title: Henstilling med henblik på rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Finlands opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009

text:
Vigtig juridisk meddelelse

|

52006SC0023

Henstilling med henblik på Rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Finlands opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009  /* SEK/2006/0023 endelig udg. */

	[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |Bruxelles, den 11.1.2006SEK(2006) 23 endeligHenstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSEi overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Finlands opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSEBaggrund:Stabilitets- og vækstpagten, som trådte i kraft den 1. juli 1998, er baseret på målsætningen om solide offentlige finanser med henblik på at styrke grundlaget for prisstabilitet og kraftig vedvarende vækst, som virker beskæftigelsesfremmende. I 2005 blev pagten ændret for første gang. Med reformen anerkendtes pagtens anvendelighed til at cementere økonomisk disciplin, men samtidig var der et ønske om at øge dens effektivitet og økonomiske fundament samt at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som indgår i pagten, skal medlemsstaterne forelægge stabilitets- eller konvergensprogrammer med årlige opdateringer for Rådet og Kommissionen (medlemsstater, der allerede har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) stabilitetsprogrammer, og medlemsstater, der endnu ikke har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) konvergensprogrammer). Finlands første stabilitetsprogram blev forelagt i september 1998. I overensstemmelse med forordningen afgav Rådet den 12. oktober 1998 en udtalelse på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. I overensstemmelse med samme procedure bliver opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer nu vurderet af Kommissionen og undersøgt af det nævnte udvalg, mens Rådet kan undersøge dem.I disse programmer skal medlemsstaterne specificere deres mellemfristede målsætning for budgetstillingen og fremlægge deres politikforanstaltninger med henblik på at nå og opretholde denne stilling, herunder tilknyttede økonomiske antagelser. Efter reformen af pagten bør den mellemfristede målsætning differentieres for den enkelte medlemsstat på grund af den økonomiske og budgetmæssige forskellighed i EU, også hvad angår den finanspolitiske risiko for holdbarheden. Andre elementer ved reformen er, at en mere symmetrisk tilgang til finanspolitikken over hele konjunkturforløbet med øget budgetdisciplin i gode tider bør opnås, mens "større strukturreformer" med påviselige konsekvenser for holdbarheden på lang sigt bør indgå i beregningerne ved midlertidige afvigelser fra den mellemfristede målsætning eller tilpasningskursen hen imod den.Under hensyntagen til efterårsprognosen fra 2005 fra Kommissionens tjenestegrene, adfærdskodeksen[2], den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og konjunkturkorrigerede saldi og de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for 2005-2008, har Kommissionen undersøgt Finlands opdaterede stabilitetsprogram, som for nylig er blevet fremlagt, og har på grundlag af nedenstående vurdering vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse om det.Vurdering1.  Finlands opdaterede stabilitetsprogram blev forelagt den 24. november 2005. Programmet dækker perioden 2005-2009. Programmet følger i store træk modellen for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks. Der er mangler i de obligatoriske og frivillige data, som er fastsat i den nye adfærdskodeks (især mangler der data om eksterne antagelser for 2007-2009). I opdateringen er der ikke eksplicit defineret nogen mellemfristet målsætning for budgetstillingen som krævet i adfærdskodeksen.2.  Efter en ekstraordinært dyb recession i begyndelsen af 1990'erne ekspanderede den finske økonomi kraftigt i perioden 1995-2004 med en gennemsnitlig årlig vækstrate på 3,5 %, hvilket ligger ca. 1,5 procentpoint over gennemsnittet for euroområdet. Den kraftige vækst har medvirket til, at beskæftigelsesfrekvensen er steget fra 60 % efter recessionen til 68 % i 2004. I perioden 1995-2004 steg inflationen i gennemsnit med 1,5 procent årligt, hvilket var 0,5 procentpoint under niveauet i euroområdet. I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at aftage fra 2,7 % i 2005-2006 til i gennemsnit 2,3 % over resten af programperioden. BNP-vækstraterne for 2005 og 2006 påvirkes i væsentlig grad af produktionsstop i papir- og papirmassesektoren som følge af en strejke, hvilket forklarer den drastiske nedgang i 2005 og den efterfølgende stigning i 2006. Både de korte og mellemlange prognoser i programmet er mere forsigtige end prognoserne fra Kommissionens tjenestegrene. Opdateringens inflationsfremskrivninger forekommer realistiske og ligger på linje med Kommissionens beregninger.3.  I sin udtalelse af 17. februar 2005 om den forudgående opdatering af stabilitetsprogrammet for perioden 2004-2008 bakkede Rådet op om budgetstrategien i programmet. Det offentlige overskud for 2005 vurderes på grundlag af beregningerne fra Kommissionens tjenestegrene at blive på 1,9 % af BNP, hvilket svarer nøje til overskudsmålet i den forudgående opdatering af programmet.4.  Regeringens hovedmål i denne opdatering er at skabe balance i de offentlige finanser ved normal økonomisk vækst og at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt på baggrund af de negative konsekvenser ved en aldrende befolkning. Der foreslås ligeledes foranstaltninger til forbedring af de kommunale finanser, hvilket bør sætte kommunerne i stand til at opnå balance ved udgangen af programperioden. Det offentlige overskud, som vil være en anelse for nedadgående, vil blive 1,5 % af BNP ved udgangen af programperioden. Både indtægts- og udgiftskvoten vil falde fra 2005 til 2007 (omkring 1 procentpoint af BNP for begges vedkommende), hvorefter begge kvoter og derfor også nettofordringserhvervelsen beregnes til at ligge stabilt. Det primære overskuds profil viser et noget stærkere fald som følge af det forventede fald i BNP's andel af renteudgifterne. Faldet i overskuddet afspejler de gradvise skattelettelser. Udgifterne vil blive holdt stabile som følge af regeringens budgetmæssige udgiftslofter og reduktionen af renteudgifterne. I sammenligning med den forudgående opdatering er overskudsberegningerne for 2006-2009 blevet nedjusteret med ca. 0,5 % af BNP som følge af skattelettelser og forsigtigere udsigter for socialsikringsfondenes og kommunernes finansielle stilling.5.  Strukturelt set forventes overskuddet at falde svagt over de næste tre år, fra omkring 2 % af BNP i 2005 til 1,75 % i perioden 2006-2008, men det forventes derefter at stige igen i 2009. Denne opgang skyldes imidlertid udelukkende den forventede stigning i outputgabet til -1 % af BNP ved udgangen af programperioden. I programmet er det strukturelle overskud beregnet til at falde til ca. 1,5 % af BNP ved udgangen af programperioden (2009)[3]. I denne vurdering betragtes dette som programmets mellemfristede målsætning. Da programmets mellemfristede målsætning er mere ambitiøs end mindstekravet (som er sat til et underskud på ca. 1 % af BNP), vil et sådant resultat formentlig opfylde målet om en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Hvad angår hensigtsmæssighed, ligger programmets mellemfristede målsætning inden for den ramme, der er anført for euroområdet og ERM II-stater i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og den er væsentlig mere krævende end, hvad der antydes af gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. En mellemfristet målsætning, der ligger pænt over det krævede minimum, begrundes i programmet med målet om at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.6.  Risiciene i forbindelse med opdateringens budgetmål synes i det store og hele at være i balance. Målene frem til 2007 svarer til efterårsprognosen 2005 fra Kommissionens tjenestegrene, selv om denne prognose er en anelse mere optimistisk. De flerårige udgiftslofter for centralregeringen har indtil videre opfyldt deres formål om at begrænse udgifterne, mens skattefremskrivningerne lader til at bygge på forsigtige antagelser. Hvad angår den økonomiske vækst, lægges der i stabilitetsprogrammet vægt på risikoen for, at de negative konsekvenser ved den aldrende befolkning og den faldende arbejdsstyrke kan være undervurderet. Da vækstantagelserne imidlertid virker forsigtige sammenlignet med prognoserne fra Kommissionens tjenestegrene, lader risiciene ved vækstudsigterne til at være afbalancerede.7.  Under hensyntagen til ovenstående risikovurdering lader budgetstrategien i programmet til at være tilstrækkelig til at sikre programmets afledte mellemfristede målsætning igennem hele programperioden. Der er desuden en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride tærsklen på 3 % af BNP for underskudskvoten ved normale makroøkonomiske udsving i hele programperioden. Generelt er budgetstillingen sund, og budgetstrategien er et godt eksempel på en finanspolitik i overensstemmelse med pagten.8.  Bruttogældskvoten forventes at forblive et godt stykke under referenceværdien på 60 % af BNP i hele programperioden. I opdateringen forventes gældskvoten at falde fra skønsmæssigt 42,7 % af BNP i 2005 til omkring 40,1 % i 2009. Den nedgang i gældskvoten, der vil følge af de betydelige primære overskud, modereres af en gældsforøgende stock/flow-justering, der afspejler aktivakkumuleringen i socialsikringsfondene.9.  Holdbarheden i Finlands offentlige finanser synes at stå over for en lavrisiko på grund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Bruttogældskvoten ligger for tiden under referenceværdien på 60 % af BNP og forventes at ligge under dette tal i det meste af fremskrivningsperioden, som løber indtil 2050. Socialsikringens betragtelige aktiver og den for tiden gunstige budgetstilling betyder tilsammen, at budgetkonsekvenserne som følge af en aldrende befolkning bliver mindsket. På lang sigt kan der imidlertid opstå farer for de offentlige finansers holdbarhed som følge af stigende pensionsudgifter. De væsentligste komponenter i bestræbelserne på at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed er at lægge loft over aldersrelaterede udgifter på lang sigt, herunder gennemførelse af de seneste reformforanstaltninger med henblik på at øge den reelle pensionsalder, mens der opretholdes en sund budgetstilling [4].10.  De planlagte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser svarer i det store hele til de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Foranstaltningerne har især til formål at sikre økonomisk og finanspolitisk holdbarhed og at fremme vækst og jobskabelse, og heri indgår en større pensionsreform, der er ved at blive gennemført gradvis.11.  I Finlands nationale reformprogram, der blev forelagt den 14. oktober 2005 i forbindelse med den nye Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, bliver der udpeget følgende udfordringer med væsentlige konsekvenser for de offentlige finanser: (i) de offentlige finansers holdbarhed og (ii) arbejdsmarkedets funktionsdygtighed. Budgetvirkningerne ved de initiativer, der er skitseret i det nationale reformprogram, afspejles fuldt ud i budgetfremskrivningerne i stabilitetsprogrammet. De foranstaltninger for de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, er i overensstemmelse med initiativerne i det nationale reformprogram. Især gælder det, at der i stabilitetsprogrammet skitseres foranstaltninger med henblik på at øge effektiviteten inden for både centralregeringen og kommunerne, og det bekræftes, at det fortsat er hensigten at anvende centralregeringens budgetlofter ud over den nuværende lovgivningsperiode.Henstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSEi overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Finlands opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[5], særlig artikel 5, stk. 3,under henvisning til Kommissionens henstilling, ogefter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:12.  Den 24. januar 2006 gennemgik Rådet opdateringen af Finlands stabilitetsprogram, der dækker perioden 2005-200 9. Programmet følger i store træk modellen for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks. Der er mangler i de obligatoriske og frivillige data, som er fastsat i den nye adfærdskodeks (især mangler der data om eksterne antagelser for 2007-2009). I programmet er der ikke eksplicit defineret nogen mellemfristet målsætning for budgetstillingen som krævet i adfærdskodeksen.13.  Efter en ekstraordinært dyb recession i begyndelsen af 1990'erne ekspanderede den finske økonomi kraftigt i perioden 1995-2004 med en gennemsnitlig årlig vækstrate på 3,6 %. Den kraftige aktivitetsvækst har medvirket til at skabe øget beskæftigelse; inflationen forblev imidlertid under gennemsnittet for euroområdet. I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at aftage fra 2,7 % i 2005-2006 til i gennemsnit 2,3 % over resten af programperioden. Når dette scenario sammenholdes med de oplysninger, der er til rådighed nu, lader det til at afspejle forsigtige vækstantagelser. Inflationsfremskrivningerne i programmet forekommer realistiske.14.  I sin udtalelse af 17. februar 2005 om den forudgående opdatering af stabilitetsprogrammet for perioden 2004-2008 bakkede Rådet op om budgetstrategien i programmet. Det offentlige overskud for 2005 vurderes på grundlag af beregningerne fra Kommissionens tjenestegrene at blive på 1,9 % af BNP, hvilket svarer nøje til overskudsmålet i den forudgående opdatering af programmet.15.  Regeringens hovedmål er at skabe balance i de offentlige finanser ved normal økonomisk vækst og at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Det offentlige overskud, som ifølge fremskrivningerne vil udvise en svagt faldende tendens, vil blive på 1,5 % af BNP ved udgangen af programperioden. Faldet i det primære overskud er noget større som følge af det forventede fald i renteudgifterne. Faldet i overskuddet er indtægtsstyret og afspejler de gradvise skattelettelser. Udgifterne forventes at blive holdt under kontrol som følge af regeringens budgetmæssige udgiftslofter og reduktionen af renteudgifterne. I sammenligning med den forudgående opdatering er overskudsberegningerne for 2006-2009 blevet nedjusteret med ca. 0,5 % af BNP som følge af skattelettelser og forsigtigere udsigter for socialsikringsfondenes og kommunernes finansielle stilling.16.  I løbet af programperioden skulle det strukturelle overskud (dvs. den konjunkturjusterede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), der beregnes efter den i fællesskab aftalte metode, efter planen falde en anelse fra ca. 2 % af BNP i 2005 til 1,75 % i perioden 2006-2008, men derefter stige igen i 2009, hvilket afspejler en forventet stigning i outputgabet. I programmet er det strukturelle underskud beregnet til 1,5 % af BNP ved programperiodens udløb[6], hvilket kan betragtes som programmets mellemfristede målsætning, da det svarer til principperne for mellemfristede målsætninger, som specificeret i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen. Da programmets mellemfristede målsætning er mere ambitiøs end mindstekravet (som er sat til et underskud på ca. 1 % af BNP), vil et sådant resultat formentlig opfylde målet om en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Hvad angår hensigtsmæssighed, ligger programmets mellemfristede målsætning inden for den ramme, der er anført for euroområdet og ERM II-stater i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og den er væsentlig mere krævende, end hvad der antydes af gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. En mellemfristet målsætning, der ligger pænt over det krævede minimum, begrundes i programmet med målet om at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.17.  Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. Skattefremskrivningerne lader til at være baseret på forsigtige antagelser, og udgiftsloftet har indtil nu fungeret meget effektivt. Der lægges i stabilitetsprogrammet vægt på risikoen for, at den aldrende befolknings negative konsekvenser for den økonomiske vækst og den faldende arbejdsstyrke kan være undervurderet i de nuværende beregninger. Som nævnt kan fremskrivningerne af den økonomiske vækst i opdateringen betragtes som forsigtige.18.  På baggrund af denne risikovurdering synes budgetstillingen i programmet at være tilstrækkelig til at opretholde programmets mellemfristede budgetmålsætning i hele programperioden. Der er desuden en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride tærsklen på 3 % af BNP for underskudskvoten med normale makroøkonomiske udsving i hele perioden. Generelt er budgetstillingen sund, og budgetstrategien er et godt eksempel på finanspolitik i overensstemmelse med pagten.19.  Gældskvoten skønnes at have nået 42,7 % af BNP i 2005, men ligger fortsat et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programperioden forventes gældskvoten at falde med 2,6 procentpoint.20.  Finland lader til at stå over for en lav risiko som følge af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Bruttogældskvoten ligger for tiden under referenceværdien på 60 % af BNP og forventes at ligge under dette tal i det meste af fremskrivningsperioden, som løber indtil 2050. Socialsikringens betragtelige aktiver og den for tiden gunstige budgetstilling betyder tilsammen, at budgetkonsekvenserne som følge af en aldrende befolkning bliver mindsket. På lang sigt kan der imidlertid opstå farer for de offentlige finansers holdbarhed som følge af stigende pensionsudgifter. De væsentligste komponenter i bestræbelserne på at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed[7] er at lægge loft over aldersrelaterede udgifter på lang sigt, herunder gennemførelse af de seneste reformforanstaltninger med henblik på at øge den reelle pensionsalder, mens der opretholdes en sund budgetstilling.21.  De planlagte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser svarer i det store hele til de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Foranstaltningerne har især til formål at sikre økonomisk og finanspolitisk holdbarhed og at fremme vækst og jobskabelse, og heri indgår en større pensionsreform, der er ved at blive gennemført gradvis.22.  I Finlands nationale reformprogram, der blev forelagt den 14. oktober 2005 i forbindelse med den nye Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, bliver der udpeget følgende udfordringer med væsentlige konsekvenser for de offentlige finanser: (i) de offentlige finansers holdbarhed og (ii) arbejdsmarkedets funktionsdygtighed. Budgetvirkningerne ved de initiativer, der er skitseret i det nationale reformprogram, afspejles fuldt ud i budgetfremskrivningerne i stabilitetsprogrammet. De foranstaltninger for de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, er i overensstemmelse med initiativerne i det nationale reformprogram. Især gælder det, at der i stabilitetsprogrammet skitseres foranstaltninger med henblik på at øge effektiviteten inden for både centralregeringen og kommunerne, og det bekræftes, at det fortsat er hensigten at anvende centralregeringens budgetlofter ud over den nuværende lovgivningsperiode.Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Real BNP-vækst (% ændring) | SP nov. 2004 | 3,6 | 2,1 | 3,2 | 2,6 | 2,3 | 2,1 |KOM nov. 2004 | 3,6 | 1,9 | 3,5 | 3,1 | - | - |SP dec. 2004 | 3,2 | 2,8 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | - |HICP-inflation (%) | SP nov. 2004 | 0,2 | 1,0 | 1,3 | 1,5 | 1,8 | 1,8 |KOM nov. 2004 | 0,1 | 1,0 | 1,4 | 1,3 | - | - |SP dec. 2004 | 0,2 | 1,4 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | - |Outputgab (% af potentiel BNP) | SP nov. 20051 | 0,0 | -0,7 | -0,2 | -0,2 | -0,5 | -0,9 |KOM nov. 20055 | -0,2 | -1,2 | -0,7 | -0,5 | - | - |SP dec. 20041 | -0,3 | -0,1 | -0,2 | -0,4 | -0,6 | - |Offentlig saldo (% af BNP) | SP nov. 2004 | 2,1 | 1,8 | 1,6 | 1,6 | 1,5 | 1,5 |KOM nov. 2004 | 2,1 | 1,9 | 1,9 | 1,8 | - | - |SP dec. 2004 | 2,0 | 1,8 | 2,1 | 2,2 | 2,0 | - |Primær saldo (% af BNP) | SP nov. 2005 | 3,7 | 3,4 | 3,1 | 2,9 | 2,8 | 2,8 |KOM nov. 2005 | 3,8 | 3,8 | 3,7 | 3,6 | - | - |SP dec. 2004 | 3,7 | 3,4 | 3,8 | 3,9 | 3,7 | - |Konjunkturkorrigeret saldo = strukturel saldo2,3 (% af BNP) | SP nov. 20051 | 2,1 | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 |KOM nov. 20054 | 2,3 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | - | - |SP dec. 20041 | 2,2 | 1,9 | 2,2 | 2,4 | 2,4 | - |Offentlig bruttogæld (% af BNP) | SP nov. 2005 | 44,9 | 42,7 | 41,7 | 41,1 | 40,6 | 40,1 |KOM nov. 2005 | 45,1 | 42,8 | 41,5 | 40,6 | - | - |SP dec. 2004 | 44,6 | 43,4 | 42,5 | 41,7 | 41,1 | - |Bemærk: 1Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet. 2Konjunkturjusteret saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. 3Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger fra programmet. 4Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger fra Kommissionens tjenestegrenes økonomiske prognoser fra efteråret 2005. 5Baseret på prognoser for potentiel vækst på henholdsvis 2,9 %, 2,8 % og 2,7 % i perioden 2004-2007. Kilde: Stabilitetsprogram (SP). Kommissionens tjenestegrenes økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM); Kommissionens tjenestegrenes beregninger. |[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs udtalelse om specifikationer for gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, der blev godkendt af Økofin-Rådet den 11.10.2005.[3] Som beregnet i programmet. Kommissionens tjenestegrenes nye beregninger på grundlag af oplysningerne i programmet i henhold til den i fællesskab aftalte metode viser et strukturelt overskud på 2 % af BNP i 2009.[4] Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt findes i den tekniske vurdering af programmet fra Kommissionens tjenestegrene, der vil blive offentliggjort på følgende wedsted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[5] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Som beregnet i programmet. Kommissionens tjenestegrenes nye beregninger på grundlag af oplysningerne i programmet i henhold til den i fællesskab aftalte metode viser et strukturelt overskud på 2 % af BNP i 2009.[7] Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt findes i den tekniske vurdering af programmet fra Kommissionens tjenestegrene, som vil blive offentliggjort på følgende wedsted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm


Avis juridique important

|

E1997C0166

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS HENSTILLING Nr. 166/97/KOL af 17. juni 1997 om et koordineret program for offentlig kontrol med levnedsmidler for året 1997

EF-Tidende nr. L 303 af 06/11/1997 s. 0017 - 0025

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS HENSTILLING Nr. 166/97/KOL af 17. juni 1997 om et koordineret program for offentlig kontrol med levnedsmidler for året 1997 EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN -som henviser til aftalen om europæisk økonomisk samarbejde, især artikel 109 og protokol 1,som henviser til aftalen om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol, særlig artikel 5, stk. 2, litra b) og protokol 1,som henviser til den retsakt, der er nævnt i punkt 50 i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen om offentlig kontrol med levnedsmidler (Rådets direktiv 89/397/EØF), som tilpasset ved protokol 1 til EØS-aftalen, særlig artikel 14, stk. 3,som har hørt EFTA-Tilsynsmyndighedens Levnedsmiddeludvalg, ogsom tager følgende i betragtning:For at Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde kan fungere korrekt, er det nødvendigt at tilrettelægge koordinerede levnedsmiddelkontrolprogrammer inden for EØS;disse programmer skal lægge vægt på overholdelse af levnedsmiddellovgivningen i henhold til EØS-aftalen, beskyttelse af befolkningens sundhed, forbrugerinteresser og loyal handelspraksis;samtidig gennemførelse af nationale programmer og koordinerede programmer kan give oplysninger og erfaring, som kan danne grundlaget for fremtidige kontrolaktiviteter;Liechtenstein skal opfylde kravene i de retsakter, der er nævnt i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen senest 1. januar 2000 og eftersom Liechtenstein har gjort alt for at opfylde kravene i retsakterne i dette kapitel inden 1. januar 1997, er Liechtenstein omfattet af denne henstilling i 1997;Europa-Kommissionen har i sin henstilling af 8. januar 1997 om et koordineret program for offentlig kontrol med levnedsmidler for året 1997 henstillet til medlemsstaterne af Den Europæiske Union, at de anvender et tilsvarende program -HENSTILLER:at Island, Liechtenstein og Norge i 1997 tager prøver og foretager laboratorieanalyser af:a) aflaktosiner i krydderierb) forurening af levnedsmidler, der er beregnet til mennesker, der lider af fødevareallergi eller af overfølsomhed.1. Prøvehyppigheden er endnu ikke blevet fastsat, men Island, Liechtenstein og Norge bør sikre, at der tages tilstrækkeligt mange prøver til, at der kan opnås et overblik over situationen i hver EFTA-stat. Der vil blive stillet forslag om analysemetoder.2. Island, Liechtenstein og Norge bør indsende de ønskede oplysninger under anvendelse af noteringsarkene i bilaget for at øge sammenligneligheden af resultaterne.3. Aflatoksiner i krydderierKrydderier, navnlig peber, chiliprodukter, muskatnød og paprikapulver, kan indeholde aflatoksiner i for store mængder på grund af fremstillings- og oplagringsforhold. Artikel 2 i den retsakt, der er nævnt i punkt 54.F i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen, om fællesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler (Rådets forordning (EØF) nr. 315/93) forbyder salg af levnedsmidler med for store mængder forurenende stoffer set ud fra hensynet til den offentlige sundhed, navnlig ud fra et toksikologisk synspunkt. Alle EFTA-staterne har specifikke bestemmelser for aflatoksinindholdet i denne type produkter.Formålet med denne del af programmet er at undersøge, i hvor høj grad aflatoksinniveauet i disse produkter overskrider de nationale grænseværdier. Undersøgelsen skal også identificere retsgrundlaget for kassering i Island, Liechtenstein og Norge. Analysemetoderne skal kunne påvise aflatoksinniveauer i prøver ned til mindst et ìg/kg.4. Forurening af levnedsmidler, der er beregnet til mennesker, der lider af fødevareallergi eller af overfølsomhedLevnedsmidler, der ved mærkning eller i forbindelse med markedsføringer påberåber sig, at der ikke findes f.eks. visse proteiner deri, kan udgøre en sundhedsfare for mennesker, der lider af fødevareallergi eller overfølsomhed, hvis disse levnedsmidler forurenes med denne særlige ingrediens. Selv meget små mængder kan være fatale. Ved artikel 2 i den retsakt, der er nævnt i punkt 18 i kapitel XII i bilag II til EØS-aftalen, om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler (Rådets direktiv 79/112/EØF) er det fastsat, at mærkning og reklame ikke må kunne vildlede køberen, navnlig hvad angår levnedsmidlets sammensætning. Hensigten med dette element i programmet er at undersøge Islands, Liechtensteins og Norges håndhævelsesforanstaltninger, hvis der konstateres forurenede fødevarer på markedet.AnvendelsesområdeEnhver type fødevarer, som påberåber sig, at de ikke indeholder en bestemt ingrediens. I betragtning af den type fødevarer af denne art, som oftest udbydes på markedet i EFTA-staterne, bør der kun tages prøver af fødevarer, der ikke indeholder mælk/mælkeproteiner, laktose, æg eller gluten.Projektrapport: NoteringsarkAntallet af forurenede fødevarer og producenter/importører heraf samt oplysninger om håndhævelsessanktioner indberettes til EFTA-Tilsynsmyndigheden. Hvis den pågældende foranstaltning er betinget af mængden af det konstaterede forurenende stof, bør maksimumstærsklen oplyses.5. Denne henstilling er rettet til Island, Liechtenstein og Norge.Udfærdiget i Bruxelles, den 17. juni 1997.På Tilsynsmyndighedens vegneKnut ALMESTADFormandBILAG 1. AFLATOKSINER I KRYDDERIER >START GRAFIK>Tabel 1.1PeberMedlemsstat: Samlet antal analyserede prøver:Samlet antal kasserede prøver:Antal prøverGennemsnit for positive prøver(ìg/kg)Median for positive prøver(ìg/kg)Maksimalværdi(ìg/kg)Grænseværdi eller vejledende værdi for kassering(ìg/kg)Aflatoksin     ikke påvist      50 ìg/kgB1B2G1G2Retsgrundlag for kassering:Analysemetode (reference: faglitteratur, skriftlig standard osv.; beskrivelse af proceduren i nøgleord; grænse for påvisning og bestemmelse) (hvis forskellig fra den foreslåede metode):Andre enkeltheder, indikationer, vanskeligheder:Kasserede stikprøvers oprindelse, hvis denne kendes:>SLUT GRAFIK>>START GRAFIK>Tabel 1.2Chili og chilipulverMedlemsstat: Samlet antal analyserede prøver:Samlet antal kasserede prøver:Antal prøverGennemsnit for positive prøver(ìg/kg)Median for positive prøver(ìg/kg)Maksimalværdi(ìg/kg)Grænseværdi eller vejledende værdi for kassering(ìg/kg)Aflatoksin     ikke påvist      50 ìg/kgB1B2G1G2Retsgrundlag for kassering:Analysemetode (reference: faglitteratur, skriftlig standard osv.; beskrivelse af proceduren i nøgleord; grænse for påvisning og bestemmelse) (hvis forskellig fra den foreslåede metode):Andre enkeltheder, indikationer, vanskeligheder:Kasserede stikprøvers oprindelse, hvis denne kendes:>SLUT GRAFIK>>START GRAFIK>Tabel 1.3MuskatnødMedlemsstat: Samlet antal analyserede prøver:Samlet antal kasserede prøver:Antal prøverGennemsnit for positive prøver(ìg/kg)Median for positive prøver(ìg/kg)Maksimalværdi(ìg/kg)Grænseværdi eller vejledende værdi for kassering(ìg/kg)Aflatoksin     ikke påvist      50 ìg/kgB1B2G1G2Retsgrundlag for kassering:Analysemetode (reference: faglitteratur, skriftlig standard osv.; beskrivelse af proceduren i nøgleord; grænse for påvisning og bestemmelse) (hvis forskellig fra den foreslåede metode):Andre enkeltheder, indikationer, vanskeligheder:Kasserede stikprøvers oprindelse, hvis denne kendes:>SLUT GRAFIK>>START GRAFIK>Tabel 1.4PaprikapulverMedlemsstat: Samlet antal analyserede prøver:Samlet antal kasserede prøver:Antal prøverGennemsnit for positive prøver(ìg/kg)Median for positive prøver(ìg/kg)Maksimalværdi(ìg/kg)Grænseværdi eller vejledende værdi for kassering(ìg/kg)Aflatoksin     ikke påvist      50 ìg/kgB1B2G1G2Retsgrundlag for kassering:Analysemetode (reference: faglitteratur, skriftlig standard osv.; beskrivelse af proceduren i nøgleord; grænse for påvisning og bestemmelse) (hvis forskellig fra den foreslåede metode):Andre enkeltheder, indikationer, vanskeligheder:Kasserede stikprøvers oprindelse, hvis denne kendes:>SLUT GRAFIK>2. FORURENING AF LEVNEDSMIDLER, DER ER BEREGNET TIL MENNESKER, DER LIDER AF FØDEVAREALLERGI ELLER AF OVERFØLSOMHED >START GRAFIK>Tabel 2.1Undersøgelse af produkter, der påberåber sig ikke at indeholde en eller flere af følgende ingredienser eller bestanddele : mælk/mælkeproteiner, laktose, æg eller glutenMedlemsstat: Samlet antal afprøvede produkter: Samlet antal involverede producenter/importører: Samlet antal produkter, hvor ovennævnte ingredienser blev konstateret: Samlet antal producenter/importører af produkter, hvor ovennævnte ingredienser blev konstateret:Sagsopfølgninger, hvor ovennævnte ingredienser blev konstateretAntal produkterAntal producenter/importørerTrufne foranstaltninger (*) Antalafprøvetoverskridelsekontrolleretmed produkter indeholdende disse ingredienser     ingen     mundtlig advarsel     skriftlig advarsel     bedre egenkontrol i firmaet påkrævet     forbud mod salg     administrativ straf     retsforfølgning     andet(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)uden mælk/mælkeproteineruden laktoseuden æguden gluten(*)Kommentarer til de trufne foranstaltninger, eventuelt angivelse af maksimumstærskel (mg/kg), hvis sanktioner er betinget af mængden af det konstaterede forurenende stof.(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)>SLUT GRAFIK>>START GRAFIK>Tabel 2.2Medlemsstat: Anvendte analysemetoderMælk/mælkeproteinerLaktoseÆgGlutenYderligere kommentarer:>SLUT GRAFIK>


title: Rådets henstilling af 8. juli 2014 om Spaniens nationale reformprogram for 2014 med Rådets udtalelse om Spaniens stabilitetsprogram for 2014

text:
               29.7.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 247/35

         RÅDETS HENSTILLING
   af 8. juli 2014
   om Spaniens nationale reformprogram for 2014 med Rådets udtalelse om Spaniens stabilitetsprogram for 2014
   2014/C 247/08
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION —
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,
   som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge EU's potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               Den 13. juli 2010 vedtog Rådet på grundlag af Kommissionens forslag en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 29. juni 2012 vedtog medlemsstaterne en vækst- og beskæftigelsespagt, som udgør en sammenhængende ramme for indsatsen på nationalt plan og på EU-plan samt i euroområdet under anvendelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter og politikker. De traf beslutning om tiltag, der skal iværksættes af medlemsstaterne, og forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa 2020-strategien og gennemføre de landespecifikke henstillinger.

               (4)

               Den 9. juli 2013 vedtog Rådet en henstilling (4) om Spaniens nationale reformprogram for 2013 og afgav sin udtalelse om Spaniens opdaterede stabilitetsprogram for 2012‐2016. Den 15. november 2013 fremlagde Kommissionen i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 (5) sin udtalelse om Spaniens udkast til budgetplan for 2014.

               (5)

               Den 13. november 2013 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester for 2014 om samordning af de økonomiske politikker. Den 13. november 2013 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Spanien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

               (6)

               Den 20. december 2013 tilsluttede det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

               (7)

               Den 5. marts 2014 offentliggjorde Kommissionen resultaterne af sin dybdegående undersøgelse af Spanien i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionen konkluderer på baggrund af sin analyse, at Spanien har makroøkonomiske ubalancer, som kræver særlig overvågning og beslutsomme politiske foranstaltninger. På flere områder er justeringen af ubalancer, der blev identificeret sidste år som værende uforholdsmæssigt store, gået tydeligt frem, og den fornyede vækst har reduceret risiciene. Omfanget og den indbyrdes sammenhæng mellem ubalancerne, navnlig den høje indenlandske og eksterne gæld samt høj arbejdsløshed, betyder imidlertid, at situationen stadig er skrøbelig.

               (8)

               Den 30. april 2014 forelagde Spanien sit nationale reformprogram for 2014 og sit stabilitetsprogram for 2014. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (9)

               Målsætningen med den budgetstrategi, der er skitseret i stabilitetsprogrammet for 2014, er at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2016 og nå den mellemsigtede målsætning i 2017. Stabilitetsprogrammet bekræfter den mellemsigtede målsætning om en strukturel budgetbalance, hvilket er mere ambitiøst end krævet i stabilitets- og vækstpagten. Stabilitetsprogrammet tager sigte på at reducere underskuddet til under 3 % af BNP i 2016, hvilket er i overensstemmelse med den frist, der blev fastsat i Rådets henstilling af 21. juni 2013 (6), og det har som mål et underskud for 2014, der ligger under det anbefalede (5,5 % af BNP imod 5,8 % af BNP). Den årlige forbedring af den (nyberegnede) strukturelle saldo, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, ligger imidlertid under den anbefalede indsats fra 2014. For 2017 forudses der med planen tilstrækkeligt fremskridt hen imod det mellemsigtede mål, selv om dette måske ikke er nok til at nå det inden for det samme år som erklæret i stabilitetsprogrammet. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes det, at den offentlige gældskvote når sit højdepunkt i 2015 (101,7 % af BNP), hvorefter den begynder at falde. Samlet set er den budgetstrategi, der er skitseret i programmet, kun delvist på linje med kravene i stabilitets- og vækstpagten. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for de budgetmæssige fremskrivninger i stabilitetsprogrammet, som ikke er udarbejdet eller godkendt af et uafhængigt organ, er i brede træk realistisk for 2014 og behæftet med større risici i 2015, hvis der sammenlignes med 2014-forårsprognosen fra Kommissionens tjenestegrene. For 2016‐2017 synes stabilitetsprogrammets BNP-vækstrater at være noget optimistiske, når de sammenholdes med de nuværende skøn over den mulige vækstrate i økonomien og de resterende behov for økonomiske justeringer efter krisen.
               Der er derfor også visse risici forbundet med tilpasningskursen for gæld og underskud. De konkrete foranstaltninger til støtte for virkeliggørelse af målene for de samlede underskud for 2015 og derefter er desuden endnu ikke specificeret tilstrækkeligt, navnlig med hensyn til ændringerne af skattelovgivningen inden for rammerne af den planlagte skattereform. Andre risici vedrører eventualforpligtelser og gevinster fra planlagte besparelser på lokalt og regionalt niveau. Ud fra Kommissionens prognose er der en manko på 1,1 procentpoint i den finanspolitiske indsats for 2013-2014 for så vidt angår den (korrigerede) ændring på den strukturelle saldo (selv om dette tal ligger højere på grund af de seneste ændringer i den anvendte metode til beregning af den potentielle produktion) og på 0,4 procentpoint sammenlignet med værdien af foranstaltninger, der var anset for nødvendige i henstillingen i forbindelse med proceduren for uforholdsmæssigt store underskud. Rådet er på baggrund af sin vurdering af stabilitetsprogrammet og Kommissionens prognose, som er fastsat i forordning (EF) nr. 1466/97, af den opfattelse, at foranstaltningerne til understøttelse af budgetstrategien, skal præciseres yderligere, og at det er nødvendigt med en ekstra indsats for fuldt ud at efterkomme Rådets henstilling i forbindelse med proceduren for uforholdsmæssigt store underskud.

               (10)

               Hvad angår de strukturelle aspekter ved finanspolitikken, er der gjort fremskridt med indberetning af budgetmæssig gennemførelse og med anvendelse af korrigerende foranstaltninger over for administrative organer, der ikke overholdt reglerne. Det er imidlertid stadig muligt at iværksætte supplerende håndhævelsesmekanismer, som er fastsat i Spaniens forfatningslov om budgetstabilitet, over for regioner, der ikke efterlever reglerne. Der er truffet nye foranstaltninger til at anvende en gennemsnitsfrist for betalinger til erhvervsleverandører på 30 dage på alle niveauer i den offentlige forvaltning. Der blev ved lov oprettet en uafhængig finanspolitisk institution i november 2013 og udpeget en formand for denne i februar 2014. Institutionen var imidlertid ikke operationel tids nok til at evaluere stabilitetsprogrammet for 2014. I det nationale reformprogram for 2014 anerkender man også behovet for at blive ved med at forbedre omkostningseffektiviteten i forbindelse med sundhedspleje og farmaceutiske udgifter, f.eks. ved at centralisere indkøb af farmaceutiske produkter, revidere udbuddet af serviceydelser, udvikle elektroniske kliniske journaler eller forbedre forvaltningen af hospitaler m.m. Da det er planen, at den finanspolitiske konsolidering hovedsagelig skal ske via besparelser på udgifter, ville en systematisk revision af udgifter på alle niveauer i den offentlige forvaltning bidrage til at identificere områder, hvor der kan opnås besparelser på en vækstvenlig måde, samtidigt med at man imødekommer behovene hos de mest udsatte.

               (11)

               Spanien traf i 2013 nye foranstaltninger til at reducere selskabsbeskatningens gældsfremmende virkninger. Spanien gjorde i løbet af 2013 også visse fremskridt med at forbedre efterlevelsen af skattelovgivningen ved at øge indsatsen over for skattesvig og sort arbejde, men der tilbagestår store udfordringer. I 2013 og 2014 gennemførte Spanien også reduktioner af socialsikringsbidragene ved ansættelse af unge og ved nyansættelser. Efter et ekspertudvalgs fremlæggelse af en omfattende rapport om skattereform, som var bestilt af regeringen, planlægger myndighederne at fremlægge konkrete lovgivningsforslag i andet kvartal af 2014. Ifølge det nationale reformprogram for 2014 vil forslagene tage sigte på at modernisere skattesystemet, reducere skattemæssige hindringer for ansættelse, fremme skatteopkrævning, fremme økonomisk udvikling, sikre markedsenhed og finanspolitisk neutralitet og fremme den spanske økonomis konkurrenceevne, samtidigt med at der bidrages til finanspolitisk konsolidering. Udformningen og gennemførelsen af denne reform vil være vigtig for de kommende økonomiske udsigter og offentlige finanser.

               (12)

               Den finansielle stabilitet er øget gennem rekapitalisering og omstrukturering af banksektoren og vidtgående gennemførelse af ESM-programmet fra juli 2012 til rekapitalisering af finansielle institutioner, der blev afsluttet den 22. januar 2014. Den finansielle sektor i Spanien står imidlertid stadig over for betydelige udfordringer, der skal overvåges og forvaltes omhyggeligt. Forbedringer af finansieringsvilkårene for bankerne smitter desuden kun gradvist af på finansieringsbetingelserne for SMV'erne. Fremadrettet er det vigtigt at sikre, at kreditten når videre til levedygtige sektorer i økonomien, efterhånden som nedgearingen i den private sektor fortsætter. Myndighederne har truffet mange foranstaltninger til at forbedre virksomhedernes adgang til bankfinansiering og anden finansiering og lette omstrukturering af virksomhedernes gæld, men der er behov for yderligere politikinitiativer.

               (13)

               Arbejdsmarkedet viser visse tegn på stabilisering, og der forventes en svag genopretning i 2014 med stigende beskæftigelse og nedgang i arbejdsløsheden. Med et årligt gennemsnit på 26,1 % i 2013 er arbejdsløsheden imidlertid stadig meget høj. Særligt bekymrende er den høje ungdomsarbejdsløshed på 54,3 % og langtidsledighedens hidtil højeste andel af den samlede arbejdsløshed på 49,7 %, som blev nået i 2013. Langtidsledigheden er særligt stor hos de ældre arbejdstagere og arbejdstagere med få kvalifikationer. De foreliggende evalueringer af arbejdsmarkedsreformen fra 2012 konkluderer, at reformen sammen med arbejdsmarkedsparternes forpligtelse til løntilbageholdenhed i 2012-2014 har bidraget til at give virksomhederne større intern fleksibilitet og begrænse tabet af arbejdspladser, prioritere kollektive overenskomster på virksomhedsplan og øge virksomhedernes muligheder for at fravælge en kollektiv overenskomst. Reformen har også reduceret kompensationsomkostningerne ved uberettiget afskedigelse og bidraget til at begrænse antallet af retssager om uberettiget afskedigelse samt indført en ny kontrakt til fremme af stabil ansættelse i SMV'er. Der blev indført yderligere foranstaltninger i 2013 og starten af 2014 for at lette stabil deltidsbeskæftigelse og midlertidigt reducere socialsikringsbidrag i forbindelse med nye tidsubestemte kontrakter. Segmentering er imidlertid fortsat en vigtig udfordring for det spanske arbejdsmarked, antallet af kontrakttyper er højt, og gabet mellem fratrædelsesomkostninger for tidsbestemte og tidsubestemte kontrakter er fortsat blandt de højeste i Unionen - selv efter reformen.

               (14)

               Der er gjort fremskridt med reformen af de aktive arbejdsmarkedspolitikker, herunder godkendelse af den årlige beskæftigelsesplan (PAPE). Indsatsen for at modernisere og styrke den offentlige arbejdsformidling synes imidlertid kun at skride langsomt frem, hvilket truer med at hindre en vellykket gennemførelse af nye rammer. Den fulde ibrugtagning af en ny jobportal har været ramt af forsinkelser. Der er gjort fremskridt med at fremme samarbejdet med private arbejdsformidlingskontorer, men der er behov for en yderligere indsats.

               (15)

               Uddannelsernes manglende arbejdsmarkedsrelevans og den store andel af arbejdsløse uden formelle kvalifikationer (35,2 %) bidrager til den høje ungdomsarbejdsløshed og til langtidsledigheden. Antallet af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, ligger fortsat højere end EU-gennemsnittet. Antallet af skoleelever og studerende, der dropper ud af uddannelsessystemet, er ganske vist på vej ned, men det forbliver også stadig meget højt (23,5 %). Antallet af personer, der afslutter videregående uddannelse, forbliver stabilt, men erhvervsuddannelse og lærlingeordninger har stadig ikke tilstrækkelig søgning, og kvalifikationerne hos unge, der afslutter erhvervsuddannelse på gymnasieniveau, ligger under EU-gennemsnittet. Spanien arbejder også på foranstaltninger, der skal tilskynde til at ansætte unge. Den nationale strategi for 2013-2016 for unges beskæftigelse og iværksætteri, der blev fremlagt i marts 2013, er nu ved at blive gennemført, selv om visse foranstaltninger stadig mangler at komme på plads. Spanien er med afsæt i denne strategi gået i gang med at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden i overensstemmelse med målsætningen for en ungdomsgaranti. Der er registreret visse fremskridt med foranstaltninger, der skal forhindre, at de unge forlader skolen for tidligt og fremme tosporet erhvervsuddannelse, men det er afgørende, at der sker korrekt gennemførelse, og at finansieringsmidlerne anvendes effektivt. Hvad angår tosporet erhvervsuddannelse, er der behov for fortsat koordinering blandt alle berørte parter, herunder beslutningstagere og undervisningsudbydere på alle offentlige niveauer og hos arbejdsgiverne, for at strømline systemet, fremme bedre tilpasning af uddannelserne til arbejdsmarkedets behov og garantere, at der er kompatibilitet mellem tosporede erhvervsuddannelser og uddannelsesmoduler i de forskellige regioner.

               (16)

               Hovedsageligt som resultat af arbejdsmarkedssituationen, men også på grund af den sociale beskyttelses begrænsede effektivitet, når det kommer an på at reducere fattigdommen, ligger Spanien under EU-gennemsnittet ifølge de vigtigste indikatorer til måling af fattigdom og social udstødelse - og børn og unge voksne er særligt udsatte. Som følge af krisen har man i Spanien også konstateret et af de største fald i husholdningernes disponible indkomst og nogle af de største indkomstforskelle i Unionen. De største udfordringer er at forenkle procedurerne for ansøgninger om social bistand og forbedre regeringsførelse og tværinstitutionel koordinering på nationalt, regionalt og lokalt plan. Den nationale handlingsplan for social inklusion for 2013-2016 udgør passende politikrammer for tilpasning af aktive arbejdsmarkedspolitikker til dem, der er længere væk fra arbejdsmarkedet, til at tage hånd om børnefattigdom og gøre sociale ydelser for familier mere effektive. Den sociale bistand og de sociale ydelser har desuden en begrænset omfordelingseffekt hos de forskellige risikogrupper, hvilket er udtryk for dårlig målretning. Hertil kommer, at begrænset koordinering mellem arbejdsformidling og sociale tjenester (herunder på regionalt og lokalt niveau) og den administrative byrde, der er forbundet med at få adgang til ordninger for minimumsindkomst, står i vejen for en glidende overgang fra social bistand til arbejdsmarkedet.

               (17)

               Spanien har gjort fremskridt med strukturreformer til fremme af vækst og konkurrenceevne, som i brede træk er i overensstemmelse med planerne i det nationale reformprogram for 2013. Loven om garanti for markedets enhed blev vedtaget i december 2013, og dens vanskelige gennemførelse er i gang. Loven om iværksætteri, der blev vedtaget i efteråret 2013, har også medført forbedringer af rammerne for virksomhedskonkurser, mere fleksible virksomhedsformer og bedre støtteordninger for globalisering af virksomheder. Anvendelsen af eksprestilladelser er blevet udvidet, hvilket har forenklet åbningen af små detailforretninger, og der er også truffet andre foranstaltninger for at lette udstedelsen af virksomhedstilladelser. Der er imidlertid endnu ikke vedtaget afledt ret, der kan gøre det muligt at oprette virksomheder via kvikskranker inden for de kortere frister, der blev fastsat i loven om iværksætteri fra september 2013. Der bør desuden gennemføres en fortsat revision af lovgivningsbarriererne for virksomheders vækst, herunder af beskatningen, på grund af Spaniens forskelligheder i forhold til andre medlemsstater i euroområdet med hensyn til virksomhedsstørrelse. Den længe ventede reform af de liberale erhverv har været ramt af flere forsinkelser og bør fremskyndes. Der er ikke truffet foranstaltninger til at fjerne restriktionerne for etablering af store detailforretninger.

               (18)

               Det spanske forsknings- og innovationssystem er nødt til at forbedre kvaliteten af de videnskabelige resultater, fremme samarbejdet mellem den offentlige og private sektor og lette omsætningen af forskning og innovation til kommercielle produkter. Regeringen vedtog i 2013 en national strategi for videnskab, teknologi og innovation, som stadig mangler at blive understøttet af offentlig finansiering. Oprettelsen af et nyt statsligt agentur for forskning, som har til opgave at varetage effektiv forvaltning af offentlig FoU-investering, er endnu ikke afsluttet.

               (19)

               Der er taget vigtige skridt til at adressere underskuddet på elforsyningsområdet, navnlig ved at reducere systemets omkostninger, selv om reformens nøjagtige effekt – f.eks. med hensyn til vedvarende energi - endnu ikke er helt klar. Regeringen er i færd med at undersøge, hvordan den kan minimere negative følgevirkninger af insolvente betalingsmotorveje for de offentlige finanser. Myndighederne har oprettet en database, der indeholder økonomiske, miljømæssige, trafikrelaterede og andre indikatorer til brug for analyser forud for investering i infrastruktur, men har endnu ikke oprettet et uafhængigt organ til evaluering af fremtidige større infrastrukturprojekter. Tekniske og lovgivningsmæssige hindringer står stadig i vejen for effektiv konkurrence inden for jernbanepassager- og fragtservice, hvilket er til skade for en effektiv anvendelse af infrastrukturkapaciteten.

               (20)

               Reformen af den offentlige forvaltning skrider frem. En reform af den lokale offentlige forvaltning blev vedtaget i december 2013, og gennemførelsen af reformen, der er fastlagt af et ekspertudvalg vedrørende den offentlige forvaltning, er i gang og vil fortsætte i 2014‐2015. Gennemførelsen af reformen af retsvæsenet befinder sig i forskellige afslutnings- eller gennemførelsesfaser og bør afsluttes helt. Nylig indsats over for korruption omfatter loven om gennemsigtighed, offentlig aktindsigt og god regeringsførelse, der blev vedtaget i december 2013, samt to udkast til lov om finansiering af politiske partier og højtstående embedsmænds ansvarlighed. Den nationale plan for 2012-2014 til bekæmpelse af sort arbejde og svindel med socialsikringsmidler (Plan Nacional de Lucha contra el Empleo Irregular y el Fraude a la Seguridad Social) er ved at blive gennemført. Spanien har også udvidet sit netværk af internationale aftaler til udveksling af oplysninger af relevans for skatteansættelse og har lanceret et projekt med private virksomheder, der har til formål at undersøge mulige forbedringer af forvaltningen af sociale ydelser.

               (21)

               Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Spaniens økonomiske politik. Den har vurderet det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Spanien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og ‐retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-plan gives input til kommende nationale beslutninger. Dens henstillinger som led i det europæiske semester er afspejlet i henstilling 1-8 nedenfor.

               (22)

               På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (7) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (23)

               I lyset af Kommissionens dybdegående revision og vurdering har Rådet undersøgt det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Dets henstillinger efter artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 er afspejlet i henstilling 1, 2, 3, 4, 6, 7 og 8 nedenfor.

               (24)

               Inden for rammerne af det europæiske semester har Kommissionen også foretaget en analyse af den økonomiske politik i euroområdet som helhed. På dette grundlag har Rådet udstedt specifikke henstillinger rettet til de medlemsstater, der har euroen som valuta (8). Spanien bør som et land, der har euroen som valuta, også sikre fuld og rettidig gennemførelse af disse henstillinger —

         HENSTILLER, at Spanien træffer foranstaltninger i perioden 2014-2015 med henblik på følgende:

               1.

               Styrke budgetstrategien fra 2014, navnlig med detaljeret angivelse af de grundlæggende foranstaltninger, der er truffet for året 2015 og fremefter, for at sikre bæredygtig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2016 ved gennemførelse af den strukturelle tilpasning, der er beskrevet i Rådets henstilling i proceduren vedrørende uforholdsmæssigt store underskud. Varig korrektion af de finanspolitiske ubalancer kræver en troværdig gennemførelse af ambitiøse strukturelle reformer med henblik på at øge tilpasningskapaciteten og sætte fart i vækst og beskæftigelse. Efter korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud fortsætte en strukturel tilpasning med henblik på at nå det mellemsigtede mål på mindst 0,5 % pr. år og mere under gunstige økonomiske vilkår, eller hvis der er behov for at opfylde gældsreglen for at sikre, at den høje generelle gældskvote fortsat er faldende. Sikre, at den nye uafhængige finanspolitiske myndighed bliver fuldt operationel hurtigst muligt og sikre fuld gennemførelse af de forebyggende, korrigerende og håndhævende foranstaltninger i forfatningsloven om budgetstabilitet på alle niveauer i den offentlige forvaltning, herunder afvikling af forretningsgælden i den offentlige sektor. Senest i februar 2015 gennemføre en systematisk revision af udgifterne på alle niveauer i den offentlige forvaltning for at øge effektiviteten og kvaliteten i forbindelse med den fremtidige anvendelse af offentlige midler. Fortsætte med at forbedre omkostningseffektiviteten i sundhedsvæsenet, navnlig gennem yderligere rationalisering af udgifter til farmaceutiske produkter, herunder i hospitaler, og styrke koordineringen på tværs af forskellige plejetyper samtidigt med, at adgangen for sårbare grupper sikres. Senest ved udgangen af 2014 vedtage en gennemgribende skattereform med henblik på at forenkle skattesystemet og gøre det mere vækst- og beskæftigelsesskabende, beskytte miljøet og sikre stabile skatteindtægter.
               Til dette formål overgå til mindre forvridende skatter, f.eks. på forbrug, miljø (eksempelvis på motorolie) og periodiske ejendomsskatter, afskaffe ineffektive personskatter og selskabsskatter, overveje at sænke arbejdsgivernes socialsikringsbidrag, navnlig i forbindelse med lavtlønsjob, fortsætte med at sætte ind over for selskabsskattens gældsfremmende virkninger, træffe foranstaltninger til at forhindre, at beskatningen er til hinder for et velfungerende spansk indre marked. Øge indsatsen over for skatteunddragelse.

               2.

               Afslutte reformen af sparekassesektoren for så vidt angår vedtagelse af afledt ret og afslutte omstruktureringen af statsejede sparekasser for at fremskynde deres fuldstændige genopretning og lette deres tilbagevenden til privat ejerskab. Fremme bankernes indsats for at opretholde høje kapitalprocenter og overvåge kapitalforvaltningsselskabet Sarebs aktiviteter for at sikre rettidig afhændelse af aktiver, samtidig med at omkostningerne for skatteydernes minimeres mest muligt. Afslutte de igangværende foranstaltninger, der skal forbedre SMV'ernes adgang til finansiering, navnlig ved at afslutte de igangværende foranstaltninger til forbedring af den ikkebankmæssige formidling. Fjerne tilbageværende flaskehalse i forbindelse med virksomhedskonkurser, navnlig ved at forbedre kvalifikationerne hos kuratorerne i konkursboer og kapaciteten hos retsvæsenet til at behandle konkurs og udvikle faste rammer for personlig insolvens under passende iagttagelse af afbalancerede kreditor- og låntagerrettigheder og hensynet til den finansielle stabilitet.

               3.

               Iværksætte nye foranstaltninger til reduktion af arbejdsmarkedssegmentationen for at fremme bæredygtige kvalitetsjob, f.eks. ved at reducere antallet af kontrakttyper og sikre balanceret adgang til fratrædelsesrettigheder. Fortsætte jævnlig overvågning af arbejdsmarkedsreformer. Fremme reallønsudvikling, der er i overensstemmelse med jobskabelsesformålet. Styrke jobsøgningskravet i forbindelse med arbejdsløshedsunderstøttelse. Øge virkningen og målretningen af aktive arbejdsmarkedspolitikker, herunder ansættelsesstøtte, navnlig for dem, der har størst problemer med at finde arbejde. Styrke koordineringen mellem arbejdsmarkedet og uddannelsespolitikken. Fremskynde moderniseringen af den offentlige arbejdsformidling for at sikre effektiv personaliseret rådgivning, passende uddannelse og jobmatching - med særlig fokus på de langtidsledige. Sikre effektiv gennemførelse af samarbejdet mellem den offentlige og den private sektor inden for arbejdsformidling senest ved udgangen af 2014 og kontrollere kvaliteten af de tjenester, der leveres. Sikre, at jobportalen fungerer efter hensigten og kombinere den med yderligere foranstaltninger til støtte for arbejdskraftens mobilitet.

               4.

               Gennemføre strategien for unge iværksættere og beskæftigelse for unge for 2013-2016. Sikre gode tilbud om beskæftigelse, lærlingeuddannelse og praktikpladser for unge og nå bedre ud til ikkeregistrerede arbejdsløse unge i overensstemmelse med målsætningen for ungdomsgarantien. Effektivt gennemføre de nye uddannelsesordninger for at forbedre kvaliteten i den primære og den sekundære uddannelse. Forbedre rådgivning og støtte til grupper af unge, der er i fare for at droppe ud af skolen. Øge erhvervsuddannelsernes og de videregående uddannelsers arbejdsmarkedsrelevans, navnlig ved at øge samarbejdet mede arbejdsgivere og støtte efteruddannelse af lærere og undervisere.

               5.

               Gennemføre den nationale handlingsplan for social inklusion for 2013-2016 og vurdere dens effektivitet under hensyntagen til alle dens mål. Styrke den administrative kapacitet og koordination mellem jobformidlingstjenester og sociale tjenester for at sikre integrerede strategier til støtte for udsatte grupper og fremme strømlinede procedurerne blandt de offentlige forvaltninger, der er ansvarlige for minimumsindkomstordningerne, for at lette overgangen mellem minimumsindkomstordninger og arbejdsmarkedet. Forbedre målretningen af familiestøtteordninger og sikre gode ydelser til fordel for lavindkomstfamilier med børn for at sikre, at de sociale overførsler er præget af progressivitet og effektivitet.

               6.

               Sikre en ambitiøs og hurtig gennemførelse af lov nr. 20/2013 om markedets enhed på alle niveauer i forvaltningen. Vedtage en ambitiøs reform for de liberale erhverv og sammenslutninger for liberale erhverv senest ved udgangen af 2014, en reform der definerer, hvilke erhverv der kræver registrering i en faglig organisation, definerer gennemsigtigheden og ansvarligheden for faglige organisationer og åbner op for aktiviteter, der uretmæssigt er forbeholdt bestemte faggrupper, og sikrer markedets enhed i forbindelse med adgangen til og udøvelsen af liberale erhverv i Spanien. Yderligere reducere tid, omkostninger og antallet af procedurer i forbindelse med etablering af virksomheder. Adressere uberettigede restriktioner i forbindelse med etablering af store detailforretninger, navnlig ved revision af eksisterende regionale planlægningsbestemmelser. Identificere finansieringskilder til den nye nationale strategi for videnskab, teknologi og innovation og gøre det nye offentlige agentur operationelt.

               7.

               Efter 2013-reformen sikre afvikling af underskuddet i elsektoren fra 2014, herunder ved at træffe yderligere strukturelle foranstaltninger, hvis der er behov for det. Tage hånd om problemet med insolvente betalingsmotorveje med henblik på at minimere omkostningerne for staten. Oprette et uafhængigt organ, der skal bidrage til at evaluere fremtidige større infrastrukturarbejder senest ved udgangen af 2014. Træffe foranstaltninger til at sikre effektiv konkurrence inden for jernbanefragt- og jernbanepersonbefordringstjenester.

               8.

               På alle niveauer i den offentlige forvaltning, efterleve henstillinger fra udvalget vedrørende reform af den offentlige forvaltning. Styrke kontrolmekanismer og øge gennemsigtigheden af administrative afgørelser, navnlig på regionalt og lokalt plan. Afslutte og føre nøje tilsyn med de igangværende foranstaltninger til bekæmpelse af paralleløkonomi og sort arbejde. Tilpasse igangværende reformer vedrørende retsvæsenets struktur og opdeling og sikre gennemførelse af vedtagne reformer.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 8. juli 2014.

            På Rådets vegne

         P. C. PADOAN

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Fastholdt for 2014 i medfør af Rådets afgørelse 2014/322/EU af 6. maj 2014 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker for 2014 (EUT L 165 af 4.6.2014, s. 49).

      (4)  EUT C 217 af 30.7.2013, s. 81.

      (5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Rådets henstilling af 21. juni 2013 med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud i Spanien til ophør (EUT C 180 af 26.6.2013, s. 4).

      (7)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

      (8)  Se side 141 i denne EUT.


title: Kommissionens henstillling nr. 931/78/EKSF af 28. april 1978 om suspension af midlertidig antidumpingtold pålagt importen af jern- og stålprodukter med oprindelse i Spanien

text:
 4 . 5 . 78                                        De Europæiske Fællesskabers Tidende                             Nr. L 120/ 21
                                  KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr. 931 /78 / EKSF
                                                            af 28 . april 1978
                om suspension af, midlertidig antidumpingtold pålagt importen af jern-og stål
                                                  produkter med oprindelse i Spanien
 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE                                          nr. 159/78 / EKSF og nr. 160/78/ EKSF pa importen af
 FÆLLESSKABER RETTER —                                                   jern - og stålprodukter med oprindelse i Spanien su
                                                                         spenderes fra datoen for denne henstillings ikrafttræ
 under henvisning til traktaten om oprettelse af Det                     den at regne.
 europæiske Kul - og Stålfællesskab, særlig artikel 74,
 under henvisning til Kommissionens henstilling 77/                      Denne henstilling foregriber ikke Kommissionens se
 329/ EKSF om beskyttelse mod dumping, præmier el                       nere beslutning om , hvad der bør foretages med de
 ler subventioner fra lande , der ikke tilhører Det euro                beløb, som indtil denne dato er stillet til sikkerhed
 pæiske Kul - og Stålfællesskab ('), ændret ved henstil                 som midlertidig told .
 ling nr. 3004/77/ EKSF (2), særlig artikel 15 og 19,
 under henvisning ti ! udtalelse fra Det rådgivende Ud                  Ingen anden antidumpingtold eller lignende foranstalt
 valg nedsat i henhold til henstilling 77/ 329/ EKSF, og                 ning vil blive pålagt importen af jern - og stålproduk
                                                                         ter henhørende under EKSF-traktaten med oprindelse
 ud fra følgende betragtninger :                                         i Spanien , medmindre Kommissionen udsteder anden
                                                                         henstilling herom .
Ved henstillingerne nr. 1 18 /78/ EKSF (3), nr. 159/78/
 EKSF (4) og nr. 160/78/ EKSF (5), har Kommissionen
 pålagt midlertidig antidumpingtold på importen af
jern - og stålprodukter med oprindelse i Spanien ;                                              Artikel 2
siden da er visse ordninger blevet opnået mellem Fæl
                                                                         Denne henstilling meddeles medlemsstaterne .
 lesskabet og den spanske regering, hvad angår hande
 len med jern - og stålprodukter ;
                                                                         Den træder i kraft for hver medlemsstat på datoen for
disse ordninger, som Kommissionen anser for                              offentliggørelsen i De Europtœiske Fcellesskabers Ti
akceptable, gør det muligt at suspendere den videre                      dende.
anvendelse af midlertidig antidumpingtold , uden at
dette dog foregriber Kommissionens beslutning om ,
 hvad der bør foretages med de for midlertidig told sik
 kerhedsstillede beløb ;
                                                                         Udfærdiget i Bruxelles, den 28 . april 1978 .
 FØLGENDE HENSTILLING :
                                                                                På Kommissionens vegne
                            Artikel l
                                                                                Étienne DAVIGNON
Anvendelsen af de midlertige antidumpingtolde pålagt
ved Kommissionens henstillinger nr. 1 18 /78 / EKSF,                                            Medlem af Kommissionen
(■)  EFT  nr. L 114 af 5 . 5. 19 77, s .  6.
(2 ) EFT  nr. L 352 af 31 . 12 . 1977,    s . 13.
(3 ) EFT  nr. L 19 af 24. 1 . 1978 , s .  3.
(4)  EFT  nr. L 23 af 28 . 1 . 1978 , s . 31 .
(5   EFT  nr. L 23 af 28 . 1 . 1978 , s . 33 .


Avis juridique important

|

31971H0302

/* 71/302/EØF: Kommissionens henstilling af 28. juli 1971 til medlemsstaterne vedrørende udviklingen af brugen af numerisk styret værktøj i EF-landene */

EF-Tidende nr. L 182 af 12/08/1971 s. 0019 - 0019

 /* Der findes ingen dansk version af dette dokument, da det ikke er indeholdt i den danske Specialudgave. Kriterierne for at udelade retsakter var foelgende:  - akter, som ikke laengere havde virkning paa tidspunktet for Danmarks indtraeden i Faellesskabet (1. jan. 1973)  - akter, hvis virkning automatisk ophoerte paa indtraedelsestidspunktet (f.eks. visse aftaler mellem Faellesskabet og Det Forenede Kongerige, Irland eller Danmark)  - akter, som kun er bindende for dem, de er rettet til, og som derfor kun er autentiske paa originalsproget  - ikke-bindende akter  - akter, som ikke skoennedes tilstraekkeligt betydningsfulde til at blive medtaget  - visse akter, som tilbagekaldtes under udarbejdelsen af specialudgaven.  oknoda73 */