning heraf give prioritet til vækststimulerende udgifter.

               2.

               Udforme et reformprogram, der kan medvirke til at tackle den destabiliserende effekt, som priscyklussen på boligmarkedet har for de offentlige finanser, finanssektoren og økonomien, og dermed mindske problemet med svært overkommelige priser og behovet for offentlige boligtilskud. En bred vifte af foranstaltninger og politikinstrumenter kan overvejes, herunder reformer af realkreditmarkedet, finansiel regulering ejendomsskat- og planlægningssystemet med henblik på at forebygge store udsving.

               3.

               Tage skridt til at sikre at en højere andel af unge kommer ind på arbejdsmarkedet med fyldestgørende kvalifikationer og til at forbedre mulighederne for at få arbejde for de 18-24-årige, som har forladt skolen eller stoppet deres oplæring tidligt. Løse problemerne med manglende kvalificeret arbejdskraft ved at forøge antallet af personer med et mellemliggende kvalifikationsniveau i overensstemmelse med behovet på arbejdsmarkedet.

               4.

               Tage skridt, inden for de løbende budgetplaner, til at reducere antallet af husholdninger uden erhvervsaktive medlemmer ved at målrette foranstaltninger mod de der er inaktive på grund af pasningsforpligtelser, herunder enlige forældre.

               5.

               Gennemføre de allerede bebudede foranstaltninger for og fortsætte med at arbejde på at forbedre adgangen til bankfinansiering og andre former for finansiering for den private sektor og især SMV'er, samtidig med at potentielle udfordringer på efterspørgselssiden anerkendes. Skærpe konkurrencen inden for banksektoren og sammen med markedet undersøge, hvordan der kan skabes bedre adgang til andre former for finansiering end bankfinansiering, f.eks. venturekapital og risikovillig kapital og gældsinstrumenter udstedt på offentlige markeder.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2011.

            På Rådets vegne

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 138 af 26.5.2011, s. 56).

      (3)  Jf. artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97.