               EUROPA-
               KOMMISSIONEN
                                       Bruxelles, den 13.5.2015
                                       COM(2015) 270 final
                     Henstilling med henblik på
                    RÅDETS HENSTILLING
           om Polens nationale reformprogram for 2015
   og med Rådets udtalelse om Polens konvergensprogram for 2015
DA                                                              DA
 ---pagebreak---                                          Henstilling med henblik på
                                         RÅDETS HENSTILLING
                              om Polens nationale reformprogram for 2015
                 og med Rådets udtalelse om Polens konvergensprogram for 2015
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121,
   stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af
   overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske
   politikker1, særlig artikel 9, stk. 2,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen2,
   som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet3,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:
   (1)       Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny
             strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af
             de økonomiske politikker. Strategien fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal
             gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og
             konkurrenceevne.
   (2)       På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 13. juli 2010 en henstilling
             om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske
             politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om
             retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker. Disse udgør tilsammen
             de "integrerede retningslinjer", som medlemsstaterne blev opfordret til at tage i
             betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.
   (3)       Den 8. juli 2014 vedtog Rådet en henstilling om Polens nationale reformprogram for
             2014 og afgav sin udtalelse om Polens opdaterede konvergensprogram for 2014.
   1
            EFT L 209 af 2.8 1997, s. 1.
   2
            COM(2015) 270.
   3
            P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068 og P8_TA(2015)0069.
DA                                                    2                                          DA
 ---pagebreak---    (4)  Den 28. november 2014 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse4, som
        markerede starten på det europæiske semester om samordning af de økonomiske
        politikker for 2015. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning
        (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen5, hvori Polen ikke blev
        udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en
        dybdegående undersøgelse.
   (5)  Den 18. december 2014 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne om at sætte
        skub i investeringer, fremskynde strukturreformer og forfølge en ansvarlig
        vækstfremmende finanspolitisk konsolidering.
   (6)  Den 26. februar 2015 offentliggjorde Kommissionen sin landerapport om Polen for
        20156. Den analyserede Polens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de
        landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget den 8. juli 2014.
   (7)  Den 29. april 2015 afleverede Polen sit nationale reformprogram for 2015 og den 30.
        april 2015 sit konvergensprogram for 2015. For at tage hensyn til de indbyrdes
        sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.
   (8)  Polen er i øjeblikket underlagt stabilitets- og vækstpagtens forebyggende del [efter
        ophævelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i juni
        2015]. Ifølge Polens konvergensprogram for 2015 er det regeringens plan gradvist at
        nedbringe det samlede underskud fra 3,2 % af BNP til 2,7 % af BNP i 2015 og til
        1,2 % af BNP i 2018. På grundlag af Kommissionens forårsprognose fra 2015 kan
        det uforholdsmæssigt store underskud anses for at være blevet korrigeret allerede i
        2014, et år før fristens udløb, når man tager i betragtning, at overskridelsen af
        referenceværdien på 3 % af BNP skyldes nettobudgetomkostningerne til den
        systemiske pensionsreform. I henhold til konvergensprogrammet agter regeringen at
        nå den mellemfristede målsætning – et strukturelt underskud på 1 % af BNP – inden
        2019. Den offentlige gældskvote toppede på 51,7 % i 2015, og det er regeringens
        plan at nedbringe den til 49,1 % i 2018. Det makroøkonomiske scenarie, der
        understøtter disse budgetfremskrivninger, er realistisk for 2015 og optimistisk for
        2016. På grundlag af en samlet vurdering forventes Polen at overholde de
        nødvendige tilpasninger hen imod den mellemfristede målsætning i 2015, eftersom
        nettoudgiftsvæksten ligger under benchmarket. Der er ikke i tilstrækkeligt detaljeret
        grad redegjort for, hvilke foranstaltninger der skal understøtte udgiftsmålene fra
        2016. I lyset af Kommissionens forårsprognose fra 2015 er der en risiko for en vis
        afvigelse fra den nødvendige tilpasning i 2016, da den strukturelle tilpasning ikke
        lever op til kravet. Der bliver derfor behov for yderligere foranstaltninger i 2016.
        Rådet finder på grundlag af sin analyse af konvergensprogrammet og under
        hensyntagen til Kommissionens forårsprognose fra 2015, at Polen overvejende kan
        forventes at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Skatte- og
        afgiftsindtægterne kunne øges ved at mindske den nuværende omfattende brug af
        nedsatte momssatser og ved at effektivisere skatteforvaltningen.
   (9)  Det ville styrke Polens finanspolitiske ramme, hvis der blev oprettet et uafhængigt
        organ, der havde til opgave at foretage forudgående og efterfølgende vurderinger af
        overholdelsen af de finanspolitiske regler, vurderinger af makroøkonomiske og
        budgetmæssige prognoser samt analyser af de offentlige finansers langsigtede
        holdbarhed.
   4
       COM(2014) 902.
   5
       COM(2014) 904.
   6
       SWD(2015) 40 final.
DA                                             3                                              DA
 ---pagebreak---    (10) Polen tilbageførte den systemiske pensionsreform fra 1999 ved udgangen af 2013.
        Selv om tilbageførslen af denne reform på kort sigt lettede noget af presset på Polens
        budget, har den ikke forbedret de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, da de
        kortsigtede fordele ved øgede bidrag og lavere rentebetalinger vil blive udlignet af
        højere pensionsudbetalinger fra den offentlige pensionssøjle i fremtiden. Som helhed
        indebærer tilbageførslen af den systemiske pensionsreform fra 1999 på længere sigt
        visse risici for Polens offentlige finanser.
   (11) De privilegier, som landmænd og minearbejdere nyder på socialsikringsområdet, står
        fortsat i vejen for den erhvervsmæssige mobilitet og lægger et stort omkostningspres
        på de offentlige finanser. Disse præferenceordninger afholder folk fra at flytte til
        mere produktive sektorer, skaber skjult arbejdsløshed og er på grund af de lave
        bidrag til ordningerne i høj grad betalt af skatteyderne. Polens landbrugssektor
        beskæftiger 11,4 % af arbejdsstyrken, over dobbelt så mange som EU-gennemsnittet,
        men tegner sig kun for 3,3 % af landets bruttoværditilvækst. De offentlige tilskud til
        socialsikringsordningen for landmænd udgør næsten 1 % af BNP, og de offentlige
        tilskud til minearbejdernes pensioner udgør 0,5 % af BNP. Der er ikke nogen klar
        forbindelse mellem bidrag og ydelse, og bidragene er for det meste baseret på en fast
        takst. Landmænd med høje indkomster kan ikke systematisk udelukkes fra
        ordningen, og systemet kan derfor misbruges. Hvis der indføres et system, hvor
        landmændenes indkomster registreres og vurderes, ville det være et første
        uundværligt skridt hen imod en reform af socialsikringsordningen for landmænd.
   (12) Arbejdsmarkedsmarkedet i Polen er stadig segmenteret. Forekomsten af
        tidsbegrænsede kontrakter er den højeste i EU, og samtidig ændres midlertidige
        ansættelser kun i beskedent omfang til fastansættelser, og lønforskellen er den største
        i EU. Ufleksible afskedigelsesregler, lange sagsbehandlingstider ved retterne og
        andre byrder, som pålægges arbejdsgiverne, fremmer anvendelsen af tidsbestemte,
        ikkestandardiserede ansættelseskontrakter. Den opfattelse, at kontrakter underlagt
        loven om arbejdsretlige forhold er forbundet med høje omkostninger, medfører en
        overdreven brug af civilretlige kontrakter ("umowy cywilno-prawne"), som er
        attraktive for arbejdsgiverne, fordi de er forbundet med lavere socialsikringsbidrag.
        Den høje andel af denne type kontrakter, dvs. der er forbundet med lavere bidrag,
        kan imidlertid forringe jobkvaliteten, især for unge arbejdstagere.
        Ungdomsarbejdsløsheden er høj, delvist som et resultat af uoverensstemmelsen
        mellem ansøgernes kvalifikationer og færdigheder på den ene side og behovene på
        arbejdsmarkedet på den anden side. Der skal derfor fortsat gøres en indsats for at
        gennemføre en reform af erhvervsuddannelsessystemet og forbedre den lave
        deltagelse i livslang læring. Kvinders arbejdsmarkedsdeltagelse er fortsat lav. For at
        rette op på dette problem har Polen øget udbuddet af førskoleundervisning, men er
        stadig blandt de EU-lande, der klarer sig dårligst, når det gælder pasningsordninger
        for små børn.
   (13) Jernbanesektoren har det vanskeligt som følge af høje sporadgangsafgifter og
        utilstrækkelig national finansiering. Udviklingen og gennemførelsen af projekter er
        ofte langvarig og besværlig på grund af reguleringen og de administrative procedurer
        på området. De seneste lovændringer kan have en positiv indvirkning på
        jernbanetransporten, men de vil sandsynligvis ikke påvirke investeringsprojekter, der
        blev lanceret i programmeringsperioden 2007-2013. I perioden 2014-2020 vil EU-
        finansieringen til jernbanesektoren imidlertid blev øget markant.
   (14) Som led i det europæiske semester har Kommissionen foretaget en omfattende
        analyse af Polens økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for
DA                                              4                                               DA
 ---pagebreak---            2015. Den har også vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram
           samt de foranstaltninger, som Polen har truffet som opfølgning på de henstillinger,
           der blev rettet til landet de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn
           til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Polen, men
           også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer,
           da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske
           Union ved på EU-plan at give input til kommende nationale beslutninger. De
           henstillinger, der afgives som led i det europæiske semester, er afspejlet i henstilling
           1-4 nedenfor.
   (15)    På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået Polens konvergensprogram
           og Rådets udtalelse7 afspejles især i henstilling 1 nedenfor,
   HENSTILLER, at Polen i 2015 og 2016 træffer foranstaltninger med henblik på at:
   1.      Opnå en finanspolitisk tilpasning på 0,5 % af BNP hen imod den mellemfristede
           målsætning både i 2015 og 2016 efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store
           underskud. Oprette et uafhængigt finansråd. Begrænse anvendelsen af nedsatte
           momssatser.
   2.      Påbegynde tilpasningen af pensionsordningerne for landmænd og minearbejdere
           efter ordningerne for andre arbejdstagergrupper og vedtage en tidsplan for en gradvis
           fuldstændig tilpasning og indføre et system for vurdering og registrering af
           landmænds indkomster.
   3.      Træffe foranstaltninger til at mindske den overdrevne brug af midlertidige og
           civilretlige kontrakter på arbejdsmarkedet.
   4.      Fjerne hindringer for investeringer i jernbaneprojekter.
   Udfærdiget i Bruxelles, den […].
                                                         På Rådets vegne
                                                         Formand
   7
         I henhold til artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.
DA                                                          5                                       DA


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 22.5.2017
            COM(2017) 512 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Cyperns nationale reformprogram for 2017og med Rådets udtalelse om Cyperns stabilitetsprogram for 2017

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Cyperns nationale reformprogram for 2017

                  og med Rådets udtalelse om Cyperns stabilitetsprogram for 2017

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer
                  2
               , særlig artikel 6, stk. 1,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  3
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  4
               ,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  5
               , som markerede starten på det europæiske semester 2017 om samordning af de økonomiske politikker. Den 9.-10. marts 2017 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  6
               , hvori Cypern blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dag vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet. Den 9.-10. marts 2017 tilsluttede Det Europæiske Råd sig denne henstilling, og den 21. marts 2017 blev den vedtaget af Rådet
                  7
               .

               (2)Da Cypern har euroen som valuta, og i betragtning af de nære indbyrdes forbindelser mellem økonomierne i Den Økonomiske og Monetære Union, bør Cypern sikre en fuldstændig og rettidig implementering af henstillingen vedrørende euroområdet, som er afspejlet i henstilling 1 til 5 nedenfor.

               (3)Den 22. februar 2017 blev landerapporten for Cypern 2017
                  8
                offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Cyperns fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 12. juli 2016, opfølgningen på de henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Cyperns nationale Europa 2020-mål. Den indeholdt desuden en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011, hvis resultater også blev offentliggjort den 22. februar 2017
                  9
               . Kommissionen konkluderer af sin analyse, at Cypern er berørt af uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer. Det er navnlig afgørende, at landet får rettet op på de mange ubalancer i form af private, offentlige og udenlandske gældsbyrder og får bugt med den store andel af misligholdte lån.

               (4)Den 27. april 2017 fremlagde Cypern sit stabilitetsprogram for 2017 og den 28. april 2017 sit nationale reformprogram for 2017. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. Cyperns nationale reformprogram indeholder både kort- og mellemsigtede tilsagn. Det indeholder især foranstaltninger til at nedbringe gælden i den private sektor, skabe bedre rammevilkår for erhvervslivet, lette adgangen til finansiering og foretage en nøje gennemgang af sundhedssektoren samt tilsagn om at reformere den offentlige sektor og retsvæsenet. Det nationale reformprogram vedrører også de udfordringer, der er afdækket i landerapporten for 2017 og i henstillingen vedrørende euroområdet, herunder behovet for at sætte nyt skub i investeringer og sikre de offentlige finansers holdbarhed. Såfremt disse tiltag implementeres inden for de fastsatte frister, vil de bidrage til at afvikle Cyperns makroøkonomiske ubalancer og efterkomme de landespecifikke henstillinger. På basis af vurderingen af Cyperns politiske tilsagn bekræfter Kommissionen sin tidligere konklusion om, at det på nuværende tidspunkt ikke er nødvendigt at tage yderligere skridt inden for rammerne af proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer. Gennemførelsen af det politiske reformprogram vil blive fulgt nøje ved hjælp af specifik overvågning.

               (5)Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i medlemsstaternes programmer under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) for 2014-2020. I henhold til lovgivningen vedrørende ESI-fondene
                  10
                kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante landespecifikke henstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og ændre sine relevante programmer under ESI-fondene. Kommissionen har udarbejdet nærmere retningslinjer for anvendelsen af disse bestemmelser
                  11
               .

               (6)Cypern er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af gældsreglen. I sit stabilitetsprogram for 2017 planlægger regeringen samlet set et overskud på budgettet for 2016-2020 (et overskud på den samlede saldo på omkring 0,4 % af BNP i løbet af programperioden). Den mellemfristede budgetmålsætning, dvs. et ligevægtigt strukturelt budget, planlægges at blive nået i 2017. Den genberegnede
                  12
                strukturelle saldo ventes i de efterfølgende år at bevæge sig væk fra den mellemfristede budgetmålsætning i et støt tempo, hvilket ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne under den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. Den offentlige gældskvote ventes i 2016 at være nået op på 107,8 % for derefter at falde til 99,7 % i 2018 og yderligere til 88,8 % i 2020. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. De makroøkonomiske antagelser i stabilitetsprogrammet er behæftede med risici for nedgang, som navnlig knytter sig til den store beholdning af misligholdte lån og den mulige forværring af situationen i resten af verden.

               (7)Efter at Cypern havde korrigeret sit uforholdsmæssigt store underskud henstillede Rådet den 12. juli 2016, at Cypern overholder den mellemfristede budgetmålsætning i 2016 og 2017. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2017 opfylder Cypern ud fra en overordnet vurdering dette krav i 2017. Med hensyn til 2018 henstilles det, at Cypern fortsat opfylder den mellemfristede budgetmålsætning. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2017 svarer dette til en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter
                  13
                på maksimalt 0,3 %, hvilket svarer til en strukturel tilpasning på 0,2 % af BNP. Med en uændret politik risikerer Cypern ud fra en overordnet vurdering en vis afvigelse fra dette krav i 2018. Cypern forventes at overholde gældsreglen i 2017 og i 2018. Rådet er af den generelle opfattelse, at Cypern skal være parat til at træffe yderligere foranstaltninger for at sikre overensstemmelse i 2018.

               (8)Den offentlige gæld er på vej nedad, men holdbarheden er fortsat præget af risici. Flere nyere finanspolitiske foranstaltninger og forsinkelser i gennemførelsen af centrale strukturreformer ventes at forringe den strukturelle saldo og risikerer at begrænse mulighederne for offentlige investeringer, som fremmer væksten.

               (9)Lønomkostningerne i Cyperns offentlige sektor er blandt de højeste i euroområdet (målt i % af BNP), men alligevel er sektoren kendetegnet ved en stor ineffektivitet. Som led i det makroøkonomiske tilpasningsprogram er der sammen med arbejdsmarkedets parter tilrettelagt og vedtaget en række reformer, som sigter mod at rette op på dette. Disse omfatter bl.a. indførelsen af en bindende mekanisme til at begrænse lønstigninger blandt offentligt ansatte samt en omfattende reform af den offentlige forvaltning. De lovgivningsmæssige reformer står imidlertid over for visse vedtagelsesmæssige forhindringer, navnlig efter nedstemningen i det cypriotiske parlament i december 2016. Indtil den bindende reform er blevet vedtaget, anvendes mekanismen til begrænsning af de offentlige lønninger ved hjælp af kollektive overenskomster og gælder frem til 2018.

               (10)Der er iværksat enkelte reformer til at tackle korruption. Nyere initiativer omfatter reformer for at liberalisere offentlige udbud på lokalt plan samt en lov om finansiering af politiske partier, som blev vedtaget i december 2015. I 2016 blev der vedtaget en forfatningsændring om oplysning om formueforhold for embedsmænd. Koordinationsorganet mod korruption råder imidlertid ikke over tilstrækkeligt personale, og man har stadig ikke sat ind over for manglerne i disciplinærordningen for embedsmænd.

               (11)Cypern står også stadig over for alvorlige udfordringer med hensyn til retsvæsenets rette virkemåde. Ineffektive retsprocedurer og begrænset kapacitet skaber betydelige forsinkelser i sagsbehandlingen. Det påvirker erhvervslivets rammevilkår og indvirker især på fuldbyrdelses- og insolvensreglernes rette funktion. Der er indført insolvensregler for at mindske omfanget af ikkebæredygtig gæld i den private sektor, som inciterer banker og skyldnere til at nå til enighed om rekonstruktionsløsninger. Redskabernes effektivitet hæmmes imidlertid af flere forhold, bl.a. den tidligere nævnte ineffektivitet i retsvæsenet, en ringe administrativ kapacitet og skyldnernes ringe kendskab til procedurerne. Der er også stadig et stort sagsefterslæb og væsentlige forsinkelser i forbindelse med udstedelse og overdragelse af skøder. Alt dette hæmmer indsatsen for at nedbringe gælden og sænker genopretningen på boligmarkedet.

               (12)Omfanget af misligholdte lån er faldende, men ligger dog stadig på et højt niveau, hvilket forhindrer banksektoren i at fungere korrekt og bremser långivningen til realøkonomien. Bankerne opfylder ikke de mål for omstrukturering af lån, der er vedtaget sammen med Cyperns centralbank, hvilket er tegn på et behov for at udvide systemet og gøre det mere velfungerende og bindende, navnlig ved at fastsætte ambitiøse mål for nedbringelsen af misligholdte lån, som stemmer overens med bankernes strategier for nedbringelse af misligholdte lån. Omfanget af ny misligholdelse ligger også på et højt niveau, hvilket er tegn på mulige svagheder i låneomstruktureringsordningerne. Bankerne har øget deres risikoreserve, men niveauet ligger stadig under gennemsnittet i euroområdet, hvilket understreger nødvendigheden af at sikre en korrekt værdiansættelse af sikkerhedsstillelse, som kan understøtte en passende risikodækning. Fraværet af et sekundært lånemarked og regler for lånesecuritisation begrænser mulighederne for at øge gældsnedbringelsen og fjerne de misligholdte lån fra bankernes balancer, og der er derfor behov for yderligere reguleringsmæssige og lovgivningsmæssige tiltag for at indføre de nødvendige redskaber til at lette bankernes balancestyring. Samtidig er tilsynet med forsikrings- og pensionsfondene stadig for svagt, og myndighederne har en for lav administrativ kapacitet, hvilket truer den finansielle stabilitet.

               (13)Den økonomiske genrejsning i Cypern skrider fremad. Den potentielle vækst er imidlertid stadig lav og hæmmes af den begrænsede gennemførelse af strukturreformer, investeringshindringer og dårlige rammevilkår for erhvervslivet. De vækstfremmende initiativer, der er præsenteret i vækstplanen, er ved at blive gennemført, men det går temmelig langsomt. Lovgivningsforslaget om at tiltrække og fremme strategiske investeringer er stadig kun i udkastfasen. Regeringen arbejder på at lette de små og mellemstore virksomheders adgang til finansiering. Som beskrevet i det nationale reformprogram er der iværksat nye målrettede initiativer til at løse denne udfordring. Hovedparten af disse nye initiativer vedrørende adgang til finansiering befinder sig imidlertid stadig kun på det indledende stadie. Privatiseringerne, som sigter mod at tiltrække produktivitetsfremmende udenlandske investeringer, møder politisk modstand og er i mange tilfælde gået helt i stå. Reformen af energisektoren kan også bidrage til at øge konkurrenceevnen, men den er ramt af forsinkelser. Disse vedrører navnlig opsplitningen af Cyperns elektricitetsmyndighed og etableringen af et nyt elmarked, som fortsat kræver en garanti for transmissionssystemsoperatørens reelle uafhængighed.

               (14)Arbejdsløsheden er for nedadgående, men fortsat høj, navnlig blandt unge og langtidsledige. Planerne om at øge antallet af rådgivere i arbejdsformidlingen og specialuddanne dem er endnu ikke blevet til noget. Disse rådgivere vil desuden formodentlig blive ansat under tidsbegrænsede kontrakter, og spørgsmålet vil derfor forblive uløst ud fra et strukturelt perspektiv. Der er derfor ikke tilstrækkelig kapacitet til at imødekomme jobsøgernes behov, navnlig for dem der har vanskeligt ved at komme ind på arbejdsmarkedet, og der iværksættes ingen foranstaltninger til at sørge for deres aktivering. De aktive arbejdsmarkedsprogrammer og bistandsordningerne belastes stadig af en begrænset kvalitetsvurdering og opfølgende foranstaltninger.

               (15)Cyperns udgifter i uddannelsessektoren ligger fortsat over gennemsnittet i EU. Uddannelsesresultaterne er dog blevet ringere i forhold til tidligere. Ifølge resultaterne af PISA-undersøgelsen fra 2015 ligger Cypern blandt de sidste i EU, når det kommer til grundlæggende færdigheder inden for matematik, naturfag og læsning. De nyligt trufne foranstaltninger for at rette op herpå, bl.a. et bedre system til at udpege undervisere og en modernisering af skolepensum, er skridt i rette retning, men situationen ville se endnu bedre ud, hvis der blev gjort flere anstrengelser for at gennemføre reformerne, bl.a. af evalueringen af undervisere.

               (16)Der er stadig ikke gjort meget for at løse problemstillingen med kvalifikationsmismatch på arbejdsmarkedet, hvilket hæmmer udsigterne til holdbar vækst på lang sigt. De erhvervsrettede uddannelser er kendetegnet ved en lav deltagelse, og de videregående uddannelser har en begrænset arbejdsmarkedsrelevans, og derfor er en stor andel af de universitetsuddannede ansat i stillinger, der ikke kræver en videregående uddannelse.

               (17)Den cypriotiske sundhedssektor er kendetegnet ved ikke at dække universelt og lider under mangler på forskellige niveauer. Det begrænser adgangen til passende og effektive sundhedsydelser. Det er vigtigt at få indført lovgivning om oprettelse af et nationalt sundhedssystem og at give hospitalerne mere selvbestemmelse for at øge kapaciteten og omkostningseffektiviteten i sundhedssektoren, men denne lovgivning afventer stadig vedtagelse i parlamentet.

               (18)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Cyperns økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2017. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Cypern i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Cypern, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

               (19)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået Cyperns stabilitetsprogram, og dets holdning
                  14
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (20)På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 1 til 4 nedenfor,

               HENSTILLER, at Cypern i 2017 og 2018 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.Føre en finanspolitik, der stemmer overens med bestemmelserne under den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten, hvilket indebærer en fortsat opfyldelse af den mellemfristende budgetmålsætning i 2018. Inden udgangen af 2017 vedtage centrale lovgivningsreformer med henblik på at effektivisere den offentlige sektor, og navnlig forbedre den offentlige forvaltning samt forvaltningen af statsejede enheder og lokale myndigheder.

               2.Øge effektiviteten i retsvæsenet ved at modernisere retsplejen, gennemføre passende informationssystemer og øge specialiseringen af retter. Træffe yderligere foranstaltninger til at fjerne hindringerne for den fulde gennemførelse af insolvens- og fuldbyrdelsesreglerne og sikre pålidelige og hurtige systemer til udstedelse af skøder og overdragelse af fast ejendom.

               3.Øge tempoet for nedbringelsen af misligholdte lån ved at fastsætte relevante mængde- og tidsbestemte mål for bankerne og sikre en korrekt værdiansættelse af sikkerhedsstillelse med henblik på risikodækning. Skabe betingelser for et velfungerende sekundært marked for misligholdte lån. Integrere og styrke tilsynet med forsikringsselskaber og pensionsfonde.

               4.Øge tempoet for gennemførelsen af handlingsplanen for vækst ved særligt at fokusere på strategiske investeringer og bedre adgang til finansiering, og inden udgangen af 2017 genoptage gennemførelsen af privatiseringsplanen. Gennemføre den ejerskabsmæssige opsplitning af Cyperns elektricitetsmyndighed inden udgangen af 2017.

               5.Øge tempoet for gennemførelsen af reformer, der sigter mod at forbedre kapaciteten i den offentlige arbejdsformidling, og forbedre kvaliteten og resultaterne af den aktive beskæftigelsespolitik. Gennemføre reformen af uddannelsessystemet for at øge dets arbejdsmarkedsrelevans og præstationer, herunder i forbindelse med evalueringen af undervisere Inden udgange af 2017 vedtage lovgivning om en hospitalsreform og universel sundhedsdækning.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 512 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 og P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  EUT C 92 af 24.3.2017, s. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 78 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Den konjunkturkorrigerede saldo minus engangs- og midlertidige foranstaltninger, som er genberegnet af Kommissionen med udgangspunkt i den i fællesskab aftalte metode.

                     (13)
                  De offentlige nettoudgifter består af de samlede offentlige udgifter minus renteudgifter, udgifter til Unionens programmer, som fuldt ud modsvares af Unionsmidler, og ikke-diskretionære ændringer i udgifterne til arbejdsløshedsunderstøttelse. Nationalt finansierede faste bruttoinvesteringer udjævnes over en fireårsperiode. Diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden eller lovbestemte indtægtsforøgelser er medregnet. Engangsforanstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden modregnes.

                     (14)
                  I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


             KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
 it      it
it        it
 it      it
    it**
                                          Bruxelles, den 15 12.1995
                                          KOM(95) 696 endelig udg.
                                          95/0353 (SYN)
                     Udkast til Rådets henstilling om
                   et parkeringskort for handicappede
                      (forelagt af Kommissionen)
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                                       PFQRVNDELSg
I.  Indledning
1.  Kommissionen har i sit sociale handlingsprogram på mellemlangt sigt 1995-1997
    (KOM(95) 134 endelig udg. af 12. april 1995) i pkt. 6.3.3 forpligtet sig til at
    fremlægge en henstilling om gensidig anerkendelse af parkeringskort for handi-
    cappede for at lette den frie bevægelighed for denne persongruppe.
2.  Rådet (transportministrene) henstillede den 6. december 1977 som led i Den Euro-
    pæiske Transportministerkonference (CEMT)1 med hensyn til "parkeringskort for
    handicappede":
    -    at der indføres forbedrede parkeringsmuligheder for handicappede,
    -    at der udstedes parkeringskort med henblik på benyttelse af disse forbedrede
         muligheder,
    -    at indehavere af sådanne parkeringskort fra andre medlemsstater (af CEMT)
         nyder godt af de samme forbedrede parkeringsmuligheder som medlemsstatens
         egne borgere, samt
    -    at der med henblik på disse foranstaltninger tages de nødvendige skridt til
         gensidig anerkendelse af parkeringskortet.
    Det har imidlertid vist sig, at der til trods for denne henstilling i praksis består en
    lang række problemer, især på grund af forskellene i udformningen af de nationale
    parkeringskort kombineret med sproglige vanskeligheder.
 3. På denne baggrund tog Den Europæiske Transportministerkonference (CEMT)
    initiativ til udarbejdelse af en evalueringsrapport om omsættelse af henstillingen
    af 1977 til praksis. Denne rapport blev færdigudarbejdet i juli 1995 under titlen
    "Towards a common European parking badge for motorists with disabilities". Det
    fremgår klart af denne rapport, at ud over de allerede nævnte problemer er det
    primære problem, at de fleste medlemsstater af CEMT ganske vist som regel
    accepterer parkeringskortene for handicappede fra andre lande, men at der ikke
    er truffet en formel beslutning om dette. Den handicappede kan derfor ikke vide,
     om hans nationale parkeringskort i det enkelte tilfælde accepteres i et andet land
     end hans hjemland, og i tilfælde af tvivl har den handicappede på grund af de
    manglende formelle aftaler ikke mulighed for at gøre sine krav gældende.
4.  Det konkluderes derfor i den nævnte rapport, at indførelse af et europæisk par-
    keringskort for handicappede er det bedst egnede middel til at give de handicap-
    pede mulighed for under henvisning til deres parkeringskort at gøre brug af de
    lokalt gældende lettelser i forbindelse med parkering i de pågældende med-
    lemsstater.
    Den Europæiske Transportrninisterkonference er en organisation af regeringsrepræsentanter, der
    blev grundlagt ved en protokol underskrevet i Bruxelles den 17. oktober 1953. Konferencens råds-
     forsamling omfatter trafikministrene fra 31 europæiske stater.
                                                   A
 ---pagebreak--- 5. Dette er således en bekræftelse af Kommissionens opfattelse og af Kommissionens
   hensigt med at forelægge en henstilling om et parkeringskort for handicappede,
   som skal være nemt at anvende i praksis.
II Kommissionens holdning
6. Dette forslag supplerer fællesskabsbestemmelserne om en fællesskabspolitik til
   forbedring af sikkerheden i vejtrafikken, hvortil også hører parkering af person-
   biler som såkaldt "hvilende trafik". Fastsættelsen af bestemmelser om forbedrede
   parkeringsmuligheder indgår som et trafikpolitisk element. Ved at indføre for-
   bedrede parkeringsmuligheder for handicappede tages der hensyn til de særlige
   behov, som disse personer har på grund af deres handicap i form af begrænset
   mobilitet, og forslaget er således et bidrag til øget sikkerhed i vejtrafikken.
   Det er også et bidrag til sikkerhed i vejtrafikken, når den handicappede kan gøre
   brug af de lokalt gældende bestemmelser om forbedrede parkeringsmuligheder for
   handicappede i en medlemsstat, hvor den handicappede opholder sig, ved hjælp
   af et over alt i Unionen anerkendt parkeringskort, der er udformet efter fælles-
   skabsmodellen med heraf følgende forbedrede parkeringsmuligheder også for de
   handicappede, som ikke er borgere i den pågældende medlemsstat.
7. Af hensyn til subsidiaritetsprincippet sigter henstillingen kun mod en fælles ud-
   formning af parkeringskortet for handicappede og mod gensidig anerkendelse.
   Initiativet tjener hverken til at gribe ind i de nationale bestemmelser om udste-
   delse af dette kort ej heller i bestemmelserne om de forbedrede parkeringsmulig-
   heder på nationalt plan, som dette kort berettiger til.
   Denne differentiering fra medlemsstat til medlemsstat, og især de fælles bestem-
   melser om forbedrede parkeringsmuligheder vil i praksis gøre anvendelsen af dette
   kort betydelig mere enkelt. Kommissionen er imidlertid også opmærksom på
   muligheden for at informere de handicappede om de lokalt gældende bestem-
   melser om bedre parkeringsmuligheder i en given medlemsstat i Den Europæiske
   Union. Der vil efter forelæggelse af henstillingen blive indledt relevante foran-
   staltninger med henblik på dette.
8. Henstillingen sigter mod en fælles udformning af parkeringskort for handicappede
   og gensidig anerkendelse af dette kort. Der er ikke tale om, at man agter at ind-
   føre et europæisk parkeringskort, tværtimod skal parkeringskortet fortsat være et
   nationalt parkeringskort, som imidlertid er udformet efter De Europæiske Fælles-
   skabers model, analogt til bestemmelserne om kørekort (jf. Rådets direktiv af 29.
   juli 1991 om kørekort, 91/439/EØF, EFT L 237/1 af 24.8.1991). Følgelig er en
   gensidig anerkendelse nødvendig, for at det nationale kort kan anvendes uden for
   den udstedende medlemsstat i Unionens øvrige medlemsstater, uden at det skal
   ombyttes,eller at en fornyet ansøgning er nødvendig.
9. Den fælles udformning gør det muligt for kontrol organerne at fastslå kortets gyl-
    dighed. De hidtidige vanskeligheder, der skyldtes det store antal forskellige par-
 ---pagebreak---      keringskort, er således ryddet af vejen. Da det er bestemt, at kortets betegnelse
     skal være anført på forsiden på samtlige officielle fællesskabssprog - ligesom det
     gælder for kørekortet - falder de sproglige problemer væk. Ved anvendelse af
     parkeringskortet, der er udformet efter fællesskabsmodellen, og som anerkendes
     gensidigt af medlemsstaterne, forbedres parkeringsmulighederne for de handicap-
     pede overalt i EU.
10.  Det er Kommissionens opfattelse, at disse foranstaltninger samtidig er et bidrag
     til fremme af de handicappedes erhvervsmæssige og sociale integration. Mulig-
     hederne for at krydse grænserne med eget motorkøretøj øges, hvilket også giver
     øgede muligheder for turisme.
11.  Med henblik på udkastet til henstilling har der fundet omfattende høringer af
     medlemsstaterne og af de ikke-statslige organisationer sted, disse høringer omfat-
     tede både konsultation af de rådgivende organer under HELIOS li-programmet,
     dvs. Det Rådgivende Udvalg (repræsentanter for medlemsstaternes regeringer) og
     Det Europæiske Handicapforum (repræsentanter for ikke-statslige europæiske
     organisationer, nationale handicapråd eller ikke-statslige organisationer samt
     arbejdsmarkedets parter) i september 1995. Derudover blev arbejdsgruppen under
     HELIOS-programmet "Mobilitet og transport" (regeringsrepræsentanter samt en
     ikke-statslig organisation) hørt i oktober 1995. Derudover blev også ad hoc-
     arbejdsgruppen om transport for bevægelseshæmmede personer under CEMT hørt
     i november 1995.
     Kommissionens initiativ blev generelt positivt modtaget, og der var generel enig-
     hed om henstillingens indhold og i alt væsentligt også om den udformning af
     parkeringskortet, som foreslås i henstillingen.
III.  Situationen i medlemsstaterne
12.   I samtlige medlemsstater findes der et nationalt parkeringskort for handicappede.
      I Spanien er disse kort, alt efter region, forskellige.
      De fleste nationale parkeringskort for handicappede er påført det internationalt
      anerkendte piktogram - symbolet for kørestolsbenytter samt indehaverens navn,
      den udstedende myndigheds stempel og gyldighedsperiode.
13.   De forbedrede parkeringsmuligheder, som dette parkeringskort giver, er stort set
      af samme karakter overalt. Der er f.eks. tale om tidsmæssig ubegrænset parkering
      eller parkering af længere varighed end normalt, undtagelser fra stop- eller
      parkeringsforbud, såfremt dette ikke påvirker sikkerheden i vejtrafikken. De nøj-
      agtige detaljer er imidlertid forskellige fra medlemsstat til medlemsstat, til dels er
      der endog forskelle i det enkelte land mellem forskellige regioner og byer.
      Dette gør det nødvendigt, at de handicappede modtager nøjagtige oplysninger om
      de bestemmelser om bedre parkeringsmuligheder, der gælder i den pågældende
      medlemsstat.
 ---pagebreak--- 14. Under bestemte forudsætninger er der allerede i en række medlemsstater formelt
    eller i praksis fastsat bestemmelser om gensidig anerkendelse af parkenngnkott for
    handicappede. På grund af de store forskelle på dette punkt hersker der imidlertid
    stor usikkerhed hos handicappede fra andre medlemsstater med hensyn til
    benyttelsen af disse faciliteter.
IV. Henstillingen
A.  Retsgrundlag
15. Henstillingen tjener til at forbedre sikkerheden i vejtrafikken ved at give handi-
    cappede mulighed for at benytte sig af lokalt gældende bestemmelser om for-
    bedrede parkeringsmuligheder for handicappede ved hjælp af et fælles udformet
    parkeringskort for handicappede, der nyder gensidig anerkendelse i medlems-
    staterne, artikel 75, stk. le.
B.  Bçsternmelsçr
16. I punkt 1 henstilles det, at der indføres et nationalt efter en fælles EU-model ud-
    formet parkeringskort for handicappede.
    Endvidere henstilles det i punkt 2. at dette kort anerkendes gensidigt af medlems-
    staterne, hvilket vil have til følge, at indehaveren af et sådant parkeringskort kan
    benytte sig af de forbedrede parkeringsmuligheder for handicappede i den pågæl-
    dende medlemsstat, som den handicappede opholder sig i.
    I punkt 3 henstilles det til medlemsstaterne, at de kun udsteder dette parkerings-
    kort til bevægelseshæmmede handicappede. Da de forbedrede parkeringsmulig-
    heder tjener til at kompensere for den reducerede bevægelsesevne, som personens
    handicap medfører, ved i videst muligt omfang at begrænse den strækning, som
    den handicappede skal tilbagelægge, uden for personvognen.
    I punkt 4 henstilles det, at den 1. januar 1998 fastsættes som omsættelsesdato for
    de anbefalede foranstaltninger. Medlemsstaterne vil i den mellemliggende periode
    have tilstrækkelig tid til at træffe de relevante foranstaltninger.
    I overensstemmelse hermed henstiller Kommissionen i punkt 5. at der udarbejdes
    en rapport om medlemsstaternes omsættelse af denne henstilling inden den
     1. marts 1998. Denne rapport er også vigtig for vurderingen af, i hvilket omfang
    de handicappede skal oplyses om de forskellige bestemmelser om forbedrede
    parkeringsmuligheder i de enkelte medlemsstater, som den handicappede kan
    benytte via parkeringskortet, der er udformet ensartet og nyder gensidig aner-
    kendelse i medlemsstaterne.
 ---pagebreak--- 17. Mag
    I bilaget beskrives udformningen af fællesskabsmodellen for et parkeringskort for
    handicappede. Som grundlag tjente dels de allerede gældende nationale parke-
    ringskort for handicappede og dels det ovenfor nævnte direktiv om kørekort.
    Punkt A:
    Formatet er identisk med størrelsen af en række allerede eksisterende nationale
    parkeringskort og udgør to tredjedele af størrelsen af EU-kørekortet, der er ud-
    formet efter fællesskabsmodellen. Det valgte format er tilstrækkeligt til, at de
    nødvendige oplysninger tydeligt kan anføres på kortet.
    Punkt B:
    Den blå farve blev valgt, fordi den ofte anvendes til adgangssymbolet - den stili-
    serede kørestolsbenytter, og allerede nu anvendes på nogle nationale parkerings-
    kort (f.eks. i Belgien, Portugal, Luxembourg).
    Punkt Ç:
    Det er bestemt, at parkeringskortet skal overtrækkes med kunststoffolie, dels for
     at beskytte kortet, men også af sikkerhedsgrunde i form af vanskeligere mulighed
    for forfalskning. Kun den linje, der er bestemt til den handicappedes underskrift,
     overtrækkes ikke med kunststoffolie - som det f.eks. også er tilfældet for check-
     eller kreditkort. Den handicappede behøver følgelig ikke at møde op hos den
    udstedende myndighed, før parkeringskortet overtrækkes med kunststoffolie. Det
     er tilstrækkeligt, at den handicappede først ved modtagelsen af kortet forsyner
     dette med sin underskrift.
    Punkt D:
    Under dette punkt beskrives, hvorledes teksten udformes og opdeles sammen med
     de øvrige oplysninger, der skal påføres parkeringskortet.
     På forsiden af parkeringskortet påføres alle væsentlige elementer til identifikation
     af kortet: symbolet med kørestolsbrugeren, de relevante betegnelser på alle offi-
     cielle arbejdssprog i Den Europæiske Union, gyldighedsperiode samt den udste-
     dende myndigheds navn og stempel til understregning af dokumentets officielle
     karakter. Ligesom det gælder for kørekortet, er det bestemt, at det pågældende
     nationale kendetegn for medlemsstaten påføres kortet omgivet afringenmed tolv
     stjerner som symbol på Den Europæiske Union. Endvidere skal det udtrykkelig
     være markeret på kortet, at der er tale om en EU-parkeringsmodel.
     På baggrund af at parkeringskortet i nogen medlemsstater er forbundet med køre-
     tøjets indregistreringsnummer, har man givet mulighed for, at køretøjets indregi-
     streringsnummer kan anføres på parkeringskortets forside.
 ---pagebreak--- Kun disse oplysninger skal påføres kortets forside, da de er tilstrækkelige til
identifikation af kortet.
På kortets bageste side er anført oplysninger med henblik på identifikation af
kortets indehaver: navn, fornavn, fødselsdato, adresse samt indehaverens under-
skrift.
Endvidere anføres på kortets bageste side de vigtigste oplysninger i forbindelse
med anvendelsen af kortet, som gælder uafhængigt af de nationale bestemmelser
for alle parkeringskort, der er udformet efter fællesskabsmodellen:
-   en påtegning om, at kortet, når dette anvendes, dvs. når indehaveren vil gøre
    brug af de forbedrede parkeringsmuligheder, der er knyttet til kortet, skal være
    placeret på en sådan måde i personkøretøjet, at det er tydeligt synligt for den
    pågældende kontrolmyndighed;
-   en påtegning om, at dette parkeringskort kun berettiger til at gøre brug af de
    forbedrede parkeringsmuligheder, som gælder lokalt i den pågældende
    medlemsstat, hvor kortets indehaver opholder sig, og ikke til at gøre brug af
    de bestemmelser, som gælder i den handicappedes hjemland.
Punkt g:
På dette punkt er anført bestemmelser om den sproglige udformning af teksten på
parkeringskortet, analogt til bestemmelserne om kørekortet efter fællesskabs
modellen.
 ---pagebreak---                            EUROPA-KOMMISSIONEN
                                     Udkast til Rådets henstilling om
                                  et parkeringskort for handicappede
Rådet for Den Europæiske Union,
som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab,
særlig artikel 75, stk. 1, litra c),
som henviser til udkast til henstilling, forelagt af Kommissionen,
i samarbejde med Europa-Parlamentet1,
som henviser til udtalelse fra Det økonomiske og Sociale Udvalg2,
som henviser til udtalelse fra Regionsudvalget3,
som tager følgende i betragtning:
Kommissionen har i sin meddelelse om et socialt handlingsprogram på mellemlang sigt
1995-97, der blev forelagt for Rådet, Europa-Parlamentet samt Det Økonomiske og
Sociale Udvalg og Regionsudvalget den 12. april 19954 samt i sin rapport til Rådet om
aktioner, der sigter på at forbedre bevægelseshæmmedes adgang til transport af 26.
november 19935, anbefalet gensidig anerkendelse af et parkeringskort for handicappede
udformet efter en ensartet fællesskabsmodel;
i henhold til punkt 26 i første del af Fællesskabspagten om Arbejdstagernes Grundlæg-
gende Arbejdsmarkedsmæssige og Sociale Rettigheder skal alle handicappede, uanset
          KOM(95) 134
          KOM(93) 433
Rue de la Loi 200, B-1049 Bruxelles - Belgien - Kontor: J27 - 0/118
Telefon: direkte linje (+32-2)29550 39, omstilling: 299 11 11. Telefax: 295 1012
Telex: COMEU B 21877. Telegramadresse: COMEUR Bruxelles.
                                                                                >
 ---pagebreak--- deres handicaps art og årsag være omfattet af konkrete supplerende foranstaltninger med det
formål at fremme erhvervsmæssig og social integration af de handicappede; disse foranstaltninger
skal navnlig vedrøre alt efter handicappets karakter, adgangsfaciliteter, mobilitet og
transportmidler;
anvendelsen af en privat personbil er for mange handicappede, som ikke kan anvende de
offentlige transportmidler, det eneste middel til selvstændigt at kunne bevæge sig med henblik på
erhvervsmæssig og social integration; under visse omstændigheder og under skyldig hensyntagen
til trafiksikkerheden bør handicappede, der er indehavere af et parkeringskort for handicappede,
få mulighed for at parkere deres motorkøretøj, således at de ikke efter at have forladt
motorkøretøjet skal tilbagelægge større afstande. De handicappede bør over alt i Det Europæiske
Fællesskab kunne gøre brug af de muligheder, som er knyttet til parkeringskortet for handicappede
i henhold til de nationale regler, der gælder i den pågældende medlemsstat, hvor den
handicappede befinder sig;
parkeringskort for handicappede kan henhøre under regionernes kompetence, og derfor bør
Regionsudvalget høres;
 i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet er en fællesskabsforanstaltning nødvendig for at
 muliggøre den gensidige forståelse og anerkendelse af parkeringskort for handicappede og for at
fremme de handicappedes frie bevægelighed og deres turisme samt for at undgå de praktiske
 problemer, de handicappede og de tilsynsførende ville blive stillet over for, hvis de nationale
 udformninger af kortet var forskellige;
 det er ønskværdigt med henblik på den fælles transportpolitik og som et bidrag til at forbedre
 sikkerheden i vejtrafikken, hvori parkering af motorkøretøjer indgår, at der indføres et
 parkeringskort for handicappede udformet ener en fællesskabsmodcl, der anerkendes gensidigt af
 medlemsstaterne,
 HENSTILLER til medlemsstaterne:
  1. at de indfører nationale parkeringskort for handicappede, der udstedes til denne persongruppe
      i overensstemmelse med de gældende nationale bestemmelser, og at dette kort er udformet
      i overensstemmelse med den ensartede fællesskabsmodel,
 2.   at de gensidigt anerkender parkeringskort for handicappede udformet i overensstemmelse med
      den fælles EU-model af den enkelte medlemsstat, således at indehaveren af et sådant kort kan
      benytte de forbedrede parkeringsmuligheder, der er forbundet med dette kort, og som gælder
      i den medlemsstat, hvor den handicappede opholder sig,
 3.   at de begrænser tildelingen af parkeringskortet for handicappede til kun at gælde for
      bevægelseshæmmede handicappede,
 4.   at de træffer de nødvendige foranstaltninger med henblik på at parkeringskortet for
       handicappede, der er udformet efter den fælles EU-model samt den gensidige anerkendelse
       af disse kan ske senest den 1. januar 1998, og
 5.    at de inden den 1. marts 1998 meddeler Kommissionen de foranstaltninger, der er truffet til
       gennemførelse af denne henstilling.
 Udfærdiget i Bruxelles, den
                                                                    På Rådets vegne
 ---pagebreak---                                           Bilag
                       Bestemmelser om fællesskabsmodellen for
                           parkeringskortet for handicappede
A. Parkeringskortet for handicappede efter fællesskabsmodellen har følgende format.
   - Længde: 106 mm
   - Bredde: 148 mm
B. Parkeringskortet er lyseblåt med undtagelse af det hvide symbol for kørestolsbrugeren
   på mørkeblå baggrund.
C. Parkeringskortet for handicappede er overtrukket med kunststoffolie med undtagelse
   af den linje, der er placeret på venstre halvdel af kortets bagerste side, der skal
   underskrives af kortets indehaver.
D. Parkeringskortet for handicappede består af en forside og den bagerste side, begge
   sider er vertikalt opdelt i to halvdele.
   På forsidens venstre halvdel er anført:
              symbolet for kørestolsbrugeren i hvidt på mørkeblå baggrund;
              parkeringskortets gyldighedsperiode;
              parkeringskortets serienummer;
              den udstedende myndigheds/organisations navn og stempel;
              fakultativt: motorkøretøjets indregistreringsnummer.
   På forsidens venstre halvdel er anført:
              i blokbogstaver påtegningen "Parkeringskort for handicappede" på den
              medlemsstats sprog, som udsteder parkeringskortet. I passende afstand fra
               denne påtegning følger påtegning "Parkeringskort" skrevet med stort/småt
               på Den Europæiske Unions øvrige sprog;
               påtegningen "De Europæiske Fællesskabers model" på den medlemsstats
               sprog, som udsteder parkeringskortet;
               som baggrund er anført national kendetegnet for den medlemsstat, der
               udsteder parkeringskortet:
                                                                                ?
 ---pagebreak---                      B:       Belgien                I:      Italien
                     DK:      Danmark                L:      Luxemburg
                     D:       Tyskland               NL:     Nederlandene
                     GR:      Grækenland             A:      Østrig
                     E:       Spanien                P:      Portugal
                     F:       Frankrig               FIN:    Finland
                     IRL.     Irland                 S.      Sverige
                                                     UK:     Det Forenede Kongerige
              omgivet af symbolet for Den Europæiske Union -ringenmed 12 stjerner.
   På den bagerste sides venstre halvdel er anført:
   1.         Indehaverens navn,
   2.         Indehaverens fornavn,
   3.         Indehaverens fødselsdato,
   4.         Indehaverens adresse,
   5.         Indehaverens underskrift.
   På den bagerste sides højre halvdel er anført:
   1.         Påtegningen:
              "Dette parkeringskort berettiger indehaveren til på stedet at benytte de
              forbedrede parkeringsmuligheder, som gælder i den medlemsstat, hvor
              kortets indehaver opholder sig".
   2.         Påtegningen:
              "Såfremt kortet anvendes skal det være placeret på forrudens inderside,
              eller såfremt køretøjet ikke er udstyret med forrude, på køretøjets
              frontparti, således at kortets forside er klart synlig."
E. Med undtagelse af påtegningerne på forsidens højre halvdel affattes påtegningerne på
   den medlemsstats sprog, som udsteder parkeringskortet.
   Såfremt en medlemsstat ønsker at affatte disse påtegninger i et andet nationalsprog
   end et af de følgende: dansk, tysk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk,
   nederlandsk, portugisisk, svensk, spansk, udformer den pågældende medlemsstat, med
   forbehold af de oven for stående bestemmelser i dette bilag under anvendelse af et
   af de elleve oven for nævnte sprog, en tosproget udgave af parkeringskortet.
                                                                                /U?
 ---pagebreak---                                                Carte de stationnement
                                            pour personnes handicapées
                                                       Parkering skirt
                                                    Kàpxoc crcàfyieiKrnç
                                                Tarjeta de estacionamiento
                                                        Parkausweis
                                                Contrassegno df parcheggio
                                                       Parkeerkaart
                                                 Cartao de estacionamento
                                                       Pysakdintilupa
                                                     Pa rkerin g stilstå nd
                                                        Parking card
Date de validité : 00-00-0000
H°t 00 00 00
Délivré par :                                             Modèle des
ooooæoooooooooooooooo                         COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES
 m. m
  /
                                                       carte       autorise à
                                             bénéficier des facilités de
                                             stationnement de l'endroit
 Prénom!                                     dans l'Etat membre dans
                                             lequel le titulaire se trouve.
                                             En cas d'utilisation la carte
                                             doit être apposée sur la face
                                             interne du pare-brise, ou, à
                                             défaut, sur la partie avant du
                                             véhicule, de telle manière
                                             que le côté recto soit bien et
      mature :                • / - / *•"/.
                                                                              /)/]
 ---pagebreak---                                                                     ISSN 0254-1459
                                             KOM(95) 696 endelig udg.
                                    DOKUMENTER
DA                                                                         05 07
                                   Katalognummer : CB-CO-95-732-DA-C
                                                               ISBN 92-77-98210-1
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer
L-2985 Luxembourg


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 22.5.2017
            COM(2017) 515 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Luxembourgs nationale reformprogram for 2017og med Rådets udtalelse om Luxembourgs stabilitetsprogram for 2017

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Luxembourgs nationale reformprogram for 2017

                  og med Rådets udtalelse om Luxembourgs stabilitetsprogram for 2017

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  2
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  3
               ,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  4
               , som markerede starten på det europæiske semester 2017 om samordning af de økonomiske politikker. Den 9.-10. marts 2017 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  5
               , hvori Luxembourg ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dag vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet. Den 9.-10. marts 2017 tilsluttede Det Europæiske Råd sig denne henstilling, og den 21. marts blev den vedtaget af Rådet
                  6
               .

               (2)Da Luxembourg har euroen som valuta, og i betragtning af de nære indbyrdes forbindelser mellem økonomierne i Den Økonomiske og Monetære Union, bør Luxembourg sikre en fuldstændig og rettidig implementering af henstillingen vedrørende euroområdet, som er afspejlet i henstilling 2 nedenfor.

               (3)Den 22. februar 2017 blev landerapporten for Luxembourg 2017
                  7
                offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Luxembourgs fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 12. juli 2016, opfølgningen på de henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Luxembourgs nationale Europa 2020-mål.

               (4)Den 28. april 2017 fremlagde Luxembourg sit nationale reformprogram for 2017 og sit stabilitetsprogram for 2017. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (5)Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i medlemsstaternes programmer under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) for 2014-2020. I henhold til lovgivningen vedrørende ESI-fondene
                  8
                kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante landespecifikke henstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og ændre sine relevante programmer under ESI-fondene. Kommissionen har udarbejdet nærmere retningslinjer for anvendelsen af disse bestemmelser
                  9
               .

               (6)Luxembourg er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I sit stabilitetsprogram for 2017 forventer regeringen en nedgang i overskuddet på den offentlige saldo fra 1,6 % af BNP i 2016 til 0,2 % af BNP i 2017 efterfulgt af en støt stigning, indtil der nås et overskud på 1,2 % af BNP i 2021. Den mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP er fortsat opfyldt med en margen i hele programperioden. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes den offentlige gældskvote at holde sig et pænt stykke under referenceværdien på 60 % af BNP. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk, med undtagelse af 2018, hvor det er særdeles optimistisk, og 2021, hvor det er særdeles forsigtigt. Baseret på Kommissionens forårsprognose for 2017 forventes den strukturelle saldo at opvise et overskud på 0,4 % af BNP i 2017 og på 0,1 % i 2018, hvilket stort set er i overensstemmelse med programmets mål og over den mellemfristede budgetmålsætning. Rådet er af den generelle opfattelse, at Luxembourg forventes at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten i 2017 og 2018.

               (7)På baggrund af den forventede stigning i omkostningerne som følge af befolkningens aldring er der fortsat betænkeligheder vedrørende de offentlige finansers bæredygtighed på længere sigt. Ifølge pensionsreformen fra 2012 skal der hvert femte år fra vedtagelsen af reformen gennemføres en kontrol og evaluering af pensionssystemets bæredygtighed. Regeringen fremskyndede den første evaluering til 2016. Selv om det i evalueringen blev konkluderet, at der stadig opnås regelmæssige overskud i pensionssystemet, som har gjort det muligt at opbygge betydelige pensionsreserver, forventes pensionssystemet at udvise en negativ saldo fra 2023. Ifølge Eurostats seneste reviderede befolkningsfremskrivning bliver den forventede befolkningstilvækst mindre markant end tidligere forventet. Det vil få indflydelse på forsørgerbyrden, som vil stige hurtigere end tidligere forventet, og føre til en højere forventet stigning i de offentlige udgifter til pensioner. Der er ikke gjort fremskridt med hensyn til at knytte den lovbestemte pensionsalder til den forventede levetid, som det tidligere blev anbefalet af Rådet. Luxembourg er den eneste medlemsstat, der ikke har fastlagt en forhøjelse af den lovbestemte pensionsalder for perioden 2013-2060. Luxembourg forventes at få EU's højeste stigning i andelen af plejeafhængige frem til 2060. Luxembourg har gjort begrænsede fremskridt med tidlig pensionering. I juli 2015 blev et lovforslag om ændring af førtidspensionsordninger forelagt parlamentet, men det er endnu ikke færdigbehandlet. Generelt er førtidspensionering stadig udbredt, og der er stadig kun begrænsede incitamenter til at forblive erhvervsaktiv. Efter justeringen af de demografiske prognoser står Luxembourg over for yderligere risici i forbindelse med udgifterne til langtidspleje. Disse udgifter ligger allerede på et af de højeste niveauer blandt medlemsstaterne målt i forhold til BNP, og de forventes at stige fra 1,5 % til 3,2 % af BNP i 2060 (mere end en fordobling fra det aktuelle niveau). Et projekt for reform af forsikringsordningen for langtidspleje drøftes stadig i parlamentet.

               (8)De luxembourgske myndigheder har vedtaget en omfattende skattereform, der trådte i kraft i januar 2017. Med reformen er der indført ændringer, hovedsagelig hvad angår direkte beskatning af enkeltpersoner og virksomheder, der sigter mod en gradvis nedsættelse af selskabsskatten (for at øge konkurrenceevnen) og en mere progressiv personlig indkomstskat (for at øge retfærdigheden). Samtidig risikerer forøgelsen af visse skatteudgifter at føre til en formindskelse af skattegrundlaget. For at forbedre forudsigeligheden af skatteindtægterne er der mulighed for at udvide skattegrundlaget yderligere. Det kan opnås navnlig ved at revurdere den nuværende lave beskatning af boliger og gøre større brug af andre kilder, f.eks. ved at sikre en øget sammenhæng mellem miljøbeskatningen og målene for diversificering af økonomien.

               (9)I erkendelse af de risici, der er forbundet med den stærke afhængighed af den finansielle sektor, har de luxembourgske myndigheder forsøgt at diversificere økonomien. Det er fortsat en vigtig udfordring på lang sigt at mindske økonomiens afhængighed af den finansielle sektor. For at håndtere dette problem skal diversificeringsanalysen omsættes til specifikke foranstaltninger med en klar tidsplan. I betragtning af landets høje lønomkostninger kan aktiviteter med en højere værditilvækst potentielt bane vejen for alternative kilder til vækst. En vellykket diversificering af Luxembourgs økonomi afhænger derfor i vid udstrækning af sektorer, der er mindre følsomme over for lønomkostningsniveauet. Dette er overvejende sektorer med aktiviteter inden for de ofte teknologi- og vidensintensive områder forskning og innovation. Også en mindskelse eller fjernelse af de eksisterende hindringer for investeringer og innovation, som bremser den økonomiske udvikling, vil muliggøre en udnyttelse af potentialet for innovation og fremme diversificeringen. De offentlige investeringer ligger over gennemsnittet for euroområdet, men de private investeringer ligger under det gennemsnitlige niveau. Et højt investeringsniveau er afgørende for at opretholde vækstperspektiverne.

               (10)En yderligere udvidelse af den ikkefinansielle servicesektor, der allerede fremviser gode resultater, vil også kunne bidrage til at diversificere økonomien. Der er stadig høje lovgivningsmæssige restriktioner i sektoren for erhvervstjenester, især for revisorer, arkitekter, ingeniører og advokater. For alle disse erhverv er virksomhedernes udskiftningsgrad lavere end både EU-gennemsnittet og gennemsnittet for den samlede økonomi. Restriktioner for udøvelsen af disse erhverv kan derfor være til skade for virksomheders konkurrenceevne i Luxembourg. Restriktionerne består bl.a. i, at mange forskellige aktiviteter er forbeholdt arkitekter, at forholdsvis enkle opgaver såsom lønadministration eller udarbejdelse af skatteangivelser er forbeholdt højt kvalificerede fagfolk, at juridisk rådgivning er forbeholdt advokater, og at der er krav til virksomhedsform og ejerforhold, regler om uforenelighed og restriktioner vedrørende virksomhed på flere områder for advokater, som kan være urimelige i forhold til centrale principper, f.eks. erhvervets uafhængighed og de tilhørende tilsynsordninger.

               (11)For at undgå negative konsekvenser er det nødvendigt at iværksætte målrettede, aktive arbejdsmarkedspolitikker og programmer for livslang læring, navnlig for ældre arbejdstagere, hvis beskæftigelsesfrekvens stadig er blandt de laveste i EU. Der er vedtaget foranstaltninger for at forbedre deres beskæftigelsesegnethed og øge deres tilknytning til arbejdsmarkedet. En lov om integrering af arbejdstagere med nedsat arbejdsevne, som har øget disse arbejdstageres muligheder for at blive længere på arbejdsmarkedet, har været i kraft siden 1. januar 2016. Der er imidlertid endnu ikke formuleret en samlet strategi i samråd med arbejdsmarkedets parter. Den såkaldte "alderspagt", et lovudkast, der blev forelagt parlamentet i april 2014, og som har til formål at tilskynde virksomheder med mere end 150 ansatte til at fastholde ældre arbejdstagere, er endnu ikke vedtaget. For at disse foranstaltninger kan være effektive er det med henblik på at støtte ældre arbejdstagere fortsat vigtigt at tilbyde opkvalificering i form af målrettede, aktive arbejdsmarkedspolitikker og livslang læring. Investeringer i færdigheder er af afgørende betydning for fuldt ud at udnytte fordelene ved digitaliseringen og bevare konkurrenceevnen.

               (12)Der er blevet vedtaget en omfattende pakke af foranstaltninger for at håndtere det lave udbud af boliger, men dens reelle virkning er endnu ikke synlig. En af de største hindringer for at øge boligudbuddet synes at være den manglende adgang til bebyggelig jord, der for det meste er ejet af privatpersoner. Det begrænsede udbud af boliger har i kombination med den store efterspørgsel ført til støt stigende boligpriser, hvilket medvirker til at forklare tendensen til stigende gældsætning i husholdningerne, som hovedsagelig er relateret til gæld i fast ejendom. Endvidere er det på trods af betydelige investeringer i transportinfrastrukturen fortsat en udfordring at få løst problemerne med trafiktrængsel. Dette er så meget desto mere vigtigt, fordi finanspolitikken i nabolandene afskrækker grænsearbejdere fra at anvende moderne arbejdsmetoder såsom distancearbejde. Udfordringerne hvad angår boliger og mobilitet vil sandsynligvis lægge yderligere pres på indsatsen for at diversificere økonomien og øge konkurrenceevnen. De kan også lægger hindringer i vejen for højtkvalificerede arbejdstagere, som ikke vil føle sig tiltrukket af arbejdsmarkedet i Luxembourg.

               (13)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Luxembourgs økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2017. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Luxembourg i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Luxembourg, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

               (14)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået Luxembourgs stabilitetsprogram og er af den opfattelse
                  10
               , at Luxembourg forventes at overholde stabilitets- og vækstpagten.

               HENSTILLER, at Luxembourg i 2017 og 2018 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.Styrke diversificeringen af økonomien, herunder ved at fjerne hindringer for investeringer og innovation. Fjerne lovgivningsmæssige restriktioner i sektoren for erhvervstjenester.

               2.
                     Sikre pensionssystemets bæredygtighed på lang sigt, begrænse tidlig pensionering og øge beskæftigelsesfrekvensen for ældre.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 515 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 og P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 81 final.

                     (8)
                  Artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 13.5.2015
            COM(2015) 271 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Portugals nationale reformprogram for 2015og med Rådets udtalelse om Portugals stabilitetsprogram for 2015

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Portugals nationale reformprogram for 2015

                  og med Rådets udtalelse om Portugals stabilitetsprogram for 2015

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer
                  2
               , særlig artikel 6, stk. 1,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  3
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  4
               ,

               som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker. Strategien fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker. Disse udgør tilsammen de "integrerede retningslinjer", som medlemsstaterne blev opfordret til at tage i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)Den 8. juli 2014 vedtog Rådet en henstilling om Portugals nationale reformprogram for 2014 og afgav sin udtalelse om Portugals opdaterede stabilitetsprogram for 2014. Den 28. november 2014 fremlagde Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 473/2013
                  5
                sin udtalelse om Portugals udkast til budgetplan for 2015
                  6
               .

               (4)Den 28. november 2014 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  7
               , som markerede starten på det europæiske semester om samordning af de økonomiske politikker for 2015. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  8
               , hvori Portugal blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (5)Den 18. december 2014 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne om at sætte skub i investeringer, fremskynde strukturreformer og forfølge en ansvarlig vækstfremmende finanspolitisk konsolidering.

               (6)Den 26. februar 2015 offentliggjorde Kommissionen sin landerapport om Portugal for 2015
                  9
               . Den analyserede Portugals fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget den 8. juli 2014. Landerapporten indeholder også resultaterne af den dybdegående undersøgelse, jf. artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionen konkluderer på grundlag af sin analyse, at Portugal har uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer, som kræver beslutsom politisk handling og særlig overvågning. Der er ganske vist gjort betydelige fremskridt via tilpasningsprogrammet, både med hensyn til den økonomiske tilpasning og de økonomiske politikker, men til trods herfor er der stadig store risici forbundet med den høje gældsætning, både internt og eksternt og på tværs af forskellige sektorer, og disse risici bør følges nøje. Der er også et kraftigt nedgearingspres på grund af lav vækst, lav inflation og høj arbejdsløshed.

               (7)Den 28. april 2015 afleverede Portugal sit nationale reformprogram for 2015 og sit stabilitetsprogram for 2015. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (8)Portugal er i øjeblikket omfattet af stabilitets- og vækstpagtens korrigerende del. I henhold til Portugals stabilitetsprogram for 2015 er det regeringens plan at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud inden udgangen af 2015 i overensstemmelse med den frist, som Rådet har fastsat. Den vil nedbringe det samlede underskud til 2,7 % af BNP i 2015 og derefter gradvist nedbringe det til 0,6 % af BNP i 2018. Ifølge stabilitetsprogrammet agter regeringen at opfylde den mellemfristede målsætning – et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP – i 2016. Den offentlige gældskvote forventes at falde til 124,2 % i 2015 og til ca. 112,1 % i 2018. Det makroøkonomiske scenarie, der understøtter disse budgetfremskrivninger, er sandsynligt for 2015 og 2016, men temmelig optimistisk for 2017 og 2018, hvor også det portugisiske råd vedrørende de offentlige finanser har påpeget visse risici. I henhold til Kommissionens forårsprognose fra 2015 er den rettidige og holdbare korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden udgangen af 2015 endnu ikke sikret, men den er inden for rækkevidde. Samtidig gøres der finanspolitisk ikke så meget, som Rådet har henstillet til. Hvis det antages, at det uforholdsmæssigt store underskud bliver korrigeret, vil Portugal blive omfattet af pagtens forebyggende del fra 2016. De foranstaltninger, der skal skabe en bedre balance og understøtte de planlagte underskudsmål fra 2016 og frem, er ikke håndgribelige nok, og de synes ikke at være tilstrækkeligt vidtrækkende. Der synes derfor at være risiko for en betydelig afvigelse fra den krævede tilpasning hen imod den mellemfristede målsætning i 2016, og der bliver behov for yderligere strukturelle foranstaltninger. Rådet finder på grundlag af sin vurdering af stabilitetsprogrammet og i lyset af Kommissionens forårsprognose fra 2015, at der er en risiko for, at Portugal ikke vil kunne overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.

               (9)Det er nødvendigt at understøtte den finanspolitiske konsolidering ved at forbedre de offentlige udgifters effektivitet og kvalitet på alle niveauer i den offentlige forvaltning og ved at gennemføre yderligere reformer af systemet for forvaltning af de offentlige finanser. Der skal navnlig gøres en større indsats for at sikre en streng udgiftskontrol ved at håndhæve loven om kontrol af forpligtelser og styrke ansvarligheden. Loven om den fælles lønskala blev offentliggjort i september 2014 og er blevet anvendt siden januar 2015, og gennemførelsen af bekendtgørelsen om den fælles løntillægsskala er undervejs. Omstruktureringen af statsejede virksomheder er endnu ikke afsluttet. Der er sket begrænsede fremskridt med udformningen af omfattende foranstaltninger som led i den igangværende pensionsreform. Portugal har i løbet af de seneste to år gennemført en vidtrækkende reform af sit skatte- og afgiftssystem med fokus på selskabsskat, personlig indkomstskat og miljøafgifter. De samlede virkninger af denne reform bør vurderes. Der er rig mulighed for at gennemføre yderligere reformer med henblik på at modernisere forvaltningen af indtægter og sikre, at skatteyderne i højere grad overholder skattereglerne.

               (10)Der er for nylig blevet gennemført adskillige reformer af det kollektive overenskomstsystem, men det er ikke alle reformerne, der fremmer en bedre overensstemmelse mellem løn og produktivitet på sektor- og virksomhedsniveau. Udfordringen er at give virksomhederne mulighed for at tilpasse sig særlige omstændigheder. Dette omfatter en effektiv udnyttelse af eksisterende bestemmelser, som giver virksomheder mulighed for under særlige omstændigheder at fravige kollektive overenskomster på sektorniveau. Trods de seneste års fastfrysning er mindstelønnen siden 2008 steget væsentligt hurtigere end den nominelle gennemsnitsløn (med 18,5 % sammenlignet med 3,5 % mellem 2008 og 2014), og andelen af arbejdstagere, der tjener mindstelønnen, er steget fra 5 % i 2005 til 12,9 % i 2004.

               (11)Der er gjort væsentlige fremskridt med hensyn til anvendelsen af aktive arbejdsmarkedspolitikker og reformen af de offentlige arbejdsformidlinger. Det er dog stadig et problem at nå ud til unge, som hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse. Det er nødvendigt at øge digitaliseringen af de serviceorganer, der har til opgave at afstemme udbud og efterspørgsel på arbejdsmarkedet. Det er fortsat også afgørende at sikre, at de sociale ydelsers dækning er tilstrækkelig, herunder minimumsindkomstordningens dækning. Der er gjort visse fremskridt med at forbedre uddannelsernes kvalitet og arbejdsmarkedsrelevans. Portugal har ændret læseplanerne og lærernes ansættelsesbetingelser for at forbedre kvaliteten af undervisningen. Anvendelsen af overvågningsværktøjet og diversificeringen af adgangsmulighederne ved hjælp af nye erhvervsuddannelsesprogrammer forventes at kunne afhjælpe skolefrafaldet og være med til at forbedre gennemførelsesprocenterne. Nye reformer har til formål at modernisere erhvervsuddannelsessystemet, men det er fortsat vanskeligt at gøre disse uddannelser mere attraktive for de studerende. Det er også stadig vanskeligt at skabe videnoverførsler mellem videregående uddannelsesinstitutioner, firmaer i den private sektor og forskningsorganisationer.

               (12)Portugisiske virksomheders store gæld belaster fortsat deres resultater og forhindrer nye investeringer, hvorimod husholdningernes gældsætning er faldet markant. Som opfølgning på den omfattende vurdering har centralbanken skærpet sin kontrol med bankernes likviditet og kapitalpositioner og også vurderet bankernes genopretningsplaner. Procentdelen af misligholdte erhvervslån er stadigt høj (over 18 %), og lånene er en byrde i bankernes regnskaber. Med reformen af selskabsbeskatningen, som blev påbegyndt i 2014, sænkes fradraget for finansielle nettoudgifter, men der kan gøres mere for at modvirke selskabsbeskatningens gældsfremmende virkninger. Virksomhedsomstruktureringsværktøjerne PER og SIREVE er ved at blive ændret for at lægge større vægt på at hjælpe virksomheder til at fortsætte driften og undgå konkurs. Nedgearingstallene for 2014 viser en betydelig fremgang med gennemførelsen af foranstaltninger, der skal mindske virksomhedernes gældsbyrde. Den strategiske plan for omstrukturering af virksomhedernes gæld, som blev offentliggjort i maj 2014, tager gradvist form i lovgivningen via forskellige foranstaltninger. Det går også fremad med at øge udbuddet af finansieringsmuligheder for virksomheder uden for den finansielle sektor gennem fremme af egenkapitalinvesteringer. Den udviklingsfinansieringsinstitution, der formelt blev oprettet i september 2014, har til opgave at håndtere markedssvigt, som begrænser SMV'ers adgang til finansiering.

               (13)Der er muligt at styrke de foranstaltninger, som skal øge retsvæsenets effektivitet og kvalitet, især hvad angår evalueringen af retternes aktiviteter og anvendelsen af onlineværktøjer, og foretage undersøgelser blandt brugerne af retterne og retsvæsenets aktører. Ifølge EU's resultattavle for retsvæsenet for 2015 er sagsbehandlingstiden i civil- og handelsretlige sager fortsat lang (386 dage). Antallet af tvangsfuldbyrdelsessager falder stadig en smule, men gennemløbstiden er fortsat lang (1 045 dage i 2014). Det går langsommere fremad med reformerne af skatte- og forvaltningsretterne end med andre reformer af retsvæsenet. Stigningen i antallet af konkurssager har understreget behovet for flere ressourcer og mere uddannelse til retterne i første instans på dette område. Virksomhedernes likviditet forværres fortsat på grund af især den offentlige sektors store overskridelser af betalingsfristerne. Der er ikke truffet nye foranstaltninger eller givet nye tilsagn med henblik på at rette op på disse forsinkede betalinger. Der er ikke tilstrækkelig stor gennemsigtighed i de offentligt-private partnerskaber på lokalt og regionalt forvaltningsniveau og på koncessionsområdet på alle niveauer. Forebyggelsen af korruption hæmmes af en ineffektiv håndhævelse af det eksisterende regelværk, og der er behov for bedre kontrol, gennemførelse og håndhævelse af sanktioner.

               (14)Den nye tilsynsmyndighed på transportområdet er endnu ikke operationel. Det går langsomt med liberaliseringstiltagene inden for havnekoncessioner, jernbaner og offentlig transport i storbyområder, og det lykkes derfor ikke at fremme investeringerne. Der er kun sket begrænsede fremskridt med gennemførelsen af den langsigtede transportplan og tidsplanen for reformen af havnesektoren. Der har været forsinkelser i forbindelse med transportkoncessionerne for storbyområderne Lissabon og Porto. Der er desuden gjort begrænsede fremskridt i genforhandlingerne af havnekoncessionerne og i jernbanesektoren. Fusionen mellem infrastrukturoperatøren på jernbaneområdet (REFER) og på vejområdet (EP), som skulle forbedre den finansielle stabilitet i det nye organ for vej- og jernbaneinfrastruktur, er endnu ikke gennemført. Antallet af ansatte i statsejede virksomheder i transportsektoren er blevet reduceret.

               (15)Som led i det europæiske semester har Kommissionen foretaget en omfattende analyse af Portugals økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2015. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, som Portugal har truffet som opfølgning på de henstillinger, der blev rettet til landet de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Portugal, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union ved på EU-plan at give input til kommende nationale beslutninger. De henstillinger, der afgives som led i det europæiske semester, er afspejlet i henstilling 1-5 nedenfor.

               (16)På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået Portugals stabilitetsprogram og Rådets udtalelse
                  10
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (17)På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 er afspejlet i henstilling 1-4 nedenfor.

               (18)Som led i det europæiske semester har Kommissionen også foretaget en analyse af den økonomiske politik i euroområdet som helhed. På dette grundlag har Rådet vedtaget særlige henstillinger rettet til de medlemsstater, der har euroen som valuta. Portugal bør også sikre fuld og rettidig gennemførelse af disse henstillinger,

               HENSTILLER, at Portugal i 2015 og 2016 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.Sikre en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2015 ved at træffe de nødvendige foranstaltninger. Opnå en finanspolitisk tilpasning på 0,6 % af BNP hen imod den mellemsigtede målsætning for 2016. Håndhæve loven om kontrol af forpligtelser for at sikre en bedre udgiftskontrol. Forbedre pensionssystemets holdbarhed på mellemlang sigt. Beskytte statsejede virksomheders finansielle stabilitet. Forbedre overholdelsen af skattereglerne og effektiviteten i skatteforvaltningen yderligere.

               2.Fremme overensstemmelsen mellem løn og produktivitet på sektor- og/eller virksomhedsniveau i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med portugisisk praksis samt under hensyntagen til forskelle i kvalifikationer og lokale arbejdsmarkedsforhold og forskelle mellem de økonomiske resultater i forskellige regioner, sektorer og selskaber. Sikre, at udviklingen i mindstelønnen er i tråd med målsætningen om at fremme beskæftigelsen og konkurrenceevnen.

               3.Forbedre effektiviteten i de offentlige arbejdsformidlinger, især gennem flere opsøgende aktiviteter rettet mod unge, der ikke er registreret hos arbejdsformidlingen. Sikre en effektiv aktivering af personer på overførselsindkomst og sikre, at mindsteindkomstordningens dækning er passende.

               4.Træffe foranstaltninger, der kan reducere virksomhedernes gældsbyrde, nedbringe procentdelen af misligholdte erhvervslån hos bankerne og mindske selskabsbeskatningens gældsfremmende virkninger. Forbedre effektiviteten af gældsomlægningsværtøjerne for rentable virksomheder ved at indføre incitamenter for banker og låntagere til at iværksætte omlægninger på et tidligt tidspunkt.

               5.Fremskynde foranstaltningerne og øge gennemsigtigheden med hensyn til koncessioner, bl.a. i transportsektoren, og offentligt-private partnerskaber på lokalt og regionalt plan.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8 1997, s. 1.

                     (2)
                  EUT L 306 af 23.11 2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 271.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068 og P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  EUT L 140 af 27.5 2013, s. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8812 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 41 final.

                     (10)
                  I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.