               27.11.2020

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 411/199

      P8_TA(2019)0004
      Den omfattende aftale mellem EU og Den Kirgisiske Republik
      Europa-Parlamentets henstilling af 15. januar 2019 til Rådet, Kommissionen og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om den omfattende aftale mellem EU og Den Kirgisiske Republik (2018/2118(INI))
      (2020/C 411/28)

         Europa-Parlamentet,

                  —

                  der henviser til Rådets afgørelse (EU) 2017/… af 9. oktober 2017 om bemyndigelse af Europa-Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til på Den Europæiske Unions vegne at indlede og føre forhandlinger om de bestemmelser, der hører under Unionens kompetence, i en omfattende aftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Kirgisiske Republik på den anden side (11436/1/17 REV 1),

                  —

                  der henviser til afgørelse vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 9. oktober 2017, om bemyndigelse af Europa-Kommissionen til på medlemsstaternes vegne at indlede og føre forhandlinger om de bestemmelser, der hører under medlemsstaternes kompetence, i en omfattende aftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Kirgisiske Republik på den anden side, 11438/1/17 REV 1),

                  —

                  der henviser til det foreslåede retsgrundlag for en ny omfattende aftale, nemlig artikel 37 i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 91, 100, stk. 2, artikel 207 og 209 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

                  —

                  der henviser til den nugældende partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Den Kirgisiske Republik, som trådte i kraft i 1999,

                  —

                  der henviser til sin beslutning af 15. december 2011 om status for gennemførelsen af EU-strategien for Centralasien (1) og af 13. april 2016 om gennemførelse og gennemgang af EU-strategien for Centralasien (2),

                  —

                  der henviser til sine tidligere beslutninger om Kirgisistan, navnlig af 15. januar 2015 (3), 8. juli 2010 (4) og 6. maj 2010 (5),

                  —

                  der henviser til udtalelsen fra den højtstående repræsentant om præsidentvalget i Kirgisistan den 16. oktober 2017,

                  —

                  der henviser til konklusionerne om præsidentvalget, fremsat af Europa-Parlamentet, den internationale valgobservationsmission IEOM og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa/Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (OSCE/ODIHR),

                  —

                  der henviser til den erklæring, som Det 13. Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Kirgisistan vedtog den 3. maj 2018,

                  —

                  der henviser til Den Europæiske Unions beslutning af 2. februar 2016 om at give Den Kirgisiske Republik statussen GSP+,

                  —

                  der henviser til sin holdning af 22. oktober 2013 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Den Kirgisiske Republik (6),

                  —

                  der henviser til forretningsordenens artikel 113,

                  —

                  der henviser til Udenrigsudvalgets betænkning (A8-0450/2018),

                  A.

                  der henviser til, at EU og Kirgisistan i december 2017 indledte forhandlinger om en omfattende aftale til afløsning af den nugældende EU-kirgisiske partnerskabs- og samarbejdsaftale med det formål at udbygge og uddybe samarbejdet på områder af gensidig interesse på grundlag af de fælles værdier demokrati, retsstatsprincippet og god regeringsførelse, inden for nye retlige rammer;

                  B.

                  der henviser til, at den omfattende aftale kræver Parlamentets samtykke for at kunne træde i kraft;

                  1.

                  henstiller til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik:

            Generelle principper

                  a)

                  at forhandle og indgå en ambitiøs, omfattende og velafvejet aftale mellem EU og Kirgisistan til afløsning af partnerskabs- og samarbejdsaftalen af 1999, og som skal udgøre grundlaget for solide og varige forbindelser og stabil, sikker og bæredygtig udvikling for begge parter

                  b)

                  at indkredse de strategiske perspektiver på kort og lang sigt i den omfattende aftale og til at opstille en række velafgrænsede og strukturerede mål for samarbejdet med Kirgisistan; at gøre yderligere bestræbelser på at uddybe forbindelserne med henblik på at gøre EU's indsats mere synlig og mere virkningsfuld i landet og i regionen

                  c)

                  at fostre markedsøkonomiske forhold ved at skabe håndgribelige sociale og økonomiske fordele for borgerne på begge sider; at håndhæve konkurrencereglerne og retssikkerheden, herunder gennem styrkelse af uafhængige og gennemskueligt fungerende institutioner

                  d)

                  at tilsikre solidt engagement fra begge parter i at overholde og fremme demokratiske principper, menneskerettigheder og retsstatsprincippet i fuld efterlevelse af de kriterier, der skal være opfyldt for at nyde den GSP+-status, som Den Kirgisiske Republik er tilstået, herunder ratifikation af de relevante internationale konventioner og reel implementering af de konklusioner og henstillinger, der er fremsat af de relevante overvågningsorganer oprettet i medfør af disse konventioner; at fremme og gennemføre en regelmæssig og resultatorienteret dialog om menneskerettighedsspørgsmål af interesse for begge parter og inddrage myndighederne og civilsamfundet med henblik på at styrke den institutionelle ramme og de offentlige politikker; at fremhæve Kirgisistans konstruktive medlemskab af FN's Menneskerettighedsråd i perioden 2016-2018 og at tilskynde landet til at intensivere sit internationale engagement

                  e)

                  at bidrage til at styrke multilateralisme og internationalt samarbejde og til at udvikle fælles tilgange til samarbejde med kirgisiske partnere med henblik på at fremme international sikkerhed og tage effektivt hånd om globale problemer såsom terrorisme, klimaforandringer, migration og organiseret kriminalitet såvel som bidrage til implementeringen af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og den nationale udviklingsstrategi 2018-2040; og mere generelt at bidrage til stabilisering og vækst i Centralasien

            Politisk dialog og internationalt samarbejde

                  f)

                  at styrke politisk dialog og sektorielt samarbejde; at tilsikre konkret, regelmæssig dialog om alle relevante emner på grundlag af de eksisterende formater

                  g)

                  at indgå i tættere samarbejde om krisestyring, konfliktforebyggelse, bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet, cyberkriminalitet, forebyggelse af voldelig radikalisering og grænseoverskridende kriminalitet samt integreret grænseforvaltning i fuld respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og i overensstemmelse med tillæggene til straffeloven; og at sikre, at den nationale lov nr. 150 af 2005 om bekæmpelse af ekstremistiske aktiviteter er i fuld overensstemmelse med internationale normer

                  h)

                  at udbygge bestemmelserne vedrørende handel og økonomiske relationer, forbedre investeringsklimaet og bidrage til at diversificere den kirgisiske økonomi, så den bliver til gensidig fordel og styrker den juridiske sikkerhed og lovgivningsmæssige gennemsigtighed; at støtte god regeringsførelse, et velfungerende retsvæsen og mindskelse af bureaukrati og anvende alle rådige foranstaltninger til at fremme en bæredygtig økonomisk udvikling med henblik på at konsolidere og udvikle det multilaterale, regelbaserede handelssystem; at bidrage til at støtte etableringen og udviklingen af små og mellemstore virksomheder; at udvide de EU-kirgisiske økonomiske og handelsmæssige relationer yderligere med hensyn til GSP+-status og til at opfordre Kirgisistan til at implementere de internationale forpligtelser, der følger af denne status, med henblik på at fremme den økonomiske udvikling i landet

                  i)

                  at forbedre samarbejdet om bekæmpelse af korruption, hvidvaskning af penge og skatteunddragelse; at inkludere specifikke afsnit med en beskrivelse af klare og fyldestgørende forpligtelser og tiltag til bekæmpelse af korruption i alle afskygninger og at anvende internationale standarder og multilaterale konventioner til korruptionsbekæmpelse; at inkludere bestemmelser om god skatteforvaltning og gennemsigtighedsstandarder, der bekræfter parternes forpligtelse til at anvende internationale normer i kampen mod skatteundgåelse og skatteunddragelse

                  j)

                  at bidrage til at udbygge det kirgisiske medlemskab af Verdenshandelsorganisationen WTO gennem fyldestgørende reformer vedrørende udenlandske investeringer, toldvæsen og adgang til internationale markeder

                  k)

                  at forbedre samordningen mellem EU's og Kirgisistans holdninger i internationale fora

                  l)

                  at optrappe den tværparlamentariske dialog mellem Kirgisistan og Europa-Parlamentet

                  m)

                  at tilsikre, at der i aftalen indgår et solidt fokus på klimaforandringer, forvaltning af vandressourcer og katastrofeforebyggelse og -beredskab som følge af den høje risiko for naturkatastrofer, herunder jordskælv; at bistå Kirgisistan i dets bestræbelser på at beskytte miljøet og betydelige bestræbelser på at opnå bæredygtig udvikling

            Institutionelle bestemmelser

                  n)

                  at drage omsorg for, at Europa-Parlamentet forelægges forhandlingsdirektiverne, i det omfang fortrolighedsreglerne tillader, således at Parlamentet kan føre behørig kontrol med forhandlingsprocessen, og for konsekvent at efterleve de interinstitutionelle forpligtelser, der gælder i henhold til artikel 218, stk. 10, i TEUF, ifølge hvilken Parlamentet skal underrettes øjeblikkeligt og til fulde på alle stadier af proceduren

                  o)

                  at fremlægge alle dokumenter vedrørende forhandlingerne, herunder mødereferater og forhandlede udkast, såvel som til periodisk at aflægge rapport til Parlamentet

                  p)

                  at sikre respekt på alle niveauer for den langvarige praksis med ikke at anvende den nye aftale midlertidigt, før Parlamentet har givet sit samtykke

                  q)

                  at styrke og udvide det eksisterende samarbejde, der er fastsat i den nugældende partnerskabs- og associeringsaftale, der allerede har opstillet følgende organer for samarbejde og dialog:

                              —

                              Samarbejdsrådet på ministerniveau

                              —

                              Samarbejdsudvalget på højtstående embedsmandsniveau og underudvalgene om handel og investering og om udviklingssamarbejde

                              —

                              Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg

                  r)

                  at styrke den tværparlamentariske kontrol inden for et styrket parlamentarisk samarbejdsudvalg, som skal udvikles i forbindelse med denne aftale, navnlig inden for områderne demokrati, retsstatsprincippet og bekæmpelsen af korruption

                  s)

                  at tilsikre inddragelse af civilsamfundet både under forhandlingerne og i implementeringen af den færdige aftale

                  t)

                  at sikre, at kriterier for suspendering af samarbejdet indføjes i aftalen, såfremt en af parterne overtræder essentielle elementer, og herunder også skaber plads til samråd med Parlamentet

                  u)

                  at tildele tilstrækkelige ressourcer på både EU- og medlemsstatsniveau til implementering af den omfattende aftale for således at sikre indfrielse af alle de ambitiøse mål, der fastsættes under forhandlingerne

            Anliggender af fælles interesse vedrørende de samarbejdsområder, der er omhandlet i aftalen

                  v)

                  at tage hensyn til Kirgisistans rolle som et af de spirende demokratier i regionen, hvad der nødvendiggør langsigtet politisk, diplomatisk, finansiel og teknisk støtte fra EU's side

                  w)

                  at gøre bestræbelser på at konsolidere et velfungerende parlamentarisk folkestyre med et reelt flerpartisystem og forfatningsbaserede kontrol- og ligevægtsmekanismer såvel som tilsikre parlamentarisk tilsyn med den udøvende magt, idet landet er et af flere lande, der fungerer som en prøveklud for EU's demokratistøtte; at udtrykke sine betænkeligheder ved de forfatningsændringer, der blev indført i 2016, navnlig den betydelige styrkelse af premierministerens beføjelser, nationale domstoles afgørelser, der tilsidesætter internationale menneskerettighedstraktater, og Højesterettens Forfatningskammers tab af uafhængighed; at tilskynde til inddragelse af NGO'er i udformningen og forbedringen af landets love og politikker, navnlig for så vidt angår instrumenter eller mekanismer, der direkte berører civilsamfundsorganisationers handlefrihed

                  x)

                  at indskærpe betydningen af at arbejde systematisk på at fremme værdierne demokrati og menneskerettigheder, herunder ytrings-, forenings- og forsamlingsfrihed og domstolenes uafhængighed;

                  y)

                  at skabe grundlag for et gunstigt miljø for journalister og uafhængige medier; at tilsikre, at Kirgisistan tillader udenlandske menneskerettighedsaktivister med indrejseforbud og journalister adgang til landet, således at de kan fortsætte deres arbejde uden indblanding

                  z)

                  at anerkende de fremskridt, der er gjort i relation til fredelig afvikling af og forbedret gennemsigtighed ved parlaments- og præsidentvalg, og indtrængende opfordre til fortsat implementering af de henstillinger, som er blevet fremsat af internationale valgobservatørdelegationer

                  aa)

                  indtrængende at opfordre Kirgisistan til at modvirke eventuelle negative autoritære tendenser såsom at gøre justitsvæsenet til et politisk redskab, uretfærdige straffedomme, uretfærdig og uigennemskuelig rettergang, indblanding i pressefriheden, straffrihed for medlemmer af ordensmagten og den angivelige misrøgt eller tortur af personer i myndighedernes varetægt, udlevering af individer til lande, hvor de risikerer at blive tortureret eller misrøgtet, samt forskelsbehandling af mindretal og indskrænkning af forsamlings- og ytringsfrihed og til indtrængende at opfordre Kirgisistan til at foretage grundige undersøgelser af alle anklager om brug af falske beviser, afpresning, tortur og anden misrøgt; at udtrykke bekymring over, at politiske ledere såvel som potentielle præsidentkandidater er blevet fængslet på anklager om korruption

                  ab)

                  i denne forbindelse at udtrykke utilfredshed med stadfæstelsen af livstidsdommen over menneskerettighedsforkæmperen Azimjon Askarov, der dokumenterede den etniske vold i 2010, og kræve, at han løslades øjeblikkeligt, at tiltalen mod ham frafaldes, og at han rehabiliteres og tildeles erstatning

                  ac)

                  at minde om, at korruption undergraver menneskerettighederne, lighed og handel og konkurrence på lige vilkår og således afskrækker udenlandske investeringer, hvormed den økonomiske vækst bremses samtidig med, at borgernes tillid til statslige institutioner undergraves

                  ad)

                  at tilskynde til et solidt engagement til fordel for sociale fremskridt, god regeringsførelse, demokrati og gode tværetniske og tværreligiøse relationer, læring og uddannelse, herunder også som et middel til at styrke grundlaget for stabilitet og sikkerhed; fortsat at støtte op om fredsopbygnings- og sikkerhedsforanstaltninger såvel som at intensivere bestræbelserne på fuld integration af mindretal, på baggrund af de etniske sammenstød, der fandt sted i Kirgisistan i 2010, med det mål at forebygge fremtidige konflikter

                  ae)

                  at bidrage til at overvinde de socioøkonomiske problemer og hindringer af den type, der henvises til i ILO's henstilling nr. 202; i denne forbindelse at lægge særlig vægt på unge ved at fremme akademisk, ungdomsrelateret og kulturel udveksling; især at rette bestræbelserne mod regional udvikling, med særligt øje for ulighederne mellem nord og syd

                  af)

                  at støtte, fremme og befordre yderligere regionalt samarbejde i Centralasien, der er en af verdens mindst integrerede regioner med afsæt i den aktuelle positive dynamik, bl.a. med det formål at forbedre stabiliteten og udviklingen i Centralasien som helhed; at anerkende landets inddragelse i EU-programmet med dette sigte såvel som implementeringen af den EU-centralasiatiske strategi inden for områderne energi, vandforvaltning og miljømæssige udfordringer og i regelmæssig politisk og menneskerettighedsorienteret dialog med EU

                  ag)

                  at sørge for, at Kirgisistans medlemskab af Den Eurasiske Økonomiske Union (EAEU) ikke påvirker indsatsen til styrkelse af dens relationer med EU, som det blev påvist ved den nyligt ratificerede udvidede partnerskabs- og samarbejdsaftale EU-Kasakhstan

                  ah)

                  at tage hensyn til udviklingen af Kirgisistans forbindelser med Kina og Rusland; at tilskynde Kirgisistan til at diversificere sin økonomi med henblik på at nedbringe landets betydelige politiske afhængighed af disse to eksterne magtfaktorer; at tage hensyn til udviklingen af disse relationer i forbindelse med gennemførelsen af Kinas et-bælte-en-vej-strategi (OBOR); at sikre en betydelig optrapning af modforanstaltningerne mod den propaganda, der spredes af russiske medier i landet

                  ai)

                  at bidrage til bestræbelserne på at bløde op for de seneste diplomatiske og økonomiske spændinger i regionen, herunder mellem Kasakhstan og Kirgisistan

                  aj)

                  at støtte op om den igangværende forbedring af de diplomatiske relationer med Usbekistan såvel som en konstruktiv dialog om forvaltningen af de knappe vandressourcer i regionen

                  ak)

                  at anerkende Kirgisistans sikkerhedshensyn i forbindelse med den forværrede sikkerhedssituation i Afghanistan og som reaktion på den tiltagende radikalisering i den centralasiatiske region; at yde assistance vedrørende tilbagevendelsen af islamiske udenlandske krigere og deres familier fra udlandet; at styrke det regionale samarbejde med andre centralasiatiske lande om bekæmpelsen af djihadistiske bevægelser og grænseoverskridende kriminalitet med afsæt i implementeringen af juridiske, institutionelle og praktiske antiterror-relaterede grænsekontrolforanstaltninger og forebyggende tiltag over for den tiltagende voldelige religiøse radikalisering;

                  2.

                  pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet, Kommissionen og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og til Republikken Kirgisistans præsident, regering og parlament.

         (1)  EUT C 168 E af 14.6.2013, s. 91.

         (2)  EUT C 58 af 15.2.2018, s. 119.

         (3)  EUT C 300 af 18.2.2016, s. 10.

         (4)  EUT C 351 E af 2.12.2011, s. 92.

         (5)  EUT C 81 E af 15.3.2011, s. 80.

         (6)  EUT C 208 af 10.6.2016, s. 177.


title: Rådets henstilling af 24. november 2020 om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed 2020/C 417/01

text:
               2.12.2020

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 417/1

      RÅDETS HENSTILLING
      af 24. november 2020
      om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed
      (2020/C 417/01)
      RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
      som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 166 og 165,
      som henviser til forslag fra Europa-Kommissionen, og
      som tager følgende i betragtning:

                  (1)

                  Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (1) anerkender uddannelse og adgang til erhvervsrettet uddannelse og efter- og videreuddannelse som en grundlæggende rettighed, og FN's mål for bæredygtig udvikling forudser, at der inden 2030 skal være lige adgang for alle kvinder og mænd til teknisk uddannelse, erhvervsrettet uddannelse og tertiæruddannelse, herunder universiteter, af høj kvalitet og til en overkommelig pris, og en væsentlig stigning i antallet af unge og voksne, der har relevante færdigheder, herunder tekniske og erhvervsmæssige færdigheder, med henblik på beskæftigelse, anstændige job og iværksætteri.

                  (2)

                  Den europæiske søjle for sociale rettigheder (2), der blev bekendtgjort den 17. november 2017, opstiller en række principper til støtte for retfærdige og velfungerende arbejdsmarkeder og velfærdssystemer, herunder princip 1 om retten til inkluderende uddannelse og livslang læring af høj kvalitet og princip 4 om aktiv beskæftigelsesstøtte.

                  (3)

                  Innovative erhvervsuddannelsessystemer af høj kvalitet giver folk jobfærdigheder samt færdigheder inden for personlig udvikling og medborgerskab, som gør dem i stand til at tilpasse sig og bidrage til den digitale og den grønne omstilling samt håndtere krisesituationer og økonomiske chok, samtidig med at systemerne støtter økonomisk vækst og social samhørighed. Derved får de færdigheder, der gør dem i stand til at få eller skabe job, der er efterspurgte på arbejdsmarkedet.

                  (4)

                  Effektive erhvervsuddannelsespolitikker er afgørende for at nå målet om at fremme en veluddannet, velkvalificeret og smidig arbejdsstyrke og arbejdsmarkeder, som reagerer på økonomiske forandringer som fastsat i artikel 145 i TEUF.

                  (5)

                  Kommissionens meddelelse om den europæiske grønne pagt (3) er Europas nye vækststrategi, der har til formål at omstille økonomien og samfundet og bringe dem ind på en mere bæredygtig kurs. Skoler, uddannelsesinstitutioner og universiteter har gode forudsætninger for at samarbejde med elever, forældre, virksomheder og samfundet som helhed om de forandringer, der er nødvendige for en vellykket omstilling. Proaktiv opkvalificering og omskoling er nødvendig for at kunne høste fordelene ved den grønne omstilling.

                  (6)

                  I Kommissionens meddelelse »Et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling« (4) understreges behovet for at sætte fokus på færdigheder, beskæftigelsesegnethed og menneskelig kapital gennem den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (5) ledsaget af et forslag til Rådets henstilling om erhvervsrettet uddannelse. Der bebudes også yderligere arbejde vedrørende det europæiske uddannelsesområde og en ny ramme for samarbejde på uddannelsesområdet med medlemsstaterne.

                  (7)

                  I Kommissionens meddelelse om en ny industristrategi for Europa (6) opfordres der til konkret handling for at gøre livslang læring til en realitet for alle og sikre, at vores uddannelse kan holde trit med og bidrage til at virkeliggøre den dobbelte omstilling. Ligeledes opfordres de videregående uddannelser og erhvervsrettede uddannelser til at levere flere videnskabsfolk, ingeniører og teknikere til arbejdsmarkedet. Den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi (7) og EU's biodiversitetsstrategi for 2030 (8) fremhæver den centrale rolle, som færdigheder spiller i omstillingen til en grøn og ren økonomi.

                  (8)

                  I Kommissionens meddelelse om en SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa (9) fremhæves det, at tilgængeligheden af kvalificeret personale eller erfarne ledere er blevet det vigtigste problem for en fjerdedel af EU's mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (SMV'er), og at manglen på kvalificerede medarbejdere er den største hindring for nye investeringer i hele EU. Erhvervsrettet uddannelse er særlig relevant for SMV'er for at sikre, at deres arbejdsstyrke har de færdigheder, der er brug for.

                  (9)

                  I Kommissionens meddelelse om et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025 (10) fremhæves betydningen af erhvervsrettede uddannelser for kvinder og mænd for at sikre kønsbalancen inden for erhverv, der traditionelt er domineret af mænd eller kvinder, med henblik på at modvirke kønsstereotyper.

                  (10)

                  Kommissionens meddelelse om EU-budgettet som drivkraft bag genopretningsplanen for Europa (11) fastlægger en modig og omfattende plan for Europas genopretning, som er baseret på et EU-genopretningsinstrument (»Next Generation EU«) og en styrket flerårig finansiel ramme for 2021-2027. Planen er baseret på solidaritet og retfærdighed og er dybt forankret i Unionens fælles principper og værdier. I planen fastsættes det, hvordan der sættes skub i Europas økonomi, hvordan den grønne og den digitale omstilling fremmes, og hvordan den gøres mere retfærdig, mere modstandsdygtig og mere bæredygtig for kommende generationer.

                  (11)

                  Siden 2013 har ungdomsgarantien (12) hjulpet unge til at komme ind på arbejdsmarkedet ved at give dem et kvalitetstilbud om beskæftigelse, videreuddannelse, en lærlingeuddannelse eller et praktikophold, senest fire måneder efter at de er blevet arbejdsløse eller har forladt skolen. Erhvervsrettede uddannelser har været effektive med hensyn til at lette overgangen til arbejdsmarkedet for unge, der risikerer udstødelse. I fremtiden kan attraktive og arbejdsmarkedsorienterede erhvervsrettede uddannelser, navnlig lærlingeuddannelser, spille en endnu større rolle under ungdomsgarantien med hensyn til at forhindre, at unge bliver arbejdsløse, og til at forberede dem på fremtidige muligheder på arbejdsmarkedet, navnlig som led i den grønne og den digitale omstilling.

                  (12)

                  Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) har til formål at sikre en bedre arbejdsmarkedsrelevans af uddannelsessystemet og lige adgang til livslang læring for alle gennem opkvalificerings- og omskolingsmuligheder.

                  (13)

                  Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af »Erasmus«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1288/2013 fastsætter, at den integrerede karakter af programmet for perioden 2014-2020, der omfatter læring i alle sammenhænge — formel, ikkeformel og uformel og i alle faser af livet — bør opretholdes for at fremme fleksible læringsforløb og give den enkelte mulighed for at udvikle de kompetencer, der er nødvendige for at klare udfordringerne i det 21. århundrede.

                  (14)

                  Denne henstilling bygger på en række initiativer vedrørende for uddannelse og færdigheder, der er udviklet på europæisk plan, jf. bilag I, og den vil bidrage til den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed, den ajourførte handlingsplan for digital uddannelse, det europæiske uddannelsesområde og strategirammen for europæisk samarbejde på uddannelsesområdet.

                  (15)

                  Denne henstilling har til formål at opfylde målet for det europæiske uddannelsesområde om at udvikle et reelt europæisk læringsrum, hvor inklusiv uddannelse af høj kvalitet ikke hæmmes af grænser, og som tager sigte på at fjerne hindringer for anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og ungdomsuddannelsesniveau samt resultater af læringsophold i udlandet og arbejde hen imod en mere gnidningsløs grænseoverskridende validering af resultater af uddannelse og livslang læring.

                  (16)

                  Med udgangspunkt i prioriteterne for et styrket europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse (Københavnprocessen), der blev vedtaget som Rådets resolution den 19. december 2002 (13), var målene om fleksible erhvervsrettede uddannelser af høj kvalitet og tværnational mobilitet fortsat kernen i den globale vision for modernisering af de erhvervsrettede uddannelser, som blev fastlagt af de ansvarlige ministre i 2010 i Bruggekommunikéet.

                  (17)

                  I Rigakonklusionerne af 22. juni 2015 blev ministrene med ansvar for erhvervsrettet uddannelse enige om en række prioriteter til støtte for opfyldelsen af denne vision som integreret i Rådets og Kommissionens fælles rapport for 2015 om gennemførelse af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) (14) og i den nye dagsorden for færdigheder i Europa fra 2016 (15), som gav Unionens erhvervsuddannelsespolitik endnu et kraftigt skub med større fokus på tiltrækningskraft og kvalitet.

                  (18)

                  I Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. juni 2009 om fastlæggelse af en europæisk referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelserne (»EQAVET«) (16) blev der fastsat en referenceramme med henblik på at støtte medlemsstaterne i at forbedre kvaliteten af deres erhvervsuddannelsessystemer og bidrage til øget gennemsigtighed i den erhvervsuddannelsespolitiske udvikling mellem medlemsstaterne. I de ti år, hvor EQAVET er blevet gennemført, har den sat skub i reformer af nationale kvalitetssikringssystemer, men har ikke bidraget væsentligt til forbedring af gennemsigtigheden af kvalitetssikringsordninger. Desuden er den oftest blevet anvendt i de skolebaserede erhvervsrettede grunduddannelser. Derfor bør EQAVET-rammen fra 2009 integreres i nærværende henstilling, og der bør tilføjes elementer til afhjælpning af manglerne ved dens gennemførelse med hensyn til kvaliteten af læringsresultater, certificering og vurdering, høring af interesserede parter, læreres og underviseres rolle, arbejdsbaseret læring og de erhvervsrettede uddannelsers fleksibilitet. For at forbedre den gensidige læring, øge gennemsigtigheden og sammenhængen i kvalitetssikringsordninger i forbindelse med udbud af erhvervsrettede uddannelser og styrke den gensidige tillid mellem EU's medlemsstater bør der indføres peerevalueringer på EU-plan af kvalitetssikring på systemniveau.

                  (19)

                  Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. juni 2009 om etablering af det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (»ECVET«) (17) fastsatte målet om at forbedre anerkendelse, akkumulering og overførsel af læringsresultater og støttede mobilitet og livslang læring samt etableringen af et EU-meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse. I de ti år, hvor ECVET er blevet gennemført, har det i vid udstrækning bidraget til udviklingen af en mobilitetsoplevelse af højere kvalitet gennem anvendelse og dokumentation af læringsenheder. Konceptet ECVET-point er imidlertid generelt ikke blevet anvendt, og ECVET har ikke ført til, at der er blevet udviklet et europæisk meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse. Derfor bør nærværende rådshenstilling omfatte ECVET's centrale principper (f.eks. læringsenheder) vedrørende fleksibilitet. De ECVET-værktøjer (f.eks. uddannelsesaftale og aftalememorandum), der støtter mobilitet for lærende på erhvervsrettede uddannelser, skal videreudvikles inden for rammerne af andre EU-instrumenter, f.eks. dem, der støttes under Erasmus+-programmet. Det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem, der allerede er i brug, kan anvendes til erhvervsuddannelseskvalifikationer på postsekundært og tertiært niveau.

                  (20)

                  I Rådets henstilling af 15. marts 2018 om en europæisk ramme for effektive lærlingeuddannelser af høj kvalitet (18) fastsættes der 14 nøglekriterier, som medlemsstaterne og de interesserede parter bør anvende til at udvikle effektive lærlingeuddannelser af høj kvalitet, der sikrer både udviklingen af jobrelaterede færdigheder og kompetencer og lærlingenes personlige udvikling.

                  (21)

                  Cedefops overvågning af de prioriteter, der blev aftalt i Rigakonklusionerne af 22. juni 2015, viser en række områder, hvor landene har gjort fremskridt med moderniseringsdagsordenen for erhvervsrettet uddannelse, navnlig hvad angår lærlingeuddannelser og arbejdsbaseret læring, kvalitetssikring, indførelse af mekanismer til forudsigelse af efterspurgte færdigheder og oprettelse af rådgivende organer med deltagelse af arbejdsmarkedets parter, øgede muligheder for skift og øget fleksibilitet samt i den senere tid et stærkere fokus på digitale færdigheder. I lyset af den grønne og den digitale omstilling er der imidlertid behov for at udvide og forbedre udbuddet af erhvervsrettede uddannelser betydeligt både for unge og voksne, samtidig med at de erhvervsrettede grunduddannelsers tiltrækningskraft og kvalitet øges.

                  (22)

                  Mange lande har iværksat initiativer, der skal fremme ekspertise inden for erhvervsrettet uddannelse og skabe bedre forbindelse mellem erhvervsrettet uddannelse og økosystemer for innovation og færdigheder. På grundlag af disse eksempler afprøves konceptet med »erhvervsekspertisecentre«, som skal være referencepunkter i verdensklasse for uddannelse på specifikke områder, herunder både grunduddannelse og løbende opkvalificering og omskoling.

                  (23)

                  I den udtalelse om de erhvervsrettede uddannelsers fremtid, som Det Rådgivende Udvalg for Erhvervsrettet Uddannelse vedtog i december 2018, fastlagde det visionen om fremragende, inkluderende og livslang erhvervsrettet uddannelse, som opfylder de fremtidige krav, der opstår som følge af økonomiske, teknologiske og samfundsmæssige ændringer. I udtalelsen blev Kommissionen opfordret til at udarbejde et forslag til strømlining og konsolidering af EU's politikramme for erhvervsrettet uddannelse, forvaltningen heraf og eksisterende instrumenter i form af en overordnet rådshenstilling.

                  (24)

                  Denne henstilling er på grund af sin ikkebindende karakter i overensstemmelse med nærheds- og proportionalitetsprincippet og bør gennemføres i overensstemmelse med EU-retten og national ret og praksis. Navnlig berører denne henstilling ikke direktiv 2005/36/EF (19) som ændret ved direktiv 2013/55/EU (20) om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og den dertil knyttede gensidige anerkendelsesordning,
                  som tager hensyn til følgende definition af »erhvervsrettet uddannelse«:
                  I nærværende henstilling skal erhvervsrettet uddannelse forstås som uddannelse, der har til formål at udstyre unge og voksne med den viden og de færdigheder og kompetencer, der kræves i særlige erhverv eller mere bredt på arbejdsmarkedet (21). Den kan udbydes i formelle og ikkeformelle sammenhænge på alle niveauer i den europæiske kvalifikationsramme (EQF), herunder tertiært niveau, hvis det er relevant,

            HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:
      i overensstemmelse med national lovgivning og EU-lovgivning, tilgængelige ressourcer og nationale prioriteter og forhold, herunder den socioøkonomiske situation og de nationale erhvervsuddannelsessystemers særlige kendetegn, samt i tæt samarbejde med alle relevante interesserede parter:

                  a)

                  at arbejde på at iværksætte en erhvervsuddannelsespolitik, der:

                              —

                              udstyrer unge og voksne med den viden og de færdigheder og kompetencer, der er nødvendige for at kunne finde sig til rette på et arbejdsmarked og i et samfund under udvikling og kunne håndtere genopretningen og den retfærdige omstilling til den grønne og den digitale økonomi i en tid med demografiske forandringer og i alle økonomiske konjunkturer

                              —

                              fremmer inklusion og lige muligheder og bidrager til at opnå modstandsdygtighed, social retfærdighed og velstand for alle og

                              —

                              fremmer europæiske erhvervsuddannelsessystemer i en international sammenhæng, så de anerkendes som en verdensomspændende reference for lærende på erhvervsrettede uddannelser

                  b)

                  at gennemføre foranstaltninger og investeringer til gennemførelse af denne politik i overensstemmelse med de principper, der er defineret nedenfor i punkt 1-21, og

                  c)

                  at arbejde hen imod senest i 2025 at nå følgende mål på EU-niveau (22), som indgår i relevante europæiske overvågningsrammer, bl.a. inden for uddannelses-, social- og beskæftigelsespolitik:

                              —

                              Andelen af færdiguddannede fra en erhvervsrettet uddannelse i beskæftigelse bør være mindst 82 % (23).

                              —

                              60 % af nyuddannede fra en erhvervsrettet uddannelse har haft adgang til arbejdsbaseret læring under deres erhvervsrettede uddannelse (24). Dette mål vedrører alle former for arbejdsbaseret læring på en arbejdsplads og vil dermed også bidrage til flere lærlingeuddannelsesmuligheder, der kan støttes med ungdomsgarantien.

                              —

                              8 % af de lærende på erhvervsrettede uddannelser har adgang til læringsmobilitet i udlandet (25).

         Erhvervsrettet uddannelse er fleksibel med hensyn til at tilpasse sig ændringer på arbejdsmarkedet

                  1.

                  Erhvervsuddannelsesprogrammer tilbyder en afbalanceret blanding af faglige, herunder tekniske, færdigheder, som er i god overensstemmelse med alle økonomiske konjunkturer, nye job og arbejdsmetoder og nøglekompetencer (26), herunder solide grundlæggende færdigheder, digitale færdigheder, tværgående færdigheder, grønne færdigheder og andre livsfærdigheder, som skaber et stærkt grundlag for modstandsdygtighed, livslang læring, livslang beskæftigelsesegnethed, social inklusion, aktivt medborgerskab og personlig udvikling.

                  2.

                  Læseplaner, uddannelsesprogrammer og kvalifikationer inden for erhvervsrettet uddannelse ajourføres regelmæssigt efter behov med udgangspunkt i viden om færdigheder (dvs. systemer til sporing af færdiguddannede og mekanismer til forudsigelse af efterspurgte færdigheder, herunder på sektorplan og regionalt plan).

                  3.

                  Erhvervsuddannelsesudbydere har i overensstemmelse med de nationale forhold en passende grad af autonomi, fleksibilitet, støtte og finansiering til at tilpasse deres uddannelsestilbud til ændrede behov for færdigheder, grøn og digital omstilling og økonomiske konjunkturer, samtidig med at kvaliteten sikres.

                  4.

                  Erhvervsuddannelsesprogrammer på alle niveauer omfatter arbejdsbaserede læringskomponenter, der udvides yderligere, også inden for erhvervsrettet efter- og videreuddannelse. Lærlingeordninger (27) udvikles yderligere for at forbedre ungdomsgarantiens tilbud (28) og suppleres af passende støtte (29) og foranstaltninger til at stabilisere udbuddet af lærlingeuddannelser og tackle små virksomheders særlige udfordringer. For at skabe arbejdsbaserede læringsmuligheder i forskellige økonomiske sektorer kan der indføres tilskyndelsesforanstaltninger til arbejdsgivere i overensstemmelse med de nationale forhold.

         Fleksibilitet og udviklingsmuligheder er centrale for erhvervsrettet uddannelse

                  5.

                  Erhvervsuddannelsesprogrammer er centreret omkring den lærende, tilbyder adgang til ansigt til ansigt-læring og digital eller blandet læring, fleksible og modulopbyggede forløb, der er baseret på anerkendelse af læringsresultaterne af ikkeformel og uformel læring, og åbner op for karriere- og læringsudvikling; efter- og videreuddannelsesprogrammer er udformet, så de kan tilpasses til arbejdsmarkedets, sektorernes eller den enkeltes opkvalificerings- eller omskolingsbehov.

                  6.

                  Erhvervsuddannelsesprogrammer er baseret på moduler eller læringsenheder, og der er indført valideringsmekanismer, som giver mulighed for overførsel, anerkendelse og akkumulering af den enkeltes læringsresultater med henblik på at få anerkendt, eller delvist anerkendt en kvalifikation, alt efter hvad der er relevant ud fra de nationale forhold (30). Inden for erhvervsrettet grunduddannelse er det primære mål at opnå en helt anerkendt kvalifikation.

         Erhvervsrettet uddannelse er drivkraft for innovation og vækst og forbereder de lærende på den digitale og den grønne omstilling og på at varetage stærkt efterspurgte job

                  7.

                  Erhvervsrettede uddannelser gøres modstandsdygtige, ved at de indgår i økonomiske strategier og industri- og innovationsstrategier, herunder strategier, der er knyttet til genopretning og grøn og digital omstilling. Som følge heraf skal udbuddet af erhvervsrettede uddannelser tilpasses og/eller udvides betydeligt, særligt for voksne, ved at fremme tilegnelse af iværksætterfærdigheder og digitale og grønne færdigheder.

                  8.

                  Erhvervsekspertisecentre fungerer som katalysatorer for lokale erhvervsinvesteringer ved at støtte genopretning, grøn og digital omstilling, europæisk og regional innovation og strategier for intelligent specialisering og udvikling af erhvervsrettede uddannelser, herunder på højere kvalifikationsniveauer (EQF-niveau 5-8) i overensstemmelse med de nationale forhold, og tilbyder innovative tjenester såsom klynger og virksomhedsinkubatorer for nystartede virksomheder og teknologisk innovation for SMV'er såvel som innovative omskolingsløsninger for arbejdstagere, der er i fare for at blive afskediget.

                  9.

                  Erhvervsuddannelsesinstitutioner har adgang til den mest avancerede infrastruktur, har indført digitaliseringsstrategier (31) i overensstemmelse med de nationale forhold og integrerer miljømæssig og social bæredygtighed i deres programmer og organisatoriske styring og bidrager dermed til gennemførelsen af FN's mål for bæredygtig udvikling.

         Erhvervsrettet uddannelse er et attraktivt valg baseret på et moderne og digitaliseret udbud af uddannelser/færdigheder

                  10.

                  Erhvervsrettet grunduddannelse og erhvervsrettet efter- og videreuddannelse er en del af livslang læring. Der findes fleksible forløb med mulighed for at skifte mellem både erhvervsrettet grunduddannelse, erhvervsrettet efter- og videreuddannelse, almen uddannelse og videregående uddannelse.

                  11.

                  Erhvervsuddannelsesprogrammer på EQF-niveau 5-8 videreudvikles for at støtte et stigende behov for bedre erhvervsmæssige færdigheder i overensstemmelse med de nationale forhold.

                  12.

                  Erhvervsuddannelsesprogrammer gennemføres med en passende blanding af åbne, digitale og deltagelsesbaserede læringsmiljøer, herunder læringsbefordrende arbejdspladser, og støttes af avanceret og tilgængelig infrastruktur, udstyr og teknologi og alsidige pædagogiske metoder og værktøjer, for eksempel IKT-baserede simulatorer, virtuel og udvidet virkelighed, der øger tilgængeligheden og effektiviteten af uddannelsesforløbene, herunder for små virksomheder (32).

                  13.

                  Lærere, undervisere og andet personale inden for erhvervsrettet uddannelse gennemgår grundlæggende og løbende faglig udvikling for at levere undervisning af høj kvalitet, fremme tekniske og digitale færdigheder og effektive, innovative undervisningsmetoder, herunder undervisning i et virtuelt miljø, samt i overensstemmelse med den nyeste pædagogik på det erhvervsfaglige og digitale område at arbejde med digitale læringsværktøjer og i forskelligartede og multikulturelle miljøer. Deres karriereforløb bliver mere attraktive ved hjælp af bredere rekrutteringsmetoder, forbedrede karrieremuligheder (33) samt et styrket samarbejde mellem erhvervsskolelærere/-undervisere og virksomheder og andre arbejdspladser.

                  14.

                  Internationaliseringsstrategier støtter en strategisk tilgang til internationalt samarbejde om erhvervsrettet uddannelse, også i EU's grænseregioner. Sådanne strategier fremmer vellykket national praksis på verdensplan og kan gennemføres med forskellige midler såsom lærendes og hybridlæreres/-underviseres mobilitet og deltagelse i og fælles forberedelse til internationale fagkonkurrencer.

                  15.

                  Lærende og personale på erhvervsrettede uddannelser har muligheder for læringsmobilitet, herunder virtuel mobilitet, langvarig mobilitet og mobilitet til tredjelande, som lettes ved brug og anerkendelse af læringsenheder og relevante europæiske værktøjer (34).

                  16.

                  Klare og brugervenlige oplysninger om lærings- og karrieremuligheder samt valideringsmuligheder i hele EU sikres gennem vejledningstjenester vedrørende livslang læring og karrieremuligheder af høj kvalitet, der udnytter Europass og andre digitale tjenester fuldt ud.

         Erhvervsrettet uddannelse fremmer lige muligheder

                  17.

                  Erhvervsuddannelsesprogrammer er inkluderende og tilgængelige for sårbare grupper såsom personer med handicap, kort-/lavtuddannede personer, mindretal, personer med indvandrerbaggrund og personer med færre muligheder som følge af deres geografiske placering og/eller deres socialøkonomisk ugunstige situation. Målrettede foranstaltninger og fleksible uddannelsesformater forhindrer tidligt skolefrafald og støtter overgangen fra skole til arbejde.

                  18.

                  Erhvervsuddannelsesprogrammer er tilgængelige via digitale læringsplatforme understøttet af værktøjer, udstyr og internetforbindelse, navnlig for sårbare grupper og personer i landdistrikter eller fjerntliggende områder.

                  19.

                  Målrettede foranstaltninger fremmer kønsbalance i traditionelle mandlige eller kvindelige erhverv og adresserer både kønsrelaterede og andre former for stereotyper.

         Erhvervsrettet uddannelse understøttes af en kvalitetssikringskultur

                  20.

                  Den europæiske referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelserne (EQAVET-rammen) som beskrevet i bilag II anvendes i de nationale kvalitetssikringssystemer for både erhvervsrettet grunduddannelse og erhvervsrettet efter- og videreuddannelse. Den omfatter erhvervsrettet uddannelse i alle læringsmiljøer (f.eks. skolebaserede undervisningsforløb og arbejdsbaseret læring, herunder lærlingeordninger) og alle læringstyper (digitalt, ansigt til ansigt eller blandet), der udbydes af både offentlige og private udbydere, og understøttes af en række indikative deskriptorer og fælles referenceindikatorer for kvalitetssikring inden for erhvervsrettet uddannelse, der anvendes både på system- og udbyderniveau, i overensstemmelse med de nationale forhold, jf. bilag II.

                  21.

                  Et nationalt referencepunkt for kvalitetssikring inden for erhvervsrettede uddannelser samler fortsat alle relevante interesserede parter på nationalt og regionalt plan for at:

                              —

                              tage konkrete initiativer til at gennemføre og videreudvikle EQAVET-rammen

                              —

                              informere og mobilisere en lang række interesserede parter, herunder erhvervsekspertisecentre, for at bidrage til gennemførelsen af EQAVET-rammen

                              —

                              støtte selvevaluering som et supplerende og effektivt middel til kvalitetssikring for at gøre det muligt at måle resultater og identificere områder, der kan forbedres, herunder med hensyn til erhvervsuddannelsessystemernes og erhvervsuddannelsesinstitutionernes digitale parathed

                              —

                              deltage aktivt i det europæiske netværk for kvalitetssikring inden for erhvervsrettede uddannelser

                              —

                              give en ajourført beskrivelse af de nationale kvalitetssikringsordninger, der er baseret på EQAVET-rammen

                              —

                              deltage i peerevalueringer af kvalitetssikring på EU-plan (35) med henblik på at forbedre gennemsigtigheden og sammenhængen i kvalitetssikringsordninger og styrke tilliden mellem medlemsstaterne.

         Gennemførelse på nationalt plan

      Det anbefales, at medlemsstaterne træffer foranstaltninger til at gennemføre denne politik på nationalt plan sammen med arbejdsmarkedets parter og andre relevante interesserede parter. De bør i den forbindelse:

                  22.

                  støtte bæredygtige partnerskaber for styring af erhvervsrettede uddannelser i overensstemmelse med de nationale forhold og, hvor det er relevant, gennem offentlig-private partnerskaber; inddrage arbejdsmarkedets parter og alle relevante interesserede parter, herunder erhvervsuddannelsesinstitutioner, industrier og virksomheder i alle størrelser, offentlige og private arbejdsformidlinger, erhvervsuddannelseslærere og -undervisere og deres repræsentanter, formidlingsorganer såsom handels-, industri- og håndværkskamre, faglige organisationer og sektororganisationer, nationale koordinatorer for ungdomsgarantien, ESF og andre EU-initiativer, sektoren for informationsteknologi, erhvervsekspertisecentre, klynger, lærendes organisationer og forældreorganisationer samt lokale, regionale og nationale myndigheder; fremme sådanne partnerskaber på regionalt niveau og sektorniveau

                  23.

                  gøre bedst mulig brug af de europæiske gennemsigtighedsværktøjer, f.eks. den europæiske kvalifikationsramme, det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem (ECTS), Europass og europæiske færdigheder, kompetencer, kvalifikationer og erhverv (ESCO); lette automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer og resultater af læringsophold i udlandet (36), give lærende mulighed for at anvende de forskellige Europass-elementer (f.eks. registrere deres erfaringer, færdigheder og kvalifikationer i en onlineprofil, der tjener som karrierevejledning, mobilitetsoplevelse, indhente digitalt underskrevet dokumentation og modtage forslag til og søge efter lærings- og jobmuligheder, kvalifikationer, validering, anerkendelse osv.)

                  24.

                  gøre bedst mulig brug af EU-fonde og -instrumenter, der støtter reformer og/eller investeringer i erhvervsrettede uddannelser, herunder i digitalisering og miljømæssig bæredygtighed, f.eks. Next Generation EU (genopretnings- og resiliensfaciliteten og REACT-EU), Den Europæiske Socialfond Plus, SURE, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, InvestEU, Erasmus+, Horisont Europa, Interreg, programmet for et digitalt Europa, mekanismen for en retfærdig omstilling, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Moderniseringsfonden); stimulere yderligere investeringer i erhvervsrettede uddannelser både fra den offentlige og den private sektor

                  25.

                  ved at bygge på relevante eksisterende nationale ordninger og finansielle rammer fastlægge de foranstaltninger, der skal træffes med henblik på gennemførelse af denne henstilling på nationalt plan inden for 18 måneder efter dens vedtagelse og følge op på deres gennemførelse, herunder med nationale ressourcetildelinger i passende omfang på nationalt plan, og med et stærkt fokus på at integrere digitalisering og miljømæssig bæredygtighed i hele sektoren for erhvervsrettede uddannelser under behørig hensyntagen til uddannelsesinstitutionernes ansvar/selvstændighed i overensstemmelse med de nationale forhold,

            OG BIFALDER, AT KOMMISSIONEN UNDER BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET AGTER AT:
      iværksætte Unionens erhvervsuddannelsespolitik og støtte medlemsstaternes aktioner, bl.a. ved:

                  26.

                  at sikre en effektiv forvaltning af EU's politik for erhvervsrettet uddannelse gennem trepartsudvalget Det Rådgivende Udvalg for Erhvervsrettet Uddannelse på grundlag af et rullende arbejdsprogram og i samarbejde med generaldirektørerne for erhvervsrettet uddannelse (37), repræsentanter for lærende og erhvervsuddannelsesudbydere

                  27.

                  at sikre, at EU's politik for erhvervsrettet uddannelse afspejles fuldt ud i videreførelsen af EU-genopretningsplanen, den europæiske grønne pagt, den nye industristrategi for Europa og SMV-strategien for et bæredygtigt og digitalt Europa og er en konsekvent og sammenhængende del af den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed, handlingsplanen for digital uddannelse, den overordnede ramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet og det europæiske uddannelsesområde

                  28.

                  at yde yderligere støtte til strukturreformer af lærlingeuddannelserne gennem støttetjenesten vedrørende lærlingeuddannelser og en ny styrkelse af den europæiske alliance for lærlingeuddannelser i synergi med ungdomsgarantien; gradvis at udvide støttetjenesterne til erhvervsrettet uddannelse i samarbejde med Cedefop

                  29.

                  at undersøge konceptet med og anvendelsen af mikroeksamensbeviser, også inden for erhvervsrettede uddannelser, sammen med medlemsstaterne og de relevante interesserede parter, herunder inden for rammerne af EQF-rådgivningsgruppen som foreslået i den europæiske dagsorden for færdigheder

                  30.

                  at støtte målet om gradvis at oprette og udvikle europæiske platforme af erhvervsekspertisecentre og undersøge muligheden for at udvikle europæiske kerneprofiler inden for erhvervsrettet uddannelse sammen med medlemsstaterne og de relevante interesserede parter som en del af Europass-platformen og så vidt muligt suppleret med erhvervsrettet digitalt indhold, der er udviklet inden for rammerne af europæiske gennemsigtighedsværktøjer, med henblik på at fremme de lærendes og arbejdstagernes mobilitet samt gennemsigtigheden og anerkendelsen af kvalifikationer

                  31.

                  at støtte en kvalitativ og effektiv digitalisering af udbuddet af erhvervsrettede uddannelser inden for både skolebaseret og arbejdspladsbaseret læring ved at fremme brugen af europæiske kompetencerammer (38) og selvevalueringsværktøjer (39) og undersøge gennemførligheden af en EU-dækkende undersøgelse for erhvervsskoler

                  32.

                  at styrke den europæiske alliance for lærlingeuddannelser og koalitionerne for digitale færdigheder og job som bebudet i den europæiske dagsorden for færdigheder

                  33.

                  at fremme europæiske erhvervsuddannelsessystemer i en international sammenhæng, så de anerkendes som en verdensomspændende reference for lærende på erhvervsrettede uddannelser, bl.a. ved at støtte internationalisering af erhvervsuddannelsessystemerne også med hensyn til EU's kandidatlande og europæiske naboskabslande i samarbejde med Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut, fagkonkurrencer og kommunikationskampagner for at øge de erhvervsrettede uddannelsers tiltrækningskraft og image og sikre brugervenlig adgang til information om erhvervsrettede uddannelser og dertil knyttede karrieremuligheder og ved at opbygge og videreudvikle Europass-elementerne

                  34.

                  at samarbejde med internationale organisationer, navnlig OECD, ILO, UNESCO og Verdensbanken inden for erhvervsrettet uddannelse

                  35.

                  at støtte medlemsstaternes indsats for at gennemføre denne henstilling, styrke kapaciteten blandt erhvervsuddannelsesinstitutioner, herunder deres digitalisering og miljømæssige bæredygtighed, og fremme forskning i erhvervsrettet uddannelse på både nationalt plan og EU-plan gennem finansiering fra de relevante EU-fonde og -programmer (Next Generation EU (genopretnings- og resiliensfaciliteten og REACT-EU), Den Europæiske Socialfond Plus, SURE, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, InvestEU, Erasmus+, Horisont Europa, Interreg, programmet for et digitalt Europa, mekanismen for en retfærdig omstilling, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Moderniseringsfonden)

                  36.

                  at sikre kvalitativ og kvantitativ overvågning i overensstemmelse med de fælles mål, der er fastsat i denne henstilling, samt andre relevante data, herunder om investeringer, og benytte disse data i det europæiske semester og de relevante europæiske overvågnings- og rapporteringsrammer og at rapportere til Rådet om gennemførelsen af henstillingen hvert femte år på grundlag af tilgængelige data på nationalt og europæisk plan og Cedefops årlige overvågning.

            Denne henstilling erstatter Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. juni 2009 om fastlæggelse af en europæisk referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelserne (»EQAVET«) og Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. juni 2009 om etablering af det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (»ECVET«).

         Udfærdiget i Bruxelles, den 24. november 2020.

               På Rådets vegne

            M. ROTH

               Formand

         (1)  EUT C 326 af 26.10.2012, s. 391.

         (2)  Dok. 13129/17.

         (3)  COM(2019) 640 final.

         (4)  COM(2020) 14 final.

         (5)  COM(2020) 274 final.

         (6)  COM(2020) 102 final.

         (7)  COM(2020) 98 final.

         (8)  COM(2020) 380 final.

         (9)  COM(2020) 103 final.

         (10)  COM(2020) 152 final.

         (11)  COM(2020) 442 final.

         (12)  Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti (EUT C 120 af 26.4.2013, s. 1).

         (13)  EFT C 13 af 18.1.2003, s. 2.

         (14)  EUT C 417 af 15.12.2015, s. 25.

         (15)  COM(2016) 381 final.

         (16)  EUT C 155 af 8.7.2009, s. 1.

         (17)  EUT C 155 af 8.7.2009, s. 11.

         (18)  EUT C 153 af 2.5.2018, s. 1.

         (19)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22).

         (20)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/55/EU af 20. november 2013 om ændring af direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og forordning (EU) nr. 1024/2012 om det administrative samarbejde ved hjælp af informationssystemet for det indre marked (»IMI-forordningen«) (EUT L 354 af 28.12.2013., s. 132).

         (21)  På baggrund af Cedefops definition: Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse: Terminology of European Education and Training Policy, 2014.

         (22)  Målene er defineret som gennemsnitsværdier for EU, som skal opnås af medlemsstaterne i fællesskab. Når der aflægges rapport om fremskridtene med hensyn til at nå disse mål, herunder når det er relevant i forbindelse med det europæiske semester, bør Kommissionen tage hensyn til de forskellige nationale systemers og forholds særlige karakter. Medlemsstaterne bør udnytte mulighederne for EU-finansiering fuldt ud i overensstemmelse med deres nationale forhold, prioriteter og udfordringer. De tre kvantitative mål foregriber ikke beslutninger om, hvordan Unionens finansieringsinstrumenter under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 og Next Generation EU gennemføres.

         (23)  Dette omfatter personer i alderen 20-34 år, som har afsluttet en sekundæruddannelse på andet trin eller en postsekundær ikketertiær erhvervsrettet uddannelse for 1-3 år siden.

         (24)  Dette omfatter nyuddannede i alderen 20-34 år, som har forladt uddannelsessystemet for 1-3 år siden. Indikatoren vil være baseret på data, der i 2021 indsamles som led i EU's arbejdsstyrkeundersøgelse (EU LFS) som defineret i variabelidentifikatoren »HATWORK« i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2240. Den vedrører arbejdserfaring på en arbejdsplads i en markedsmæssig eller ikkemarkedsmæssig enhed (dvs. i en virksomhed, statslig institution eller nonprofitorganisation), som indgik i undervisningsplanen i det formelle program, der førte til det højeste opnåede uddannelsesniveau. Hvis en respondent har erfaring fra flere arbejdspladser, bør den samlede varighed af arbejdserfaringen tages i betragtning. Arbejdserfaringen bør udtrykkes i fuldtidsækvivalenter.

         (25)  Dette vil blive målt som andelen af mobile lærende i et kalenderår ud af en kohorte af nyuddannede fra erhvervsrettede uddannelser i samme år. Indikatoren vil være baseret på mobilitetsdata hentet fra Erasmus+-data samt data om nyuddannede fra erhvervsrettede uddannelser hentet fra UNESCO, OECD og Eurostat. Dataene fra Erasmus+ kan eventuelt suppleres med data fra de nationale myndigheders mobilitetsprogrammer, hvis sådanne data foreligger, og kun hvis de leverede data er sammenlignelige med Erasmus+-data, herunder mobilitetens varighed. Hvis der medtages data fra nationale myndigheder, bør de vises på en gennemsigtig måde.

         (26)  Rådets henstilling af 22. maj 2018 om nøglekompetencer for livslang læring definerer følgende nøglekompetencer: læse- og skrivekompetence, flersproget kompetence, matematisk kompetence og kompetence inden for naturvidenskab, teknologi og ingeniørvirksomhed, digital kompetence, personlig, social og læringskompetence, medborgerskabskompetence, entreprenørskabskompetence samt kompetence inden for kulturel bevidsthed og udtryksevne.

         (27)  Som defineret i Rådets henstilling af 15. marts 2018 om en europæisk ramme for effektive lærlingeuddannelser af høj kvalitet.

         (28)  Som defineret i Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti.

         (29)  Disse kan omfatte virksomheders uddannelsescentre.

         (30)  I overensstemmelse med Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring.

         (31)  For eksempel hjælper SELFIE-værktøjet erhvervsuddannelsesinstitutionerne med at anvende digitale teknologier til undervisning og læring på en effektiv måde og styrke deres samarbejde med arbejdsgivere i arbejdsbaserede læringsordninger.

         (32)  Disse kan desuden omfatte samarbejdsbaseret undervisning, tværfaglig og projektbaseret læring og nye organisatoriske metoder i uddannelsesinstitutioner og virksomheder samt kunstig intelligens.

         (33)  Disse kan omfatte flere forskellige karriereforløb, anerkendelse af tidligere erhvervserfaring, hybridlærere/-undervisere i overensstemmelse med de nationale forhold.

         (34)  F.eks. modeller for aftalememorandummet og uddannelsesaftalen.

         (35)  En peerevaluering er en form for frivillig gensidig læringsaktivitet, der har til formål at støtte forbedringen og gennemsigtigheden af kvalitetssikringsordninger på systemniveau, som ikke fører til akkrediteringsprocedurer, og som er baseret på en specifik metode, der skal udvikles af det europæiske netværk for kvalitetssikring inden for erhvervsrettede uddannelser.

         (36)  I overensstemmelse med Rådets henstilling af 26. november 2018 om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og ungdomsuddannelsesniveau samt resultater af læringsophold i udlandet.

         (37)  Generaldirektørerne for erhvervsrettet uddannelse udpeges af medlemsstaterne.

         (38)  Såsom den digitale kompetenceramme for borgerne (DigComp), den digitale kompetenceramme for undervisere (DigCompEdu) og den digitale kompetenceramme for organisationer (DigCompO).

         (39)  Såsom SELFIE.

         BILAG I
         Relevante EU-retsakter vedrørende færdigheder og uddannelse

            (1)

               Rådets henstilling af 28. juni 2011 om politikker, som skal mindske skolefrafald (1).

            (2)

               Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (2).

            (3)

               Rådets og Kommissionens fælles rapport for 2015 om gennemførelse af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) — Nye prioritetsområder for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (3).

            (4)

               Rådets henstilling af 19. december 2016 om opkvalificeringsforløb: Nye muligheder for voksne (4).

            (5)

               Rådets henstilling af 22. maj 2017 om den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (5).

            (6)

               Rådets henstilling af 20. november 2017 om sporing af færdiguddannede (6).

            (7)

               Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2018/646 af 18. april 2018 om en fælles ramme for bedre tjenester vedrørende færdigheder og kvalifikationer (Europass) og om ophævelse af beslutning nr. 2241/2004/EF (7).

            (8)

               Rådets henstilling af 22. maj 2018 om nøglekompetencer for livslang læring (8).

            (9)

               Rådets konklusioner om at arbejde hen imod en vision om et europæisk uddannelsesområde (9).

            (10)

               Rådets henstilling af 26. november 2018 om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og ungdomsuddannelsesniveau samt resultater af læringsophold i udlandet (10).

            (11)

               Rådets konklusioner om gennemførelse af Rådets henstilling om opkvalificeringsforløb: Nye muligheder for voksne (11).

            (12)

               Rådets resolution om videreudvikling af det europæiske uddannelsesområde for at støtte fremtidsorienterede uddannelsessystemer (12).

            (13)

               Rådets konklusioner om trivselsøkonomi (13).

            (14)

               Kommissionens meddelelse »Årlig strategi for bæredygtig vækst 2020« (14).

            (1)  EUT C 191 af 1.7.2011, s. 1.

            (2)  EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1.

            (3)  EUT C 417 af 15.12.2015, s. 25.

            (4)  EUT C 484 af 24.12.2016, s. 1.

            (5)  EUT C 189 af 15.6.2017, s. 15.

            (6)  EUT C 423 af 9.12.2017, s. 1.

            (7)  EUT L 112 af 2.5.2018, s. 42.

            (8)  EUT C 189 af 4.6.2018, s. 1.

            (9)  EUT C 195 af 7.6.2018, s. 7.

            (10)  EUT C 444 af 10.12.2018, s. 1.

            (11)  EUT C 189 af 5.6.2019, s. 23.

            (12)  EUT C 389 af 18.11.2019, s. 1.

            (13)  13432/19.

            (14)  COM(2019) 650 final.

         BILAG II
         EQAVET-rammen
         Del A. EQAVET's indikative deskriptorer

         Dette bilag indeholder forslag til indikative deskriptorer, der har til formål at støtte medlemsstater og erhvervsuddannelsesudbydere, alt efter hvad de finder passende, ved indførelsen af EQAVET-rammen. De er opdelt efter kvalitetscyklussens faser: planlægning — gennemførelse — evaluering — revision. De kan anvendes på både erhvervsrettet grunduddannelse og erhvervsrettet efter- og videreuddannelse og i alle læringsmiljøer: skolebaserede uddannelsesforløb og arbejdsbaseret læring, herunder lærlingeordninger.

                     Kvalitetskriterier

                     Indikative deskriptorer for erhvervsuddannelsessystemer

                     Indikative deskriptorer for erhvervsuddannelsesudbydere

                     Planlægningen afspejler en strategisk vision, der deles af de relevante interesserede parter og omfatter eksplicitte mål/målsætninger, foranstaltninger og indikatorer.

                     Der beskrives mål/målsætninger på mellemlang og lang sigt for erhvervsuddannelserne, og der skabes forbindelse med målene på europæisk plan og målene for bæredygtig udvikling under hensyntagen til miljømæssig bæredygtighed.
                     Arbejdsmarkedets parter og alle andre relevante interesserede parter deltager i fastsættelsen af mål og målsætninger for erhvervsuddannelserne på de forskellige niveauer.
                     Målene fastsættes og overvåges ved hjælp af specifikke indikatorer (succeskriterier).
                     Der er fastsat mekanismer og procedurer med henblik på at fastlægge arbejdsmarkedets og samfundets uddannelsesbehov.

                     Europæiske, nationale og regionale politiske mål/målsætninger for erhvervsuddannelserne afspejles i de lokale mål, der er fastsat af erhvervsuddannelsesudbyderne.
                     Der er fastsat eksplicitte mål og målsætninger, som overvåges, og der er udformet programmer for at nå dem.
                     Der gennemføres løbende høringer af arbejdsmarkedets parter og alle andre relevante interesserede parter for at udpege specifikke lokale/individuelle behov.
                     Der er foretaget en eksplicit fordeling af ansvarsområderne inden for kvalitetsstyring og -udvikling.
                     Personalet inddrages på et tidligt tidspunkt i planlægningen, herunder kvalitetsudviklingen.

                     Der er udarbejdet en informationspolitik for at sikre optimal oplysning om resultaterne af kvalitetssikringen under hensyntagen til nationale/regionale databeskyttelseskrav.
                     Der er fastsat standarder og retningslinjer for anerkendelse, validering og certificering af den enkeltes kompetencer.
                     Erhvervsuddannelseskvalifikationer beskrives ved hjælp af læringsresultater.
                     Der er etableret mekanismer for kvalitetssikring af udformning, vurdering og revision af kvalifikationer.
                     Der udarbejdes erhvervsuddannelsesprogrammer, der muliggør fleksible læringsforløb og en hurtig reaktion på arbejdsmarkedets skiftende behov.

                     Erhvervsuddannelsesudbyderne planlægger samarbejdsinitiativer med relevante interesserede parter.
                     De relevante interesserede parter deltager i processen for analyse af lokale behov.
                     Erhvervsuddannelsesudbyderne har indført et eksplicit og gennemsigtigt kvalitetssikringssystem.
                     Der udformes foranstaltninger til sikring af overholdelsen af databeskyttelsesreglerne.

                     Der udarbejdes i samråd med de interesserede parter gennemførelsesplaner, som omfatter eksplicitte principper.

                     Gennemførelsesplanerne etableres i samarbejde med arbejdsmarkedets parter, erhvervsuddannelsesudbyderne og andre relevante interesserede parter på de forskellige niveauer.
                     I gennemførelsesplanerne tages der hensyn til de krævede ressourcer, brugernes kapacitet og de nødvendige støtteredskaber og -retningslinjer.
                     Der er udarbejdet retningslinjer og standarder for gennemførelsen på forskellige niveauer. Disse retningslinjer og standarder omfatter vurdering, validering og certificering af kvalifikationer.
                     Gennemførelsesplanerne omfatter specifik støtte til uddannelse af lærere og undervisere, herunder inden for digitale færdigheder og miljømæssig bæredygtighed.

                     Der foretages en passende intern fordeling af ressourcerne med henblik på opfyldelse af de mål, der er fastsat i gennemførelsesplanerne.
                     Relevante og brede partnerskaber, herunder partnerskaber mellem lærere og undervisere, støttes eksplicit med henblik på at gennemføre de planlagte foranstaltninger.
                     Den strategiske plan for udvikling af personalets kompetencer beskriver behovet for uddannelse af lærere og undervisere.
                     Personalet deltager løbende i uddannelse og udvikler samarbejde med relevante eksterne interesserede parter for at støtte kapacitetsopbygningen og kvalitetsforbedringen og forbedre resultaterne.

                     Beskrivelsen af erhvervsuddannelsesudbydernes ansvarsområder i forbindelse med gennemførelsesprocessen er eksplicit og gennemsigtig.
                     Der er udarbejdet en national og/eller regional referenceramme for kvalitetssikring, som omfatter retningslinjer og kvalitetsstandarder for erhvervsuddannelsesudbyderniveauet for at fremme løbende forbedringer og selvregulering.

                     Erhvervsuddannelsesudbydernes programmer giver de lærende mulighed for at opnå de forventede læringsresultater og blive inddraget i læringsprocessen.
                     Erhvervsuddannelsesudbyderne reagerer på den enkeltes læringsbehov ved at anvende en tilgang med den lærende i centrum, som sætter de lærende i stand til at opnå de forventede læringsresultater.
                     Erhvervsuddannelsesudbyderne fremmer innovation inden for undervisnings- og læringsmetoder i skolen og på arbejdspladsen, understøttet af digitale teknologier og onlinelæringsværktøjer.
                     Erhvervsuddannelsesudbyderne anvender gyldige, nøjagtige og pålidelige metoder til at vurdere den enkeltes læringsresultater.

                     Der foretages regelmæssig evaluering af resultater og processer
                     suppleret med målinger.

                     Der er fastlagt en evalueringsmetode, som dækker intern og ekstern evaluering.
                     Inddragelse af de interesserede parter i overvågnings- og evalueringsprocessen er vedtaget og klart beskrevet.
                     De nationale/regionale standarder og processer for kvalitetsforbedring og -sikring er relevante og i overensstemmelse med branchens behov.
                     Systemerne gøres til genstand for selvevaluering og intern og ekstern revision, alt efter omstændighederne.

                     Der gennemføres periodisk selvevaluering i henhold til nationale og regionale regler eller på erhvervsuddannelsesudbydernes initiativ, herunder af erhvervsuddannelsesinstitutionernes digitale færdigheder og miljømæssige bæredygtighed.
                     Evalueringen og revisionen dækker processer og resultater af uddannelsen, herunder en vurdering af de lærendes tilfredshed og personalets indsats og tilfredshed.

                     Der er indført alarmsystemer.
                     Der anvendes resultatindikatorer.
                     Der gennemføres relevant, regelmæssig og sammenhængende dataindsamling for at måle resultaterne og udpege områder, der skal forbedres. Der er udarbejdet passende dataindsamlingsmetoder, f.eks. spørgeskemaer og indikatorer/målemetoder.

                     Evalueringen og revisionen omfatter indsamling og anvendelse af data og tilstrækkelige og effektive mekanismer til inddragelse af interne og eksterne interesserede parter.
                     Der er indført alarmsystemer.

                     Revision

                     Procedurerne, mekanismerne og redskaberne til gennemførelse af revision er defineret og bruges til at forbedre uddannelsesforløbenes kvalitet på alle niveauer.
                     Processerne revideres regelmæssigt, og der udarbejdes handlingsplaner for forandringer. Systemerne tilpasses i overensstemmelse hermed.
                     Oplysninger om resultaterne af evalueringen offentliggøres.

                     Der indsamles feedback fra de lærende vedrørende deres individuelle læringserfaringer og vedrørende lærings- og undervisningsmiljøet. Den anvendes sammen med feedback fra lærerne, underviserne og alle andre relevante interesserede parter som input til yderligere foranstaltninger.
                     Oplysninger om resultaterne af revisionen offentliggøres bredt.
                     Procedurerne for feedback og revision udgør en del af en strategisk læringsproces i organisationen, støtter udviklingen af uddannelsesforløb af høj kvalitet og forbedrer de lærendes muligheder.
                     Resultaterne af evalueringsprocessen drøftes med de relevante interesserede parter, og der udarbejdes passende handlingsplaner.

               Del B. Referencesættet af EQAVET-indikatorer

         I dette afsnit foreslås et sæt referenceindikatorer, der kan støtte evaluering og kvalitetsforbedring af nationale/regionale erhvervsuddannelsessystemer og/eller erhvervsuddannelsesudbydere ved indførelsen af EQAVET-rammen.

                     Indikator

                     Indikatortype

                     Politikkens formål

                     Overordnede indikatorer for kvalitetssikring

                     Nummer 1

                     Kvalitetssikringssystemernes relevans for erhvervsuddannelsesudbyderne:

                                 a)

                                 andel af erhvervsuddannelsesudbydere, der anvender interne kvalitetssikringssystemer, som er fastlagt ved lov/på eget initiativ

                                 b)

                                 andel af akkrediterede erhvervsuddannelsesudbydere

                     Kontekstindikator/inputindikator

                     Fremme af en kultur præget af kvalitetsforbedring blandt erhvervsuddannelsesudbydere
                     Forøgelse af gennemsigtigheden af uddannelseskvaliteten
                     Øget gensidig tillid med hensyn til uddannelsesforløb

                     Nummer 2

                     Investering i uddannelse for lærere og undervisere:

                                 a)

                                 andel af lærere og undervisere, der deltager i efter- og videreuddannelse

                                 b)

                                 investeret beløb, herunder i digitale færdigheder

                     Inputindikator/procesindikator

                     Fremme af lærernes og undervisernes engagement i kvalitetsudviklingsprocessen inden for erhvervsuddannelserne
                     Erhvervsuddannelsernes evne til at reagere på ændringer i arbejdsmarkedets efterspørgsel
                     Forbedring af den enkeltes læringskapacitetsopbygning
                     Forbedring af de lærendes resultater

                     Indikatorer, der støtter kvalitetsmålsætningerne for erhvervsuddannelsespolitikkerne

                     Nummer 3

                     Deltagelse i erhvervsuddannelsesprogrammer:
                     Antal deltagere i erhvervsuddannelsesprogrammer (1) opdelt efter programtype og de individuelle kriterier (2)

                     Inputindikator/procesindikator/outputindikator

                     Indsamling af grundlæggende oplysninger om erhvervsuddannelsernes tiltrækningskraft på erhvervsuddannelsessystem- og erhvervsuddannelsesudbyderniveau
                     Målretning af støtten for at øge adgangen til erhvervsuddannelserne, herunder også for dårligt stillede grupper

                     Nummer 4

                     Andel af deltagere, som fuldfører erhvervsuddannelsesprogrammerne:
                     Antal personer, som har fuldført/opgivet et erhvervsuddannelsesprogram, opdelt efter programtype og de individuelle kriterier

                     Procesindikator/outputindikator/resultatindikator

                     Opnåelse af grundlæggende oplysninger om uddannelsesmæssige resultater og erhvervsuddannelsesprocessens kvalitet
                     Beregning af andelen af lærende, der har forladt skolen tidligt, i forhold til andelen af deltagere
                     Støtte til vellykket fuldførelse af uddannelsesforløb som et af de vigtigste mål for kvalitet i erhvervsuddannelserne
                     Støtte til særlige uddannelsesforløb, herunder for dårligt stillede grupper

                     Nummer 5

                     Antal personer, der er kommet i arbejde efter fuldførelse af et erhvervsuddannelsesprogram:

                                 a)

                                 situationen for lærende på erhvervsrettede uddannelser på et givet tidspunkt efter uddannelsens afslutning, opdelt efter programtype og de individuelle kriterier (3)

                                 b)

                                 andel af lærende i beskæftigelse på et givet tidspunkt efter uddannelsens afslutning, opdelt efter programtype og de individuelle kriterier

                     Resultatindikator

                     Fremme af beskæftigelsesegnethed
                     Forbedring af erhvervsuddannelsernes evne til at reagere på ændringer i arbejdsmarkedets efterspørgsel
                     Støtte til særlige uddannelsesforløb, herunder for dårligt stillede grupper

                     Nummer 6

                     Udnyttelse af de opnåede færdigheder på arbejdspladsen:

                                 a)

                                 oplysninger om den beskæftigelse, som personer med en fuldført erhvervsuddannelse har opnået, opdelt efter erhvervsuddannelsestype og individuelle kriterier

                                 b)

                                 den enkeltes og arbejdsgivernes tilfredshed med de opnåede færdigheder/kompetencer

                     Resultatindikator
                     (blanding af kvalitative og kvantitative data)

                     Forbedring af beskæftigelsesegnethed
                     Forbedring af erhvervsuddannelsernes evne til at reagere på ændringer i arbejdsmarkedets efterspørgsel
                     Støtte til særlige uddannelsesforløb, herunder for dårligt stillede grupper

                     Kontekstoplysninger

                     Nummer 7

                     Arbejdsløshed (4) i henhold til individuelle kriterier

                     Kontekstindikator

                     Baggrundsoplysninger, der kan anvendes, når der træffes politiske beslutninger om erhvervsuddannelsessystemerne

                     Nummer 8

                     Udsatte grupper:

                                 a)

                                 andel af deltagere i erhvervsuddannelserne, der tilhører dårligt stillede grupper (i en bestemt region eller et bestemt afgrænset område), opdelt efter alder og køn

                                 b)

                                 andel af personer i de dårligt stillede grupper, som fuldfører uddannelsen, opdelt efter alder og køn

                     Kontekstindikator

                     Baggrundsoplysninger, der kan anvendes, når der træffes politiske beslutninger om erhvervsuddannelsessystemerne
                     Forbedring af adgangen til erhvervsuddannelserne for dårligt stillede grupper
                     Støtte til særlige uddannelsesforløb for dårligt stillede grupper

                     Nummer 9

                     Mekanismer til fastlæggelse af arbejdsmarkedets uddannelsesbehov:

                                 a)

                                 oplysninger om mekanismer til bestemmelse af ændringer i efterspørgslen på forskellige niveauer

                                 b)

                                 dokumentation for anvendelsen af disse mekanismer samt deres effektivitet

                     Kontekstindikator/inputindikator (kvalitative oplysninger)

                     Forbedring af erhvervsuddannelsernes evne til at reagere på ændringer i arbejdsmarkedets efterspørgsel
                     Fremme af beskæftigelsesegnethed

                     Nummer 10

                     Ordninger til fremme af bedre adgang til erhvervsuddannelserne og til vejledning af (potentielle) lærende på erhvervsrettede uddannelser:

                                 a)

                                 oplysninger om eksisterende ordninger på forskellige niveauer

                                 b)

                                 dokumentation for deres effektivitet

                     Procesindikator (kvalitative oplysninger)

                     Forbedring af adgangen til erhvervsuddannelserne, herunder også for dårligt stillede grupper
                     Vejledning af (potentielle) lærende på erhvervsrettede uddannelser
                     Støtte til særlige uddannelsesforløb

            (1)  For erhvervsrettet grunduddannelse: Der skal gennemføres seks ugers erhvervsuddannelse, før den lærende kan betragtes som deltager. For livslang læring: andel af befolkningen, der deltager i formelle erhvervsuddannelsesprogrammer

            (2)  Bortset fra grundlæggende oplysninger om køn og alder kan der også anvendes andre sociale kriterier som f.eks. antal elever, der har forladt skolen tidligt, bedste uddannelsesmæssige resultater, migranter, personer med handicap og arbejdsløshedsperiodens varighed.

            (3)  For erhvervsrettet grunduddannelse: herunder oplysninger om situationen for personer, der har forladt uddannelsen.

            (4)  Definition i henhold til ILO: arbejdsløse i aldersgruppen 15-74, som aktivt søger beskæftigelse og er klar til at påbegynde et arbejde.