title: Rådets henstilling af 14. juni 2019 med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien

text:
               21.6.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 210/1

      RÅDETS HENSTILLING
      af 14. juni 2019
      med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien
      (2019/C 210/01)
      RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
      som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 4,
      som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 10, stk. 2, andet afsnit,
      som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen, og
      som tager følgende i betragtning:

                  (1)

                  I henhold til artikel 121 i traktaten skal medlemsstaterne fremme sunde offentlige finanser på mellemlang sigt gennem samordning af deres økonomiske politikker og multilateral overvågning for at undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.

                  (2)

                  Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og opnå en holdbar og stærk vækst, som fører til øget beskæftigelse.

                  (3)

                  I juni 2017 og juni 2018 fastslog Rådet i henhold til traktatens artikel 121, stk. 4, at der i henholdsvis 2016 og 2017 blev konstateret en væsentlig afvigelse fra Rumæniens mellemfristede budgetmålsætning eller fra tilpasningsstien i retning af denne målsætning. Som følge af disse konstaterede væsentlige afvigelser rettede Rådet henstillinger af den 16. juni 2017 (2) og af den 22. juni 2018 (3) til Rumænien om at træffe de nødvendige politiske foranstaltninger til at afhjælpe disse afvigelser. Rådet konstaterede efterfølgende, at Rumænien ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger som reaktion på disse henstillinger. I sin seneste henstilling, der blev vedtaget den 4. december 2018 (4), henstillede Rådet, at Rumænien træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter (5) ikke overstiger 4,5 % i 2019, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 1 % af bruttonationalproduktet (BNP).

                  (4)

                  På grundlag af Kommissionens forårsprognose 2019 og de endelige tal for 2018 som valideret af Eurostat lå væksten i 2018 i de primære offentlige nettoudgifter et godt stykke over udgiftsbenchmarket, hvilket tyder på en væsentlig afvigelse med en stor margen (afvigelse på 2,4 % af BNP). Det strukturelle underskud blev ikke reduceret, idet det forblev stort set stabilt på ca. 3 % af det potentielle BNP, hvilket også tyder på en væsentlig afvigelse fra den strukturelle tilpasning (en afvigelse på 0,8 % af BNP), der er omhandlet i henstillingen. Omfanget af den afvigelse, som den strukturelle saldo tyder på, påvirkes negativt af ekstraordinære indtægter, en højere BNP-deflator og et højere underliggende skøn for den potentielle vækst i BNP sammenlignet med det mellemfristede gennemsnit, der ligger til grund for udgiftsbenchmarket. Omfanget af den afvigelse, som den strukturelle saldo tyder på, påvirkes imidlertid positivt af lave offentlige investeringsudgifter, som udjævnes i udgiftsbenchmarket. Uanset denne forskel bekræfter begge indikatorer en væsentlig afvigelse fra kravene i stabilitets- og vækstpagtens forebyggende del i 2018.

                  (5)

                  Den 5. juni 2019 konstaterede Kommissionen på grundlag af en samlet vurdering, at der er en konstateret en væsentlig afvigelse fra tilpasningsstien hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien, og den rettede en advarsel til Rumænien, jf. artikel 121, stk. 4, i traktaten og artikel 10, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1466/97.

                  (6)

                  I henhold til artikel 10, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1466/97 skal Rådet rette en henstilling til den pågældende medlemsstat om at træffe de nødvendige politiske foranstaltninger. I henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 skal der i henstillingen fastsættes en frist på højst fem måneder for medlemsstaten til at håndtere afvigelsen. På det grundlag forekommer det passende at give Rumænien en frist til den 15. oktober 2019 til at håndtere afvigelsen. Inden for denne frist bør Rumænien rapportere om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterleve henstillingen.

                  (7)

                  Det vurderes på grundlag af de fremskrivninger for produktionsgabet, der er angivet i Kommissionens forårsprognose 2019, at konjunkturforholdene i Rumænien er normale i 2019 og 2020. Rumæniens offentlige gældskvote er under grænsen på 60 % af BNP. Den strukturelle tilpasningsindsats, der som et minimum kræves i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 og den tilpasningsmatrix, der er fastlagt inden for rammerne af stabilitets- og vækstpagtens forebyggende del, og som tager hensyn til den nuværende økonomiske situation og eventuelle problemer, hvad angår målet om de offentlige finansers holdbarhed, beløber sig derfor til 0,5 % af BNP for både 2019 og 2020.

                  (8)

                  Rumæniens strukturelle underskud er steget gradvist fra 0,1 % af BNP i 2015 til 1,7 % af BNP i 2016, 2,9 % af BNP i 2017 og 3 % af BNP i 2018. Minimumstilpasningskravet bør ledsages af en yderligere og vedholdende indsats for at rette op på den kumulerede afvigelse og bringe Rumænien tilbage på en passende tilpasningssti efter de kontinuerlige afvigelser, der har akkumuleret sig siden 2016. En yderligere tilpasningsindsats på 0,5 % af BNP i 2019 og 0,25 % af BNP i 2020 forekommer passende i lyset af omfanget af den konstaterede væsentlige afvigelse fra den tilpasningssti i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, der er omhandlet i henstillingen. En sådan indsats vil være i overensstemmelse med den tilpasning for 2019, som Rådet opfordrede til i sin henstilling af 4. december 2018. Det vil sikre en hurtigere tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning.

                  (9)

                  Den krævede forbedring af den strukturelle saldo på 1 % af BNP i 2019 og 0,75 % af BNP i 2020 svarer til en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter på højst 4,5 % i 2019 og 5,1 % i 2020.

                  (10)

                  Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 ventes en yderligere forværring af den strukturelle saldo på 0,7 % af BNP i 2019 og yderligere 1,2 % af BNP i 2020. Den krævede strukturelle forbedring forudsætter, at der træffes foranstaltninger, der giver et samlet strukturelt udbytte på 1,7 % af BNP i 2019, og yderligere foranstaltninger, der giver et strukturelt udbytte på 1,95 % af BNP i 2020 sammenlignet med referencescenariet i Kommissionens forårsprognose 2019.

                  (11)

                  Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 ventes der et offentligt underskud på 3,5 % af BNP i 2019 og 4,7 % af BNP i 2020, hvilket er over den traktatfæstede referenceværdi på 3 % af BNP. Den strukturelle tilpasning, der kræves, ser også ud til at være tilstrækkelig til at sikre, at Rumænien overholder den traktatfæstede referenceværdi på 3 % af BNP i 2019 og 2020 med en margen.

                  (12)

                  Den manglende efterlevelse af tidligere henstillinger om at korrigere de konstaterede væsentlige afvigelser og risikoen for overskridelse af den traktatfæstede referenceværdi betyder, at der hurtigst muligt må sættes ind for at bringe Rumæniens finanspolitik tilbage på en forsvarlig sti.

                  (13)

                  For at nå budgetmålsætningerne i henstillingen er det afgørende, at Rumænien vedtager og omhyggeligt gennemfører de fornødne foranstaltninger og følger udviklingen i de løbende udgifter nøje.

                  (14)

                  Rumænien bør rapportere til Rådet senest den 15. oktober 2019 om de foranstaltninger, der er truffet for at efterleve denne henstilling.

                  (15)

                  Denne henstilling bør offentliggøres,

            HENSTILLER TIL RUMÆNIEN:

                  1)

                  at træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstiger 4,5 % i 2019 og 5,1 % i 2020, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 1 % af BNP i 2019 og 0,75 % i 2020, hvorved Rumænien bringes ind på en passende tilpasningssti hen imod den mellemfristede budgetmålsætning

                  2)

                  at anvende alle ekstraordinære indtægter til at nedbringe underskuddet; budgetkonsolideringsforanstaltningerne bør sikre en varig forbedring af den offentlige strukturelle saldo på en vækstfremmende måde

                  3)

                  senest den 15. oktober 2019 at aflægge rapport til Rådet om de foranstaltninger, der er truffet for at efterleve denne henstilling; rapporten bør indeholde tilstrækkeligt specificerede og troværdigt bebudede foranstaltninger, herunder hver enkelt foranstaltnings budgetmæssige virkninger, med henblik på at overholde den krævede tilpasningssti, samt ajourførte og detaljerede budgetfremskrivninger for 2019-2020.
                  Denne henstilling er rettet til Rumænien.

         Udfærdiget i Luxembourg, den 14. juni 2019.

               På Rådets vegne

            E.O. TEODOROVICI

               Formand

         (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Rådets henstilling af 16. juni 2017 med henblik på at korrigere den betydelige konstaterede afvigelse fra tilpasningsstien hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien (EUT C 216 af 6.7.2017, s. 1).

         (3)  Rådets henstilling af 22. juni 2018 med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien (EUT C 223 af 27.6.2018, s. 3).

         (4)  Rådets henstilling af 4. december 2018 med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien (EUT C 460 af 21.12.2018, s. 1).

         (5)  De primære offentlige nettoudgifter består af de samlede offentlige udgifter minus renteudgifter, udgifter til Unionens programmer, som fuldt ud modsvares af EU-midler, og ikkediskretionære ændringer i udgifterne til arbejdsløshedsunderstøttelse. Nationalt finansierede faste bruttoinvesteringer udjævnes over en fireårig periode. Diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden eller lovbestemte indtægtsforøgelser er medregnet. Engangsforanstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden modregnes.


title: Rådets henstilling af 14. juni 2019 med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Ungarn

text:
               21.6.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 210/4

      RÅDETS HENSTILLING
      af 14. juni 2019
      med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Ungarn
      (2019/C 210/02)
      RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
      som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 4,
      som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 10, stk. 2, andet afsnit,
      som henviser til henstillingen fra Europa-Kommissionen, og
      som tager følgende i betragtning:

                  (1)

                  I henhold til artikel 121 i traktaten skal medlemsstaterne fremme sunde offentlige finanser på mellemlang sigt gennem samordning af deres økonomiske politikker og multilateral overvågning for at undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.

                  (2)

                  Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og opnå en holdbar og stærk vækst, som fører til øget beskæftigelse.

                  (3)

                  Den 22. juni 2018 vedtog Rådet en afgørelse i henhold til artikel 121, stk. 4, i traktaten om, at der i Ungarn var konstateret en væsentlig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning i 2017. Som følge af den konstaterede væsentlige afvigelse rettede Rådet den 22. juni 2018 en henstilling (2) til Ungarn om at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den nominelle vækstrate i de primære offentlige nettoudgifter (3) ikke oversteg 2,8 % i 2018, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 1 % af bruttonationalprodukt (BNP). Det henstillede også til Ungarn at anvende alle uventede indtægter til at nedbringe underskuddet og dermed sætte landet i stand til at foretage en passende tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning. Den 4. december 2018 konkluderede Rådet, at Ungarn ikke havde truffet effektive foranstaltninger som reaktion på dets henstilling af 22. juni 2018. På det grundlag fremsatte Rådet den 4. december 2018 en revideret henstilling (4), hvori det henstillede, at Ungarn træffer de fornødne foranstaltninger til at sikre, at den nominelle vækstrate i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstiger 3,3 % i 2019, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 1 % af BNP.

                  (4)

                  På grundlag af Kommissionens forårsprognose for 2019 og de endelige tal for 2018 som valideret af Eurostat lå væksten i 2018 i de primære offentlige nettoudgifter et godt stykke over udgiftsmålet, hvilket tyder på en væsentlig afvigelse (afvigelse på 1,3 % af BNP). Den strukturelle saldo forværredes til -3,7 % af BNP fra -3,4 % af BNP i 2017, hvilket også peger i retning af en væsentlig afvigelse fra den anbefalede strukturelle tilpasning (afvigelse på 1,3 % af BNP). Omfanget af den afvigelse, som den strukturelle saldo tyder på, påvirkes negativt af betydelige tabte indtægter og højere udgifter til investeringer midt i en økonomi i gode tider, selv om den vurderes at have draget marginal fordel af faldende renteudgifter. Udgiftsmålet påvirkes yderst negativt af den mellemfristede potentielle vækst i BNP, som anvendes i beregningen, og som omfatter en meget lav potentiel BNP-vækst i kølvandet på krisen. Derudover lader den BNP-deflator, der ligger til grund for udgiftsmålet, ikke til at tage passende hensyn til det øgede omkostningspres, der påvirker de offentlige udgifter. Efter at der er korrigeret for disse faktorer, ser udgiftsmålet ud til i tilstrækkelig grad at afspejle den finanspolitiske indsats og peger stadig i retning af en væsentlig afvigelse. Under hensyntagen til disse faktorer bekræfter begge indikatorer en væsentlig afvigelse fra kravene i stabilitets- og vækstpagtens forebyggende del i 2018.

                  (5)

                  Efter en samlet vurdering konstaterede Kommissionen den 5. juni 2019, at der er en væsentlig konstateret afvigelse fra tilpasningsstien hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i Ungarn, og rettede en advarsel til Ungarn, jf. artikel 121, stk. 4, i traktaten og artikel 10, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1466/97.

                  (6)

                  I henhold til artikel 10, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1466/97 skal Rådet inden en måned efter datoen for vedtagelsen af Kommissionens advarsel rette en henstilling til den pågældende medlemsstat om at træffe de nødvendige politiske foranstaltninger. I henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 skal der i henstillingen fastsættes en frist på højst fem måneder for medlemsstaten til at håndtere afvigelsen. På det grundlag forekommer en frist for Ungarn frem til 15. oktober 2019 til at håndtere afgivelsen passende. Inden for denne frist bør Ungarn rapportere om, hvilke foranstaltninger der er truffet som reaktion på denne henstilling.

                  (7)

                  Det vurderes på grundlag af de fremskrivninger for produktionsgabet, der er angivet i Kommissionens forårsprognose 2019, at konjunkturforholdene i Ungarn er gode i 2019 og 2020. Selv om det reale BNP i 2019 forventes at stige i samme takt som det potentielle BNP (3,7 %), så forventes væksten i det reale BNP (2,8 %) i 2020 at blive lavere end vækstpotentialet (3,6 %). Ungarns offentlige gældskvote ligger over tærsklen på 60 % af BNP. Den strukturelle tilpasningsindsats, der som et minimum kræves i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 og tilpasningsmatrixen under stabilitets- og vækstpagtens forebyggende del, og som tager hensyn til den nuværende økonomiske situation og eventuelle problemer, hvad angår målet om de offentlige finansers holdbarhed, beløber sig til 0,75 % af BNP for både 2019 og 2020.

                  (8)

                  Ungarns strukturelle underskud er steget med 1,6 % af BNP i 2017 og med 0,3 % af BNP i 2018 til 3,7 % af BNP i 2018. I Kommissionens forårsprognose for 2019 forventes det at falde i 2019. Minimumstilpasningskravet bør ledsages af en yderligere indsats for at rette op på de kumulerede afvigelser og bringe Ungarn tilbage på en passende konsolideringskurs efter afvigelserne siden 2017. En yderligere indsats i 2019 på 0,25 % af BNP ud over den, som følger af den aftalte tilpasningsmatrix under stabilitets- og vækstpagtens forebyggende del, forekommer passende, i betragtning af hvor væsentlig en afvigelse der er konstateret fra den anbefalede tilpasningssti hen imod den mellemfristede målsætning, og den vil fremskynde tilpasningen i retning af den mellemfristede budgetmålsætning. Den indsats, som kræves for 2019, vil være i overensstemmelse med den tilpasning, som Rådet opfordrede til i sin henstilling af 4. december 2018. For 2020 forekommer minimumstilpasningen på 0,75 % af BNP passende på betingelse af, at den ønskede justering overholdes i 2019.

                  (9)

                  Den krævede forbedring af den strukturelle saldo på 1 % af BNP i 2019 og 0,75 % af BNP i 2020 svarer til en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter på højst 3,3 % i 2019 og 4,7 % i 2020.

                  (10)

                  Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 ventes en forbedring af den strukturelle saldo på 0,4 % af BNP i 2019 og yderligere 0,6 % af BNP i 2020. En strukturel forbedring på 1 % af BNP i 2019 og 0,75 % af BNP i 2020 indebærer, at der skal træffes foranstaltninger, der giver et samlet strukturelt udbytte på 0,6 % af BNP i 2019, og yderligere foranstaltninger, der giver et strukturelt udbytte på 0,2 % af BNP i 2020 sammenlignet med referencescenariet i Kommissionens forårsprognose 2019.

                  (11)

                  På grund af den manglende efterkommelse af tidligere henstillinger om at korrigere den væsentlige konstaterede afvigelse skal der hurtigst muligt sættes ind for at bringe Ungarns finanspolitik tilbage på en forsvarlig sti.

                  (12)

                  For at nå budgetmålsætningerne i henstillingen er det afgørende, at Ungarn vedtager og omhyggeligt gennemfører de nødvendige foranstaltninger samt nøje følger udviklingen i de nuværende udgifter.

                  (13)

                  Ungarn bør rapportere til Rådet senest den 15. oktober 2019 om de foranstaltninger, der er truffet for at efterleve denne henstilling.

                  (14)

                  Denne henstilling bør offentliggøres,

            HENSTILLER TIL UNGARN:

                  1)

                  at træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstiger 3,3 % i 2019 og 4,7 % i 2020, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 1 % af BNP i 2019 og 0,75 % af BNP i 2020, hvorved Ungarn bringes ind på en passende tilpasningssti hen imod den mellemfristede budgetmålsætning

                  2)

                  at anvende alle ekstraordinære indtægter til at nedbringe underskuddet; budgetkonsolideringsforanstaltningerne bør sikre en varig forbedring af den offentlige strukturelle saldo på en vækstfremmende måde

                  3)

                  senest den 15. oktober 2019 at aflægge rapport til Rådet om de foranstaltninger, der er truffet for at efterleve denne henstilling; rapporten bør indeholde tilstrækkeligt specificerede og troværdigt bebudede foranstaltninger, herunder hver enkelt foranstaltnings budgetmæssige virkninger, med henblik på at overholde den krævede tilpasningssti, samt ajourførte og detaljerede budgetfremskrivninger for 2019-2020.
                  Denne henstilling er rettet til Ungarn.

         Udfærdiget i Luxembourg, den 14. juni 2019.

               På Rådets vegne

            E.O. TEODOROVICI

               Formand

         (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Rådets henstilling af 22. juni 2018 med henblik på at korrigere den væsentlige konstaterede afvigelse fra tilpasningsstien hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i Ungarn (EUT C 223 af 27.6.2018, s. 1).

         (3)  De primære offentlige nettoudgifter består af de samlede offentlige udgifter minus renteudgifter, udgifter til Unionens programmer, som fuldt ud modsvares af EU-midler, og ikkediskretionære ændringer i udgifterne til arbejdsløshedsunderstøttelse. Nationalt finansierede faste bruttoinvesteringer udjævnes over en fireårig periode. Diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden eller lovbestemte indtægtsforøgelser er medregnet. Engangsforanstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden modregnes.

         (4)  Rådets henstilling af 4. december 2018 med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Ungarn (EUT C 460 af 21.12.2018, s. 4).


title: Rådets Henstilling af 5. december 2019 med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Ungarn2019/C 420/01

text:
               13.12.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 420/1

      RÅDETS HENSTILLING
      af 5. december 2019
      med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Ungarn
      (2019/C 420/01)
      RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
      som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 4,
      som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 10, stk. 2, andet afsnit,
      som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen, og
      som tager følgende i betragtning:

                  (1)

                  I henhold til traktatens artikel 121 skal medlemsstaterne fremme sunde offentlige finanser på mellemlang sigt gennem samordning af deres økonomiske politikker og multilateral overvågning for at undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.

                  (2)

                  Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og opnå en holdbar og stærk vækst, som fører til øget beskæftigelse.

                  (3)

                  Den 22. juni 2018 fastslog Rådet i henhold til traktatens artikel 121, stk. 4, at der i 2017 var konstateret en væsentlig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning i Ungarn i 2017. I lyset af den konstaterede væsentlige afvigelse vedtog Rådet den 22. juni 2018 en henstilling (2)
                     , hvori det henstilledes til Ungarn at træffe de fornødne foranstaltninger for at rette op på denne afvigelse. Rådet fandt efterfølgende, at Ungarn ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger som reaktion på denne henstilling og vedtog den 4. december 2018 en ændret henstilling (3). Rådet fandt efterfølgende, at Ungarn ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger som reaktion på nævnte ændrede henstilling.

                  (4)

                  Den 14. juni 2019 fastslog Rådet, at der igen i 2018 var konstateret en betydelig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Ungarn. På dette grundlag vedtog Rådet en henstilling (4) til Ungarn om at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter (5) ikke overstiger 3,3 % i 2019 og 4,7 % i 2020, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 1 % af bruttonationalproduktet (BNP) i 2019 og 0,75 % af BNP i 2020. Rådet henstillede desuden, at Ungarn anvender alle uventede indtægter til at nedbringe underskuddet, og at foranstaltningerne til budgetkonsolidering bør sikre en varig forbedring af den offentlige strukturelle saldo på en vækstfremmende måde. Rådet gav Ungarn en frist indtil den 15. oktober 2019 til at aflægge rapport om, hvilke foranstaltninger landet havde truffet som reaktion på henstillingen af 14. juni 2019.

                  (5)

                  Den 9. juli 2019 rettede Rådet en henstilling (6) til Ungarn om i 2019 og 2020 at sikre efterlevelsen af Rådets henstilling af 14. juni 2019 med henblik på at korrigere den væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning.

                  (6)

                  Den 26. september 2019 aflagde Kommissionen et udvidet overvågningsbesøg i Ungarn med henblik på at foretage kontrol på stedet, jf. artikel -11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97. Efter at Kommissionen havde forelagt de foreløbige undersøgelsesresultater for de ungarske myndigheder, således at de kunne fremsætte bemærkninger, aflagde den den 20. november 2019 rapport til Rådet om sine konklusioner. Disse konklusioner blev offentliggjort.

                  (7)

                  Den 15. oktober 2019 fremlagde de ungarske myndigheder en rapport om de virkningsfulde foranstaltninger, landet havde truffet som reaktion på Rådets henstilling af 14. juni 2019. I lyset af de ungarske myndigheders oplysninger i rapporten og den overordnede vurdering på grundlag af Kommissionens efterårsprognose 2019 konkluderede Rådet den 5. december 2019, at Ungarn ikke har truffet virkningsfulde foranstaltninger som reaktion på Rådets henstilling af 14. juni 2019.

                  (8)

                  Da Ungarn ikke har truffet virkningsfulde foranstaltninger og i lyset af landets kumulerede afvigelse fra den anbefalede tilpasningssti i retning af dets mellemfristede budgetmålsætning er det hensigtsmæssigt i henhold til traktatens artikel 121, stk. 4, at rette en revideret henstilling til Ungarn om at træffe passende foranstaltninger.

                  (9)

                  På grundlag af Kommissionens efterårsprognose 2019 forventes der en forbedring af Ungarns strukturelle saldo på 0,5 % af BNP i 2019 og yderligere 1,2 % af BNP i 2020. Som følge heraf anslås Ungarns strukturelle underskud at blive på 1,8 % af BNP og afvige med 1,1 % af BNP fra landets mellemfristede budgetmålsætning på 1,5 % i 2019 og 1,0 % i 2020.

                  (10)

                  For at bringe Ungarn tilbage på en passende tilpasningssti efter tidligere afvigelser forekommer den årlige strukturtilpasning på 0,75 % af BNP i 2020 som henstillet af Rådet den 14. juni 2019 passende i lyset af den samlede makroøkonomiske udvikling på baggrund af den forventede opbremsning i den økonomiske aktivitet i de kommende år, idet de konjunkturbetingede faktorer, der har støttet væksten i de senere år, forventes gradvist at aftage.

                  (11)

                  På grundlag af Kommissionens efterårsprognose 2019 er den påkrævede forbedring af den strukturelle saldo med 0,75 % af BNP i 2020 forenelig med en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter på højst 4,7 %.

                  (12)

                  Ifølge Kommissionens efterårsprognose 2019 forventes Ungarns strukturelle underskud at blive forbedret med 1,2 % af BNP i 2020, mens udgiftsmålet tyder på en afvigelse fra kravet. På grundlag af de nuværende fremskrivning og henset til de faktorer, der påvirker både den strukturelle saldo og udgiftsmålet, forventes budgettet for 2020, som den ungarske regering allerede har vedtaget, at sikre den krævede indsats.

                  (13)

                  Den manglende efterlevelse af tidligere henstillinger om at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse nødvendiggør, at der sættes ind for at bringe Ungarns finanspolitik tilbage på en forsvarlig sti.

                  (14)

                  For at nå de anbefalede budgetmålsætninger er det afgørende, at Ungarn vedtager og omhyggeligt gennemfører de nødvendige foranstaltninger samt nøje overvåger udviklingen i de nuværende udgifter og dæmmer op for uforholdsmæssigt store udgifter ved årets udgang.

                  (15)

                  De krav, der fremsættes i denne henstilling, erstatter de tilsvarende krav i Rådets henstilling af 14. juni 2019.

                  (16)

                  Ungarn bør aflægge rapport til Rådet om de foranstaltninger, der træffes som opfølgning på denne henstilling, senest den 15. april 2020, eventuelt som led i landets konvergensprogram, der indgives i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1466/97.

                  (17)

                  Det er hensigtsmæssigt, at denne henstilling offentliggøres,

            HENSTILLER, AT UNGARN:

                  1)

                  træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den nominelle vækstrate i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstiger 4,7 % i 2020, hvilket svarer til en årlig strukturtilpasning på 0,75 % af BNP, hvilket bringer Ungarn ind på en passende tilpasningssti hen imod den mellemfristede budgetmålsætning.

                  2)

                  anvender alle ekstraordinære indtægter til at nedbringe underskuddet og kompenserer for uventede indtægtstab ved hjælp af permanente finanspolitiske foranstaltninger af høj kvalitet; sørger for, at budgetkonsolideringsforanstaltningerne sikrer en varig forbedring af den offentlige strukturelle saldo på en vækstfremmende måde.

                  3)

                  senest den 15. april 2020 aflægger rapport til Rådet om de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på denne henstilling; sørger for, at rapporten indeholder tilstrækkeligt specificerede og troværdigt bebudede foranstaltninger, herunder hver enkelt foranstaltnings budgetmæssige virkninger, med henblik på at overholde den krævede tilpasningssti, samt ajourførte og detaljerede budgetfremskrivninger for 2020.

         Denne henstilling er rettet til Ungarn.
         Udfærdiget i Bruxelles, den 5. december 2019.

               På Rådets vegne

               Formand

            M. LINTILÄ

         (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Rådets henstilling af 22. juni 2018 med henblik på at korrigere den væsentlige konstaterede afvigelse fra tilpasningsstien hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i Ungarn (EUT C 223 af 27.6.2018, s. 1).

         (3)  Rådets henstilling af 4. december 2018 med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Ungarn (EUT C 460 af 21.12.2018, s. 4).

         (4)  Rådets henstilling af 14. juni 2019 med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Ungarn (EUT C 210 af 21.6.2019, s. 4).

         (5)  De primære offentlige nettoudgifter består af de samlede offentlige udgifter minus renteudgifter, udgifter til Unionens programmer, som fuldt ud modsvares af EU-midler, og ikkediskretionære ændringer i udgifterne til arbejdsløshedsunderstøttelse. Nationalt finansierede faste bruttoinvesteringer udjævnes over en fireårig periode. Diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden eller lovbestemte indtægtsforøgelser er medregnet. Engangsforanstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden er modregnet.

         (6)  Rådets henstilling af 9. juli 2019 om Ungarns nationale reformprogram for 2019 og med Rådets udtalelse om Ungarns konvergensprogram for 2019 (EUT C 301 af 5.9.2019, s. 101).


title: Rådets henstilling af 5. december 2019 med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien2019/C 420/02

text:
               13.12.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 420/4

      RÅDETS HENSTILLING
      af 5. december 2019
      med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien
      (2019/C 420/02)
      RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
      som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 4,
      som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 10, stk. 2, andet afsnit,
      som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen, og
      som tager følgende i betragtning:

                  (1)

                  I henhold til traktatens artikel 121 skal medlemsstaterne fremme sunde offentlige finanser på mellemlang sigt gennem samordning af deres økonomiske politikker og multilateral overvågning for at undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.

                  (2)

                  Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og opnå en holdbar og stærk vækst, som fører til øget beskæftigelse.

                  (3)

                  I juni 2017 og juni 2018 fastslog Rådet i henhold til traktatens artikel 121, stk. 4, at der i henholdsvis 2016 og 2017 var konstateret en væsentlig afvigelse fra Rumæniens mellemfristede budgetmålsætning eller fra tilpasningsstien i retning af denne målsætning. Som følge af disse konstaterede væsentlige afvigelser vedtog Rådet den 16. juni 2017 (2) og den 22. juni 2018 (3) henstillinger til Rumænien om at træffe de nødvendige foranstaltninger for at rette op på disse afvigelser. Rådet fandt efterfølgende, at Rumænien ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger som reaktion på disse henstillinger og vedtog ændrede henstillinger henholdsvis den 5. december 2017 (4) og den 4. december 2018 (5). Rådet fandt efterfølgende, at Rumænien heller ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger som reaktion på nævnte ændrede henstillinger.

                  (4)

                  Den 14. juni 2019 fandt Rådet, at der igen i 2018 var konstateret en væsentlig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien. På dette grundlag vedtog Rådet en henstilling (6) til Rumænien om at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter (7) ikke overstiger 4,5 % i 2019 og 5,1 % i 2020, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 1 % af bruttonationalproduktet (BNP) i 2019 og 0,75 % af BNP i 2020. Det henstillede desuden, at Rumænien anvender alle uventede indtægter til at nedbringe underskuddet, og at foranstaltningerne til budgetkonsolidering bør sikre en varig forbedring af den offentlige strukturelle saldo på en vækstfremmende måde. Rådet gav Rumænien en frist indtil den 15. oktober 2019 til at aflægge rapport om, hvilke foranstaltninger landet havde truffet som reaktion på henstillingen af 14. juni 2019.

                  (5)

                  Den 9. juli 2019 vedtog Rådet en henstilling (8) til Rumænien om at sikre efterlevelsen af Rådets henstilling af 14. juni 2019 i 2019 og 2020 med henblik på at korrigere den væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning.

                  (6)

                  Den 25. september 2019 aflagde Kommissionen et udvidet overvågningsbesøg i Rumænien med henblik på at foretage kontrol på stedet, jf. artikel –11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97. Efter at Kommissionen havde forelagt de foreløbige undersøgelsesresultater for de rumænske myndigheder, således at de kunne fremsætte bemærkninger, aflagde den rapport til Rådet om sine konklusioner den 20. november 2019. Disse konklusioner blev offentliggjort.

                  (7)

                  Den 15. oktober 2019 fremlagde de rumænske myndigheder en rapport om de virkningsfulde foranstaltninger, landet havde truffet som reaktion på Rådets henstilling af 14. juni 2019. I lyset af de rumænske myndigheders oplysninger i rapporten og den overordnede vurdering på grundlag af Kommissionens efterårsprognose 2019 konkluderede Rådet den 5. december 2019, at Rumænien ikke har truffet virkningsfulde foranstaltninger som reaktion på Rådets henstilling af 14. juni 2019.

                  (8)

                  Da Rumænien ikke har truffet virkningsfulde foranstaltninger og i lyset af landets kumulerede høje afvigelse fra den anbefalede tilpasningssti i retning af dets mellemfristede budgetmålsætning er det hensigtsmæssigt i henhold til traktatens artikel 121, stk. 4, at rette en revideret henstilling til Rumænien om at træffe passende foranstaltninger.

                  (9)

                  På grundlag af Kommissionens efterårsprognose 2019 forventes der en yderligere forværring af Rumæniens strukturelle saldo på 0,8 % af BNP i 2019 og yderligere 0,8 % af BNP i 2020. Som følge heraf anslås Rumæniens strukturelle underskud at blive på 2,5 % af BNP og afvige med 3,4 % af BNP fra landets mellemfristede budgetmålsætning på 1,0 % i henholdsvis 2019 og 2020.

                  (10)

                  For at korrigere for den kumulerede afvigelse og bringe Rumænien tilbage på en passende tilpasningssti efter tidligere afvigelser bør der gøres en yderligere indsats som supplement til den anbefalede årlige strukturelle tilpasning på 0,75 % af BNP i 2020, som Rådet anbefalede den 14. juni 2019. En yderligere tilpasning på 0,25 % af BNP forekommer passende i lyset af størrelsen af den kumulerede afvigelse fra den anbefalede tilpasningssti i retning af den mellemfristede målsætning. Denne yderligere indsats vil fremme tilpasningen i retning af den mellemfristede budgetmålsætning uden at bringe den økonomiske vækst i fare.

                  (11)

                  Ifølge Kommissionens efterårsprognose 2019 ventes det offentlige underskud at blive på 3,6 % i 2019 og 4,4 % i 2020, hvilket er over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Den påkrævede strukturelle tilpasning forekommer også tilstrækkelig til at sikre, at Rumænien i 2020 overholder traktatens referenceværdi på 3 % af BNP.

                  (12)

                  På grundlag af Kommissionens efterårsprognose 2019 er den påkrævede forbedring af den strukturelle saldo med 1,0 % af BNP i 2020 forenelig med en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter på højst 4,4 %.

                  (13)

                  Ifølge Kommissionens efterårsprognose 2019 vil Rumæniens strukturelle saldo blive forværret med 0,8 % af BNP i 2020. En strukturel forbedring på 1,0 % af BNP indebærer derfor et behov for at vedtage foranstaltninger, der giver et samlet strukturelt udbytte på 1,8 % af BNP sammenlignet med det nuværende referencescenarie i Kommissionens efterårsprognose 2019.

                  (14)

                  Den manglende efterlevelse af tidligere henstillinger om at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse og risikoen for at overskride traktatens referenceværdi nødvendiggør, at der hurtigst muligt sættes ind for at bringe Rumæniens finanspolitik tilbage på en forsvarlig sti.

                  (15)

                  For at nå de anbefalede budgetmålsætninger er det afgørende, at Rumænien vedtager og omhyggeligt gennemfører de fornødne foranstaltninger og overvåger udviklingen i de løbende udgifter nøje.

                  (16)

                  De krav, der fremsættes i denne henstilling, erstatter de tilsvarende krav i Rådets henstilling af 14. juni 2019.

                  (17)

                  Rumænien bør aflægge rapport til Rådet om de foranstaltninger, der træffes som opfølgning på denne henstilling, senest den 15. april 2020, eventuelt som led i landets konvergensprogram, der indgives i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1466/97.

                  (18)

                  Det er hensigtsmæssigt, at denne henstilling offentliggøres,

            HENSTILLER, AT RUMÆNIEN:

                  1)

                  træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den nominelle vækstrate i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstiger 4,4 % i 2020, hvilket svarer til en årlig strukturtilpasning på 1,0 % af BNP, hvilket bringer Rumænien ind på en passende tilpasningssti hen imod den mellemfristede budgetmålsætning.

                  2)

                  anvender alle ekstraordinære indtægter til at nedbringe underskuddet; sørger for, at budgetkonsolideringsforanstaltningerne sikrer en varig forbedring af den offentlige strukturelle saldo på en vækstfremmende måde.

                  3)

                  senest den 15. april 2020 aflægger rapport til Rådet om de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på denne henstilling; sørger for, at rapporten indeholder tilstrækkeligt specificerede og troværdigt bebudede foranstaltninger, herunder hver enkelt foranstaltnings budgetmæssige virkninger, med henblik på at overholde den krævede tilpasningssti, samt ajourførte og detaljerede budgetfremskrivninger for 2020.

         Denne henstilling er rettet til Rumænien.
         Udfærdiget i Bruxelles, den 5. december 2019.

               På Rådets vegne

            M. LINTILÄ

               Formand

         (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Rådets henstilling af 16. juni 2017 med henblik på at korrigere den betydelige konstaterede afvigelse fra tilpasningsstien hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien (EUT C 216 af 6.7.2017, s. 1).

         (3)  Rådets henstilling af 22. juni 2018 med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien (EUT C 223 af 27.6.2018, s. 3).

         (4)  Rådets henstilling af 5. december 2017 med henblik på at korrigere den væsentlige observerede afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien (EUT C 439 af 20.12.2017, s. 1).

         (5)  Rådets henstilling af 4. december 2018 med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien (EUT C 460 af 21.12.2018, s. 1).

         (6)  Rådets henstilling af 14. juni 2019 med henblik på at korrigere den konstaterede væsentlige afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien (EUT C 210 af 21.6.2019, s. 1).

         (7)  De primære offentlige nettoudgifter består af de samlede offentlige udgifter minus renteudgifter, udgifter til Unionens programmer, som fuldt ud modsvares af EU-midler, og ikkediskretionære ændringer i udgifterne til arbejdsløshedsunderstøttelse. Nationalt finansierede faste bruttoinvesteringer udjævnes over en fireårig periode. Diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden eller lovbestemte indtægtsforøgelser er medregnet. Engangsforanstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden er modregnet.

         (8)  Rådets henstilling af 9. juli 2019 om Rumæniens nationale reformprogram for 2019 og med Rådets udtalelse om Rumæniens konvergensprogram for 2019 (EUT C 301 af 5.9.2019, s. 135).


title: Den Europæiske Centralbanks henstilling af 14. februar 2019 til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Banque centrale du Luxembourg (ECB/2019/6)

text:
               20.2.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 67/1

      DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS HENSTILLING
      af 14. februar 2019
      til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Banque centrale du Luxembourg
      (ECB/2019/6)
      (2019/C 67/01)
      STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —
      under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
      under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 27.1, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta, revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB's Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union.

                  (2)

                  Mandatet for Banque centrale du Luxembourgs nuværende eksterne revisorer, Deloitte Audit sarl, udløb efter revisionen for regnskabsåret 2018. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2019.

                  (3)

                  Banque centrale du Luxembourg har valgt Ernst & Young S.A. som sine eksterne revisorer for regnskabsårene 2019 til 2023 —

            VEDTAGET DENNE HENSTILLING:
      Det henstilles, at Ernst & Young S.A. udnævnes til eksterne revisorer for Banque centrale du Luxembourg for regnskabsårene 2019 til 2023.

         Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 14. februar 2019.

            Mario DRAGHI

               Formand for ECB


               5.4.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 129/49

      P8_TA(2018)0059
      Foranstaltninger til at afskære jihadister fra deres indtægtskilder — en målrettet indsats mod finansiering af terrorisme
      Europa-Parlamentets henstilling af 1. marts 2018 til Rådet om Europa-Parlamentets henstilling til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigs- og sikkerhedsanliggender om foranstaltninger til at afskære jihadister fra deres indtægtskilder — en målrettet indsats mod finansiering af terrorisme (2017/2203(INI))
      (2019/C 129/07)

         Europa-Parlamentet,

                  —

                  der henviser til den internationale konvention fra 1999 til bekæmpelse af finansiering af terrorisme,

                  —

                  der henviser til sine beslutninger af 27. oktober 2016 om situationen i det nordlige Irak/Mosul (1) og 30. april 2015 om ødelæggelse af kulturelle mindesmærker begået af ISIS/Da'esh (2),

                  —

                  der henviser til den globale strategi for EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik,

                  —

                  der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1210/2003 af 7. juli 2003 om visse specifikke restriktioner i de økonomiske og finansielle forbindelser med Irak og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2465/96 (3),

                  —

                  der henviser til FN’s globale terrorbekæmpelsesstrategi og FN's Sikkerhedsråds resolution 1267 (1999), 1373 (2001), 1989 (2011), 2133 (2014), 2199 (2015), 2253 (2015) og 2368 (2017),

                  —

                  der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (4),

                  —

                  der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv (EU) 2015/849 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme og om ændring af direktiv 2009/101/EF (COM(2016)0450),

                  —

                  der henviser til Manama-erklæringen om bekæmpelse af terrorfinansiering af 9. november 2014,

                  —

                  der henviser til bedste praksis med hensyn til målrettede økonomiske sanktioner fra Den Finansielle Aktionsgruppe vedrørende Hvidvaskning af Penge (FATF) i forbindelse med terrorisme og terrorfinansiering,

                  —

                  der henviser til FATF's erklæring af 24. oktober 2014 om bekæmpelse af finansieringen af terrororganisation Den Islamiske Stat i Irak og Levanten (ISIL) og dens rapport fra februar 2015 om finansieringen af ISIL,

                  —

                  der henviser til den 11. rapport om situationen i sikkerhedsunionen, som blev offentliggjort af Kommissionen den 18. oktober 2017,

                  —

                  der henviser til tilføjelsen fra september 2015 til Algier-memorandummet om god praksis med hensyn til at forhindrede udbetaling af løsepenge til terrorister i forbindelse med bortførelser,

                  —

                  der henviser til Taormina-erklæringen af 26. maj 2017 fra G7 om bekæmpelse af terrorisme og voldelig ekstremisme,

                  —

                  der henviser til det nyoprettede Særlige Udvalg om Terrorisme,

                  —

                  der henviser til artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

                  —

                  der henviser til artikel 7 og 8 i EU's charter om grundlæggende rettigheder vedrørende beskyttelse af personoplysninger,

                  —

                  der henviser til Rådets forordning (EU) 2015/827 af 28. maj 2015 om ændring af forordning (EU) nr. 36/2012 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien (5),

                  —

                  der henviser til Kommissionens handlingsplan fra februar 2016 om styrkelse af bekæmpelsen af finansiering af terrorisme,

                  —

                  der henviser til Europols rapport fra 2017 om situationen og tendenserne med hensyn til terrorisme (TE-SAT 2017),

                  —

                  der henviser til Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet og Rådet af 26. juni 2017 om vurderingen af de risici for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, der påvirker det indre marked, og som vedrører grænseoverskridende aktiviteter (COM(2017)0340),

                  —

                  der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/541 af 15. marts 2017 om bekæmpelse af terrorisme og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA og ændring af Rådets afgørelse 2005/671/RIA (6),

                  —

                  der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med kompetente myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge strafbare handlinger eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner og om den frie udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA (7),

                  —

                  der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forslag til forordning af 13. juli 2017 om import af kulturgenstande (COM(2017)0375),

                  —

                  der henviser til den 9. rapport om situationen i sikkerhedsunionen, som blev offentliggjort af Kommissionen den 27. juli 2017,

                  —

                  der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. oktober 2017 til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd og Rådet om ellevte statusrapport om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion (COM(2017)0608),

                  —

                  der henviser til forretningsordenens artikel 113,

                  —

                  der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0035/2018),

                  A.

                  der henviser til, at et af de væsentlige elementer i bekæmpelsen af terrorisme er at udtørre dens finansieringskilder bl.a. i form af de skjulte kredsløb med svig og skatteunddragelse, hvidvaskning af penge og skatteparadis;

                  B.

                  der henviser til, at en del af finansieringen muligvis kommer fra europæiske lande og anvendes af terrororganisationer andre steder, mens andre midler kommer fra lande uden for Europa og er bestemt til at finansiere radikalisering og egentlige terrorhandlinger; der henviser til, at den eksterne og interne dimension af terrorbekæmpelsen hænger sammen, hvorfor udtørringen af finansieringskilderne til terrorismen bør indgå i en bredere EU-strategi, der integrerer både eksterne og interne sikkerhedsdimensioner;

                  C.

                  der henviser til, at moderne kommunikationsnet og crowdfunding navnlig har vist sig at være en billig og effektiv måde at generere midler til finansiering af terroraktiviteter eller styre jihadistnetværk; der henviser til, at terrorgrupper har været i stand til at samle yderligere midler til deres aktiviteter ved hjælp af phishingangreb, identitetstyveri eller ved køb af stjålne kreditkortoplysninger i onlinefora;

                  D.

                  der henviser til, at finansieringen kan anvendes på tre måder: til de terrorangreb, som kræver omfattende finansiering, til andre angreb som kræver mindre beløb, om end resultaterne er lige brutale; og til finansiering af propaganda, som kan inspirere enkeltmandsangreb, som nødvendiggør meget lidt planlægning og meget få penge; der henviser til, at det er nødvendigt a gribe effektivt ind i alle disse situationer;

                  E.

                  der henviser til, at finansiering, der stammer fra lovlige kilder, via modtageren kan være kanaliseret til tredjeparter, enkeltpersoner, grupper, enheder eller virksomheder, som står i forbindelse med terroraktiviteter;

                  F.

                  der henviser til, at, terrorisme er en verdensomspændende forbrydelse, hvorfor et effektivt modangreb ligeledes skal være verdensomspændende og omfattende, samordnes tæt på internationalt plan mellem finansielle institutioner, retshåndhævende myndigheder og retsinstanser og indebære udveksling af relevante oplysninger om fysiske og juridiske personer samt mistænkelige aktiviteter, idet man skal være opmærksom på, at beskyttelsen af personoplysninger og privatlivets fred er vigtige grundlæggende rettigheder;

                  G.

                  der henviser til, at dataudslip i de seneste år har medført, at bevidstheden om forbindelserne mellem hvidvaskning af penge og skatteunddragelse på den ene side og organiseret kriminalitet og finansiering af terrorisme på den anden side har udviklet sig betydeligt, og at disse spørgsmål er blevet et vigtigt fokuspunkt for international politisk; der henviser til, at medieberetninger på det seneste som erkendt af Kommissionen også har etableret en sammenhæng mellem storstilet svindel med moms- og punktafgifter og organiseret kriminalitet, herunder terrorisme (8); https://www.euractiv.com/section/economy-jobs/news/eu-targets-terror-financing-with-vat-fraud-crackdown/;

                  H.

                  der henviser til, at næsten alle medlemsstaternes jurisdiktioner har kriminaliseret finansiering af terrorisme som en særskilt forbrydelse;

                  I.

                  der henviser til, at finansielle data er et vigtigt redskab til indsamling af efterretninger for at analysere terrornetværk og forstyrre deres operationer; der henviser til, at der fortsat er behov tilstrækkelig håndhævelse af lovgivningen for at forhindre hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme; der henviser til, at der er behov for en samlet forebyggelsesstrategi, som bygger på udveksling af grundlæggende oplysninger og et forbedret samarbejde mellem økonomiske efterretningstjenester, efterretningstjenester og retshåndhævende myndigheder, der arbejder med af bekæmpe finansieringen af terrorismen; der henviser til, at disse oplysninger skulle omfatte udviklingstendenser i international finansiering som f.eks. Bitmap, SWIFT-kodning, kryptovalutaer og de tilsvarende reguleringsmekanismer; der henviser til, at bekæmpelse af finansiering af terrorisme på verdensplan nødvendigvis må indebære verdensomspændende standarder for åbenhed omkring de retmæssige ejere af virksomheder, fonde og lignende ordninger for at kaste lys over finansiel uigennemsigtighed, der letter hvidvaskning af kriminelle indtægter og finansiering af terrororganisationer og aktører;

                  J.

                  der henviser til, at der er behov for en formaliseret europæisk platform inden for de eksisterende strukturer — som indtil har fungeret uformelt — der centraliserer indsamlingen af oplysninger og formidler dem til de 28 medlemsstater, og hvorpå medlemsstater kan indgive oplysninger om deres indsats og fremskridt i forbindelse med bekæmpelse af finansiering af terrorisme; der henviser til, at denne udveksling af oplysninger bør være proaktiv;

                  K.

                  der henviser til, at et antal internationale nonprofitorganisationer, velgørenhedsorganisationer og andre fonde, netværker og private donorer, som har eller påstår at have en social eller kulturel målsætning, skabte grundlaget for ISIS/Da'esh, Al-Qaeda og andre jihadistiske organisationers økonomiske kapacitet og fungerer som dække for misbrug; der henviser til, at det er af afgørende betydning at overvåge og indsamle efterretninger om disse organisationer, deres grundlæggere, aktiviteter og deres ofte meget omfattende forbindelser med aktører i EU; der henviser til, at der bør sættes en stopper for deres støtte til udbredelse af radikal jihadisme i Afrika, Mellemøsten, Asien og Europa; der henviser til, at denne udbredelse ved EU's grænser og i vores partnerlande er særligt alarmerende; der henviser til, at Golfsamarbejdsrådets og dets medlemsstaters fulde gennemførelse af FATF-henstillingerne på disse områder er af afgørende betydning for bekæmpelsen af den globale terrorisme;

                  L.

                  der henviser til, at Al-Qaedas globale finansieringsnetværk er bygget på donationer til velgørenhedsorganisationer og NGO'er, der kommunikerer med donorer via sociale medier og onlinefora; der henviser til, at konti også er blevet brugt til at bede tilhængere om donationer til støtte for jihad-sagen; der henviser til, at der i de senere år er blevet udviklet flere intelligente mobilapplikationer af terrororganisationer for at maksimere rækkevidden og tilskynde til donationer fra tilhængere, hvoraf de fleste af dem befinder sig i Golfstaterne;

                  M.

                  der henviser til, at mikrostater og stater med en dårlig renommé inden for retssikkerhed er særlig sårbare med hensyn til at blive hotspots for finansiering af terrorisme;

                  N.

                  der henviser til, at efterretninger tyder på, at institutioner og enkeltpersoner i Golfstaterne yder finansiel og logistisk støtte til Al-Qaeda, ISIS/Da'esh og andre radikale grupper; der henviser til, at mange af disse terrorgrupper ikke ville være selvforsynende uden denne finansiering;

                  O.

                  der henviser til, at ISIS/Daesh og Al-Qaeda er blevet økonomisk uafhængige; der henviser til, at ISIS/Daesh og Al-Qaeda forsøger at kanalisere deres penge til Syrien og Irak via olieeksport og investeringer i virksomheder, herunder gennem pengekurerer og professionelle kurerer, ulovlige pengeoverførsler og pengefaciliteter og professionelle tjenesteydelser; der henviser til, at ISIS/Da'esh hvidvasker indtægterne fra deres kriminelle aktiviteter ved at opkøbe forretninger og aktiver af enhver art; der henviser til, at ISIS/Da'esh også hvidvasker indtægterne af stjålne antikviteter og smuglede kunstværker og -genstande ved at sælge dem i udlandet, bl.a. på markederne i medlemsstaterne; der henviser til, at ulovlig handel med bl.a. varer, skydevåben, olie, narkotika, cigaretter og kulturgenstande samt menneskehandel, slaveri, udnyttelse af børn, afkrævning af beskyttelsespenge og pengeafpresning er blevet finansieringskilder for terroristgrupper; der henviser til, at stadig flere forbindelser mellem organiseret kriminalitet og terrorgrupper en voksende sikkerhedstrussel for Unionen; der henviser til, at disse kilder vil kunne sætte ISIS/Da'esh og Al-Qaeda i stand til at fortsætte finansieringen af fremtidige kriminelle handlinger efter deres territoriale sammenbrud i Syrien og Irak;

                  P.

                  der henviser til, at der er indført et forbud mod internationale løsepenge i henhold til en række internationale forpligtelser, som understøttes af FN's Sikkerhedsråds resolutioner og nationale love; der henviser til, at FN-forbuddet i praksis mangler støtte fra centrale signatarstater, som prioriterer den umiddelbare redning af liv frem for deres forpligtelse til at bekæmpe terrorisme, og ved at gøre dette tillader finansiering af terrororganisationerne;

                  1.

                  retter følgende henstillinger til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik:

                              a)

                              opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at overveje at gøre elimineringen af terrornetværks finansieringskilder til førsteprioriteten, da det vil være et effektivt redskab til at hæmme effektiviteten af disse netværker; mener, at forebyggende strategier, som bygger på udveksling af bedste praksis og af mistænkelige og relevante finansielle oplysninger mellem efterretningstjenesterne, er afgørende for at bekæmpe finansieringen af terrorisme og mere generelt terrorangreb; opfordrer derfor medlemsstaterne efterretningstjenester til at forbedre deres samordning og samarbejde gennem etablering af en europæisk platform for finansoplysninger til bekæmpelse af terror inden for rammerne af eksisterende strukturer (f.eks. Europol) for at undgå oprettelsen af endnu et agentur med særlig fokus på proaktiv udveksling af oplysninger om den finansielle støtte til terrornetværk; mener, at en sådan platform ville skabe en fælles database over fysiske og juridiske personer og mistænkelige transaktioner; understreger, at værdifulde data, der er indsamlet af nationale sikkerhedsagenturer, bør fremsendes, så snart de det er registreret i det centrale system, som skulle have tilladelse til at indeholde oplysninger om ikke-EU-statsborgere, idet der navnlig skal tages hensyn til de mulige konsekvenser for de grundlæggende rettigheder og navnlig retten til beskyttelse af personoplysninger og princippet om formålsbegrænsning; understreger, at denne liste bl.a. bør omfatte en oversigt over banker, finansielle institutioner og europæiske og ikkeeuropæiske kommercielle organer såvel som tredjelande, hvis bekæmpelse af finansiering af terrorisme er mangelfuld; at opfordre Kommissionen til hurtigst muligt at udarbejde en sådan oversigt på grundlag af sine egne kriterier og analyser i overensstemmelse med direktiv (EU) 2015/849; kræver, at de ansvarlige, som direkte eller indirekte begår, organiserer eller støtter terrorhandlinger drages til ansvar for deres handlinger;

                              b)

                              opfordrer de europæiske lande, både EU-medlemsstater og tredjelande, til at bidrage til finansieringen til programmer, som fremmer udveksling af bedste praksis mellem deres efterretningstjenester, herunder vedrørende undersøgelse og analyse af terroristers og terrororganisationers rekrutteringsmetoder og metoder til overføring af penge til finansiering af terrorisme; anbefaler, at det indføres kvartalsvise offentlige trusselsvurderinger, der kombinerer de efterretninger og oplysninger, som Europol og Situationscentret (INTCEN) har indsamlet; at opfordre medlemsstaterne til at sikre tilstrækkelige bevillinger og menneskelige ressourcer til efterretningstjenesterne;

                              c)

                              understreger — som bekræftet af Den Finansielle Aktionsgruppe vedrørende Hvidvaskning af Penge (FATF), der har udviklet en strategi til bekæmpelse af finansiering af terrorisme — betydningen af en bedre og mere hensigtsmæssig udveksling af oplysninger mellem de finansielle efterretningsenheder, sikkerhedsstyrker, de retshåndhævende myndigheder og efterretningstjenesterne inden for deres egne jurisdiktioner, mellem jurisdiktioner såvel som i den private sektor, navnlig banksektoren;

                              d)

                              glæder sig over GCC's engagementet med FATF; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til aktivt at opfordre EU's partnere, navnlig GCC og dets medlemsstater, til fuldt ud at gennemføre FATF-henstillingerne for at afhjælpe mangler inden for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og bekæmpe finansiering af terrorisme og tilbyde teknisk bistand for at opnå fremskridt på disse områder;

                              e)

                              opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant til at støtte FATF's indsats og prioritere bekæmpelsen af finansiering af terrorisme, navnlig var at identificere og arbejde med FN's medlemsstater, hvis strategi for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme er mangelfuld;

                              f)

                              opfordre til en styrkelse af samarbejdet mellem Europol og EU's vigtigste strategiske partnere, der spiller en central rolle i bekæmpelsen af terrorisme over hele verden; mener, at et tættere samarbejde vil gøre det lettere at forebygge, opdage og gribe ind over for omdrejningspunkterne for finansieringen af terrorisme; opfordrer medlemsstaterne til bedre at udnytte det uformelle netværk af finansielle efterretningsenheder (FIU.net) med udgangspunkt i det arbejde, som Europol har udført, ved at gennemføre det femte direktiv om bekæmpelse af hvidvaskning af penge, og ved at vedtage lovgivningsmæssige foranstaltninger til løsning af andre spørgsmål som følge af de finansielle efterretningsenheders forskelligartede statusser og kompetencer, navnlig for at lette koordineringen og udvekslingen af oplysninger både blandt de finansielle efterretningsenheder og mellem de finansielle efterretningsenheder og retshåndhævende myndigheder med henblik på at dele de pågældende oplysninger med den europæiske platform for finansoplysninger til bekæmpelse af terrorisme;

                              g)

                              minder om, at det er yderst vigtigt at styrke den politisk dialog med, øge en økonomiske bistand til og støtte opbygningen af kapaciteten til bekæmpelse af terrorisme i EU's partnerlande, som er på frontlinjen i kampen mod terrorisme;

                              h)

                              opfordrer EU-medlemsstaterne til at skærpe overvågningen af mistænkelige organisationer, der beskæftiger sig med aktiviteter som ulovlig handel, smugleri, forfalskning og svindel ved at oprette fælles efterforskningshold med Europol og gøre det nemmere for de retshåndhævende myndigheder at få adgang til mistænkelige transaktioner, idet der skal tages hensyn til proportionalitetsprincippet og retten til privatlivets fred; opfordrer i dette øjemed medlemsstaterne til at forbedre efterforskernes uddannelse og specialisering; opfordrer Kommissionen til at støtte og i tilstrækkelig grad finansiere udviklingen af uddannelsesprogrammer for retshåndhævende og retslige myndigheder i medlemsstaterne;

                              i)

                              opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at forelægge en årlig rapport om de fremskridt, der er sket, og de foranstaltninger, der er truffet vedrørende bekæmpelsen af finansiering af terrorisme, og navnlig bestræbelser på at hindre finansieringen af ISIS'/Da'esh og Al-Qaeda; minder om, at visse medlemsstater er mere engageret end andre i bekæmpelsen af finansieringen af terrorisme, og at den bedste løsning derfor vil være at øge informationsudvekslingen, navnlig om effektiviteten af de allerede indførte foranstaltninger;

                              j)

                              ser med tilfredshed på Kommissionens forslag om oprettelse af registre over bankkonti og om at lette adgang til dem for finansielle efterretningsenheder og andre kompetente myndigheder, der beskæftiger sig med bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme; bemærker, at Kommissionen inden for kort tid vil foreslå et initiativ til at give retshåndhævende myndigheder en bredere adgang til registre; understreger behovet for, når man udveksler bankkontooplysninger, at overholde reglerne om politisamarbejde og retligt samarbejde, navnlig i forbindelse med straffesager; opfordrer i den forbindelse de medlemsstater, der endnu ikke har gennemført Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/41/EU af 3. april 2014 om den europæiske efterforskningskendelse i straffesager, så hurtigt som muligt;

                              k)

                              opfordrer medlemsstaterne til at træffe de nødvendige lovgivningsmæssige foranstaltninger for at sikre at bankerne fører grundigt tilsyn med forudbetalte debitkort for at sikre, at saldoen kun kan forhøjes gennem bankoverførsler fra konti, hvor kontoindehaveren kan identificeres; understreger betydningen af en ansvarskæde, der gør det muligt for efterretningstjenesterne at afgøre, hvornår der er en alvorlig risiko for, at en transaktion bliver udnyttet til terrorangreb eller anden alvorlig kriminalitet; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til fuldt ud at lette åbningen af en bankkonto for alle de bosiddende på deres område;

                              l)

                              understreger nødvendigheden af at sætte en stopper for alle former for skattely, som muliggør hvidvask af penge, skatteundgåelse og skattesvig, da disse er centrale elementer i finansieringen af terrornetværk; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at bekæmpe skatteunddragelse, og opfordrer Kommissionen til at foreslå og gennemføre foranstaltninger til nøje overvågning af pengestrømme og skattely;

                              m)

                              henviser til det vellykkede samarbejde med USA og andre partnere og nytten af de oplysninger, der indhentes gennem aftalen mellem EU og USA om deling af oplysninger inden for rammerne af USA's program for sporing af terrorfinansiering (Terrorism Financing Tracking Program, TFTP); opfordrer Kommissionen til at foreslå, at der oprettes en europæisk ordning på dette område som supplerer den nuværende ramme og udbedrer de nuværende huller, navnlig med hensyn til SEPA, hvilket vil skabe den rette balance mellem sikkerhed og individuelle frihedsrettigheder; påpeger, at de europæiske standarder for databeskyttelse vil være gældende for denne europæiske ordning;

                              n)

                              opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant og medlemsstaterne til i samarbejde med EU's terrorbekæmpelseskoordinator at udarbejde en liste over enkeltpersoner og enheder, der opererer efter ordninger med ringe gennemskuelighed og et højt niveau af mistænkelige finansielle aktiviteter, navnlig hvis de har forbindelse til radikal jihadisme; opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant og medlemsstaterne til at tage hensyn til en stats bidrag til finansieringen af terrorisme i deres forbindelser med denne stat;

                              o)

                              opfordrer Rådet for Den Europæiske Union til at styrke målrettede sanktioner og andre restriktive foranstaltninger over for alle personer og enheder, der på nogen måde stiller økonomiske ressourcer til rådighed for ISIS/Da'esh og Al-Qaeda samt andre jihadistiske grupper; opfordrer til indefrysning af pengemidler og andre finansielle aktiver eller økonomiske ressourcer, der tilhører enkeltpersoner, grupper, virksomheder og enheder (herunder midler hidrørende fra ejendom, der ejes eller kontrolleres direkte eller indirekte af disse personer eller af personer, der handler på deres vegne eller efter deres anvisninger): glæder sig over oprettelsen af FN's Sikkerhedsråds komité for overvågning af gennemførelsen af sanktioner; konstaterer, at medlemsstaterne i henhold til FN’s Sikkerhedsråds resolution nr. 2253(2015) er forpligtet til at handle hurtigt med hensyn til at indefryse pengemidler eller finansielle aktiver til ISIS/Da'esh, Al-Qaeda og tilhørende enkeltpersoner, grupper, virksomheder og enheder; opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant til at støtte FN's Sikkerhedsråds opfordring til FN's medlemslande til hurtigt og effektivt at standse strømmen af midler og andre finansielle aktiver og økonomiske ressourcer til enkeltpersoner og enheder på sanktionslisten for ISIL (Da'esh) og Al-Qaeda;

                              p)

                              opfordrer EU-medlemsstaterne til at etablere et kontrol- og godkendelsessystem for at sikre, at religions- og uddannelsesinstitutioner, andre institutioner, centre, velgørende foreninger, kulturelle sammenslutninger og andre enheder, hvor der er mistanke om terrorforbindelser, nærmere redegør for, hvem de modtager økonomisk støtte fra, og hvordan den modtagne støtte fordeles både inden for og uden for EU, og opfordrer til, at alle transaktioner, som foretages af sådanne enheder registreres i en central database, der etableres med alle relevante garantier; opfordrer til, at der for velgørende organisationer indføres obligatorisk forudgående kontrol, af penges oprindelse og destination, hvis der er begrundet mistanke om forbindelser til terrorisme, for at undgå, at midlerne i ond tro eller ved en fejltagelse anvendes til terrorformål; krævet, at alle foranstaltninger gennemføres inden for specifikke programmer mod islamofobi med henblik på at forebygge en stigning i hadforbrydelser såvel som overfald på muslimer og alle andre racistiske og fremmedhadske overfald på grundlag af religion eller etnicitet;

                              q)

                              opfordrer medlemsstaterne til at føre nøjere tilsyn med og regulere traditionelle pengeoverførselsmetoder (som f.eks. hawala eller det kinesiske fei ch’ien) og andre uformelle systemer til overførsel af værdier, navnlig i forbindelse af behandlingen af en forordning om kontrol med likvide midler, der føres ind i eller ud af Unionen (2016/0413(COD)), hvorved der vil blive indført pligt for alle agenter, der udfører transaktioner, til at indberette hver enkelt transaktion til myndighederne, og understreger, at målet ikke er at standse traditionelle uformelle pengeoverførsler, men at standse menneskehandel og -smugling gennem organiseret kriminalitet, terrorisme eller erhvervsprofitter fra sorte penge; opfordrer i den forbindelse til, at:

                                          i)

                                          alle mellemmænd og/eller personer, der er involveret i omtalte aktiviteter (kontrollanter eller valutahandlere, formidlere og agenter, koordinatorer, fundraisere og afsendere af overførsler), skal lade sig registrere hos den kompetente nationale myndighed;

                                          ii)

                                          alle transaktioner skal indberettes og dokumenteres på en måde, der letter fremsendelsen, når der anmodes om oplysninger;

                                          iii)

                                          der indføres sanktioner med afskrækkende virkning over for mellemmænd og/eller personer, der er involveret i aktiviteter, som ikke indberettes;

                              r)

                              opfordrer Kommissionen til at foreslå den nødvendige lovgivning med henblik på bedre at overvåge alle elektroniske finansielle transaktioner og virksomheder, der skaber elektronisk valuta inklusiv mellemmænd for at undgå, at midler omdannes for brugere, der ikke til fulde kan identificeres, således som det kan være tilfældet med brugere af offentlige net og anonyme navigationssystemer; understreger i den forbindelse, at omveksling af krypteret valuta til kontanter og omvendt skal foretages gennem en identificerbar bankkonto; opfordrer Kommissionen til at foretage en konsekvensanalyse vedrørende finansiering af terrorisme, der involverer aktiviteter med e-spil, virtuelle valutaer, kryptovalutaer, blokkædnings- og FinTech-teknologier; opfordrer endvidere Kommissionen til at overveje mulige foranstaltninger, herunder lovgivning og skabe et regelsæt for disse aktiviteter for at begrænse redskaberne til finansiering af terrorisme;

                              s)

                              opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres overvågning med hensyn til regulering og kontrol med ulovlig handel med guld, ædelstene og ædelmetal, således at disse varer ikke anvendes til finansiering af terroraktiviteter; opfordrer til fastsættelse af aftale kriterier, som skal følges af medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbyde og sanktionere al kommerciel handel (både eksport og import) med jihadist-kontrollerede områder, med undtagelse af den humanitære bistand, der er nødvendige for den undertrykte befolkning; opfordrer til, at alle (fysiske eller juridiske personer), der på nogen måde deltager i nævnt handel (køb, salg, distribution, formidling eller på anden måde) retsforfølges og sanktioneres for forsømmelighed eller ond vilje; der henviser til, at bemærke de specifikke risici ved finansiering af terrorisme gennem penge- eller værdioverførselsordninger (MVTS); opfordrer medlemsstaterne til at udtænke et styrket partnerskab og samarbejde mellem agenter for pengeoverførsler og europæiske retshåndhævende myndigheder og udstede retningslinjer for at udpege og løse eventuelle specifikke hindringer, der forhindrer udveksling af oplysninger om mistænkelige pengeoverførsler;

                              t)

                              glæder sig over forslaget til en forordning om import af kulturgoder og fremhæve dens betydning for at bekæmpe ulovlig import af disse varer for at finansiere terrorisme; opfordrer Kommissionen til at indføje et sporbarhedscertifikat for kunstværker og antikviteter, der kommer ind på EU-markedet og stammer fra områder eller steder, der kontrolleres af væbnede ikke-statslige aktører og organisationer, grupper og individer, der findes på EU's terrorliste; opfordrer Kommission til at forstærke samarbejdet med internationale organisationer som FN, UNESCO, INTERPOL, Verdenstoldorganisationen og Det Internationale Museumsråd med henblik på at skærpe bekæmpelsen af ulovlig handel med kulturgenstande, som anvendes til finansiering af terrorisme; opfordrer medlemsstaterne til at oprette politienheder, der er specialiseret i at tage sig af ulovlig handel med kulturgoder, og sikre samordning mellem disse enheder på tværs af medlemsstaterne; opfordrer medlemsstaterne til at gøre det obligatorisk for virksomheder, der beskæftiger sig med handel med kunstværker, at indberette alle mistænkelige transaktioner, og at pålægge ejere af virksomheder, der beskæftiger sig med kunst- og antikvitetshandel, som bliver involveret i ulovlig handel med sådanne varer, og som kommer til at finansiere terrorisme på grund af forsømmelighed, effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner — om nødvendigt strafferetlige sanktioner; opfordrer Kommissionen til at styrke støtten til tredjelande, især nabolandene, i deres bestræbelser på at gribe ind over for kriminalitet og ulovlig handel som kilde til finansiering af terror;

                              u)

                              opfordrer Kommissionen foreslår foranstaltninger for at øge gennemsigtigheden i forhold til oprindelse, transport og formidling af råvarer, især petrokemiske produkter, for at styrke sporbarheden og standse ubevidst finansiering af terrororganisationer;

                              v)

                              opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at revidere de relevante forordninger og direktiver, således at finansieringsinstitutter skal anmode om oplysninger vedrørende årsagen til det høje og mindre antal mistænkelige transaktioner med henblik på at holde øje med udbetaling af løsepenge til terrororganisationer; opfordrer medlemsstaterne til at træffe målrettede forebyggende foranstaltninger for økonomiske operatører i risikoområder for at hjælpe dem med at fortsætte deres aktiviteter;

                              w)

                              opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at udpege en specialist i finansielle efterretninger på den nye FSFP-mission i Irak til at støtte den irakiske regering i at forebygge, at ISIS/Da'eshs og Al-Qaedas aktiver forlader landet, såvel som til at bistå de irakiske myndigheder med udviklingen af programmer til bekæmpelse af hvidvaskning af penge;

                              x)

                              opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til under de dialoger om terrorbekæmpelse, som de fører med partnertredjelande, at fokusere på politisamarbejde og retligt samarbejde og udveksling af oplysninger og bedste praksis for at forstærke synergierne på verdensplan i bekæmpelsen af finansieringen af terrorisme;

                              y)

                              påskønner oprettelsen af et netværk af eksperter i EU's delegationer til bekæmpelse af terrorisme; opfordrer til, at dette netværk styrkes og udvides til flere regioner og navnlig til Afrikas Horn og Sydøstasien; understreger betydningen af at medtage målsætninger vedrørende terrorbekæmpelse i EU's FSFP-missioner og -operationer, navnlig i Libyen, Sahara, Afrikas Horn og Mellemøsten; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at udnævne en ekspert i økonomisk efterretningsvirksomhed under sine FSFP-missioner og -operationer i lande, hvor der er risiko for, at der findes tilflugtssteder for terrorister (terrorist hubs), og i Sahel-regionen, samt til på effektiv vis at udvikle et tæt samarbejde med regeringen i de pågældende områder;

                              z)

                              opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forstærke deres indsats for at tilskynde partnertredjelande til at underskrive og ratificere den internationale konvention til bekæmpelse af finansiering af terrorisme fra 1999, hvori der fastlægges en række principper og standarder for at sætte en stopper for finansieringen af terrorisme, og til at gennemføre den effektivt;

                              aa)

                              understreger, at håndtering og afhjælpning af socioøkonomiske klagepunkter i regionen, fremme af levedygtige stater og sikring af overholdelse af menneskerettighederne er afgørende for at reducere ynglepladser for ISIS/Da'esh, Al-Qaeda og andre jihadistiske grupper, herunder deres kapacitet til økonomisk autonomi;

                              ab)

                              opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant og EU-Udenrigstjenesten til at styrke samarbejdet med de lande, hvor indtægterne fra narkotikahandel, menneskehandel eller ulovlig varehandel (som f.eks. tobak og andet), findes, således at det kan blive beslaglagt;

                              ac)

                              opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant og EU-Udenrigstjenesten til at stå i spidsen for initiativer i de internationale fora for at øge gennemsigtigheden af virksomhedernes ejerskab, nemlig ved oprettelse af et offentligt register over juridiske enheder, herunder virksomheder, fonde og et centralt register over bankkonti, finansielle instrumenter, fast ejendom, livsforsikringskontrakter og andre relevante aktiver, der måtte blive misbrugt for at hvidvaske penge og finansiere terrorisme;

                              ad)

                              opfordrer Rådet og Kommissionen til at oprette og gennemføre en årlig mekanisme for benchmarkrapporter til Parlamentet om foranstaltninger truffet af medlemsstaterne og Kommissionen mod finansiering af terrorisme;

                              ae)

                              opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant og EU-Udenrigstjenesten til at støtte vores udenlandske partnere i deres nationale bestræbelser på at begrænse de finansielle strømme fra private til organisationer, der anses for at yde støtte og ressourcer til terrorister;

                              af)

                              opfordrer medlemsstaterne til hurtigt at vedtage Kommissionens foreslåede momsreform for at forhindre kriminelle organisationer i at udnytte hullerne i det europæiske momssystem til finansiering af terrorisme og andre kriminelle aktiviteter;

                              ag)

                              glæder sig over Kommissionens forslag til forordning om gensidig anerkendelse af afgørelser om indefrysning og konfiskation;

                              ah)

                              bekræfter, at konfrontationen med og besejringen af ISIS/Da'esh, Al-Qaeda og andre jihadistiske grupper, hvad enten der er økonomisk, militært eller ideologiske skal forblive øverst på sikkerheds- og forsvarsdagsordenen; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at bruge sit diplomatiske engagement med de regionale stater for at understrege denne fælles interesse for både EU og regionale aktører;

                  2.

                  pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigs- og sikkerhedsanliggender og medlemsstaterne.

         (1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0422.

         (2)  EUT C 346 af 21.9.2016, s. 55.

         (3)  EUT L 169 af 8.7.2003, s. 6.

         (4)  EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73.

         (5)  EUT L 132 af 29.5.2015, s. 1.

         (6)  EUT L 88 af 31.3.2017, s. 6.

         (7)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 89.

         (8)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-3441_en.htm