               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 13.5.2015
            COM(2015) 273 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Sloveniens nationale reformprogram for 2015og med Rådets udtalelse om Sloveniens stabilitetsprogram for 2015

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Sloveniens nationale reformprogram for 2015

                  og med Rådets udtalelse om Sloveniens stabilitetsprogram for 2015

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer
                  2
               , særlig artikel 6, stk. 1,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  3
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  4
               ,

               som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker. Strategien fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker, som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)Den 8. juli 2014 vedtog Rådet en henstilling om Sloveniens nationale reformprogram for 2014 og afgav sin udtalelse om Sloveniens opdaterede stabilitetsprogram for 2014. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013
                  5
                afgav Kommissionen den 28. november 2014 sin udtalelse om Sloveniens udkast til budgetplan for 2015
                  6
               .

               (4)Den 28. november 2014 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  7
               , som markerede starten på det europæiske semester om samordning af de økonomiske politikker for 2015. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  8
               , hvori Slovenien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

               (5)Den 18. december 2014 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne om at sætte skub i investeringer, fremskynde strukturreformer og forfølge en ansvarlig vækstfremmende finanspolitisk konsolidering.

               (6)Den 26. februar 2015 offentliggjorde Kommissionen sin landerapport om Slovenien for 2015
                  9
               . I landerapporten analyseredes fremskridtene med hensyn til at gennemføre de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget den 8. juli 2014. For så vidt angår Slovenien, indeholder rapporten også resultaterne af den dybdegående undersøgelse, som omhandles i artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionen konkluderer på baggrund af sin analyse, at Slovenien har makroøkonomiske ubalancer, der kræver afgørende politiske tiltag og specifik overvågning. Det bør bemærkes, at indsatsen for at genskabe balancen videreføres, og at afgørende politiske tiltag og bedre eksportresultater og vækstbetingelser har medført, at risiciene er blevet mindsket i forhold til sidste år, navnlig for risici forbundet med den eksterne holdbarhed. Imidlertid udgør svag selskabsledelse, en høj grad af statsejerskab, stor gearing hos selskaberne og voksende offentlig gæld en risiko for den finansielle stabilitet og vækst og kræver derfor særlig opmærksomhed. Ubalancerne kan derfor ikke længere betragtes som uforholdsmæssigt store, men de bør fortsat følges nøje.

               (7)Den 30. april 2015 afleverede Slovenien sit nationale reformprogram for 2015 og sit stabilitetsprogram for 2015. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (8)Slovenien er for øjeblikket omfattet af den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten. I stabilitetsprogrammet for 2015 planlægger regeringen at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2015 og nå den mellemfristede målsætning – en strukturel budgetbalance – senest i 2020, dvs. et år efter programperioden. Det er regeringens mål gradvist at nedbringe det offentlige underskud til 2,9 % af BNP i 2015 og til 0,9 % af BNP i 2019. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes den offentlige gældskvote at toppe med 81.6 % i 2015, hvorefter den vil begynde at falde. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. På grundlag af Kommissionens forårsprognose fra 2015 forventes en rettidig og holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2015. Tages der udgangspunkt i den strukturelle saldo og de diskretionære foranstaltninger, der er truffet, lever den finanspolitiske indsats samtidig ikke op til Rådets henstilling. Under forudsætning af at Slovenien rettidigt korrigerer sit uforholdsmæssigt store underskud som planlagt, vil landet fra 2016 være omfattet af pagtens forebyggende del. De foranstaltninger, som skal bidrage til at opnå de fastlagte mål for underskuddet fra 2016 og videre frem, er ikke blevet specificeret i tilstrækkelig grad. På baggrund af Kommissionens forårsprognose fra 2015 synes der derfor at være en risiko for en betydelig afvigelse fra den tilpasning, som er nødvendig for at nå den mellemfristede målsætning i 2016, og der er derfor behov for yderligere foranstaltninger. Rådet er på grundlag af sin vurdering af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose fra 2015 af den opfattelse, at Slovenien risikerer ikke at overholde kravene i stabilitets- og vækstpagten. Med hensyn til budgetregler vedtog parlamentet i 2013 et konstitutionelt grundlag for at etablere en generel regel om strukturel balance/strukturelt overskud på det offentlige budget. Den nødvendige gennemførelseslovgivning er imidlertid endnu ikke blevet vedtaget. Revision af loven om offentlige finanser bør kunne skabe det nødvendige retlige grundlag i de procedurespørgsmål, der vedrører budgetloven.

               (9)Slovenien har taget skridt til at lette presset på pensionssystemet på mellemlang sigt, men der er stadig vigtige parametre, som skal justeres for at sikre dets bæredygtighed efter 2020. Pensionsreformen i 2013 har haft en positiv virkning, og retsakten om oprettelse af en demografisk fond forventes vedtaget i juni 2015. Det vil imidlertid kræve yderligere reformer at sikre pensionssystemets langsigtede bæredygtighed. Der er ikke blevet gjort fremskridt med hensyn til reformen af langtidsplejen. I slutningen af 2013 vedtog regeringen en plan for en reform af langtidsplejen, men vedtagelsen af den lovgivning, der skal gennemføre reformen, er blevet udsat til sidst i 2015 med henblik på inden da at træffe beslutninger om en reform af sygeforsikringen, herunder spørgsmålet om finansiering af det samlede sundhedssystem og den langsigtede pleje. De aldersrelaterede udgifter til langsigtet pleje kan begrænses ved at målrette ydelserne mod dem, der har de største behov, og ændre fokus fra institutionel pleje til pleje i hjemmet.

               (10)I januar 2015 blev der indgået en social aftale, hvori det blev fastlagt, at lønningerne i den offentlige sektor skulle vokse mindre end i den private. Mindstelønnens sammensætning og indeksering er ikke omfattet af aftalen. Selv om den stadig er forholdsvis høj sammenlignet med gennemsnitlige lønninger, har væksten i mindstelønnen været begrænset. En evaluering af arbejdsmarkedsreformen fra 2013 viser et fald i restriktionerne på arbejdsmarkedet, men at der fortsat er strukturelle problemer i form af langtidsledighed og lav beskæftigelsesfrekvens for de lavt kvalificerede og de ældre arbejdstagere. Slovenien har iværksat nogle foranstaltninger med henblik på at rette op på den manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte kompetencer, og der er planlagt adskillige andre foranstaltninger frem mod 2020.

               (11)I banksektoren har en yderligere stabilisering fundet sted via rekapitaliseringen af Abanka og Banka Celje i 2014. En omfattende handlingsplan for bankerne er blevet færdiggjort og overgivet til premierministerens kontor i januar 2015. Den slovenske centralbank har sørget for opfølgning på de mangler, som blev identificeret ved gennemgangen af aktivernes kvalitet i 2013, og den vil genoptage sine inspektioner i første kvartal af 2015 for at kontrollere, om bankerne har gennemført anbefalingerne. De store banker har reorganiseret og styrket deres afviklings- og omstruktureringsafdelinger. Det er imidlertid nødvendigt at styrke den langsigtede rentabilitet og begrænse misligholdte lån i den private sektor for at få en sundere banksektor. Der er nu både en plan for omstrukturering af virksomheder og en central taskforce for omstrukturering af virksomheder.  Yderligere gældsnedbringelse i den private sektor, bl.a. via bankaktivselskabet og gennem fuld anvendelse af de nye konkursregler, vil kunne bidrage til at skabe betingelser for fornyet vækst i de private investeringer. Bankernes långivning er fortsat på tilbagetog, hvilket især påvirker SMV'erne. Den nylige rekapitalisering af banksektoren forventes først at have fuld virkning i 2016. Bankernes begrænsede långivning og høje renter lægger begrænsninger på SMV'ernes finansieringsevne. Selv om andelen af afviste låneansøgninger er faldet i de seneste seks år, er antallet af SMV'er, som oplever en faldende villighed til udlån blandt bankerne, steget betydeligt, således at det er et af de højeste i EU.

               (12)Privatiseringsprogrammet skrider fremad, dog med forsinkelser. Omstruktureringen af de fem store statsejede banker og afviklingen af to mindre indenlandske forløber planmæssigt. Slovenian Sovereign Holding, som er ansvarlig for forvaltning og afhændelse af statslige aktiver, er nu fuldt operationel. Det slovenske parlament mangler fortsat at godkende forslaget til en strategi for forvaltning af aktiver, og dette forventes at blive fulgt op af offentliggørelsen af en plan for afhændelsen af en række nøje udvalgte statsejede aktiver. I december 2014 blev en ny kodeks for selskabsledelse vedtaget af Slovenian Sovereign Holding, og i januar 2015 blev der udpeget en ansvarlig tilsynsførende.

               (13)Domstolenes effektivitet øgedes yderligere i 2014, om end i et langsommere tempo. Selv om der er gjort visse fremskridt med hensyn til at reducere varigheden af retssager i første instans i civil- og handelsretlige sager, herunder i sager under konkursreglerne, er sagsbehandlingstiden og efterslæbet af uafsluttede sager fortsat af betydeligt omfang.

               (14)Sloveniens uhensigtsmæssige erhvervsklima er en central årsag til det lave investeringsniveau i det slovenske erhvervsliv, og det høje antal love og de mange ændringer af lovgivningen gør det vanskeligt at drive virksomhed og overholde den lokale lovgivning. Antallet af lovregulerede erhverv er faldet fra 323 til 242, men er fortsat højt. Ca. 25 % af foranstaltningerne i enhedsdokumentet, som har til formål at mindske de administrative byrder, er blevet gennemført. Konkurrencemyndigheden er sikret en tilstrækkelig budgetautonomi og institutionel uafhængighed.

               (15)Den nye regering gentog sit tilsagn om at bekæmpe korruption og vedtog et nyt toårigt program med 11 permanente foranstaltninger i januar 2015. Der er gjort visse fremskridt med hensyn til gennemsigtighed og ansvarlighed. En omfattende reform af den offentlige sektor er under forberedelse. Der er ikke gjort fremskridt med hensyn til rapportering om evaluering af resultater og procedurer for kvalitetskontrol.

               (16)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Sloveniens økonomiske politik, som er blevet offentliggjort i landerapporten for 2015. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, som Slovenien har truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til landet de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Slovenien, men også til i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union ved på EU-plan at give input til kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1 til 4 nedenfor.

               (17)På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 1 til 4 nedenfor.

               (18)Som led i det europæiske semester har Kommissionen også foretaget en analyse af den økonomiske politik i euroområdet som helhed. På dette grundlag har Rådet vedtaget særlige henstillinger rettet til medlemsstater, der har euroen som valuta. Slovenien bør også sikre fuld og rettidig gennemførelse af disse henstillinger,

               HENSTILLER, at Slovenien i perioden 2015-2016 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.Sikre en varig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2015 og opnå en finanspolitisk tilpasning på 0,6 % af BNP i retning af den mellemfristede målsætning i 2016. Vedtage loven om budgetregler og revidere loven om offentlige finanser. Fremme den langsigtede reform af pensionssystemet. Vedtage en reform af sundhedssystemet og den langsigtede pleje inden udgangen af 2015.

               2.I samråd med arbejdsmarkedets parter og i henhold til national praksis foretage en revision af mekanismen til fastsættelse af mindstelønnen og især godtgørelsernes rolle i betragtning af, hvordan det påvirker fattigdommen blandt personer i beskæftigelse, jobskabelsen og konkurrenceevnen. Øge beskæftigelsesegnetheden blandt lavt kvalificerede og ældre arbejdstagere. Træffe foranstaltninger til at bekæmpe langtidsledighed og skabe tilstrækkelige incitamenter til at forlænge arbejdslivet.

               3.Nedbringe antallet af misligholdte lån i bankerne ved at indføre specifikke mål. Forbedre bankernes kreditrisikoovervågning. Fortsætte omstruktureringen af virksomheder og fastholde den stærke selskabsledelse i bankafviklingsselskabet. Træffe foranstaltninger med henblik på at forbedre adgangen til finansiering for SMV'er og mikrovirksomheder. Vedtage en strategi for Slovenian Sovereign Holding med en klar klassificering af aktiver, gennemføre en årlig plan for forvaltning af aktiver og anvende resultatkriterier

               4.Sikre, at de reformer, der er vedtaget med henblik på at øge effektiviteten i det civile retssystem, bidrager til at reducere sagsbehandlingstiden.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 273.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11.

                     (6)
                  K(2014) 8813 endelig.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  KOM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 43 final/2.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 13.5.2015
            COM(2015) 261 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Kroatiens nationale reformprogram for 2015og om Rådets udtalelse om Kroatiens konvergensprogram for 2015

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Kroatiens nationale reformprogram for 2015

                  og om Rådets udtalelse om Kroatiens konvergensprogram for 2015

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 9, stk. 2,

               som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer
                  2
               , særlig artikel 6, stk. 1,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  3
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  4
               ,

               som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker. Strategien fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker. Disse udgør tilsammen de "integrerede retningslinjer", som medlemsstaterne blev opfordret til at tage i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)Den 8. juli 2014 vedtog Rådet en henstilling om Kroatiens nationale reformprogram for 2014 og afgav sin udtalelse om Kroatiens opdaterede konvergensprogram/stabilitetsprogram for 2014.

               (4)Den 28. november 2014 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  5
               , som markerede starten på det europæiske semester om samordning af de økonomiske politikker 2015. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  6
               , hvori Kroatien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (5)Den 18. december tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne om at sætte skub i investeringer, fremskynde strukturreformer og forfølge en ansvarlig vækstfremmende finanspolitisk konsolidering.

               (6)Den 26. februar 2015 offentliggjorde Kommissionen sin landerapport om Kroatien for 2015
                  7
               . Heri blev Kroatiens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget den 8. juli 2014, analyseret. Landerapporten indeholder også resultaterne af en dybdegående undersøgelse, jf. artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionen konkluderede af sin analyse, at Kroatien har uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer, som kræver afgørende politiske tiltag og specifik overvågning. I en situation med dæmpet vækst, forsinket omstrukturering af virksomheder og elendige resultater for beskæftigelsen er risiciene i forbindelse med en svag konkurrenceevne, høj gældsætning over for udlandet og stigende offentlig gæld kombineret med en svag offentlig styring vokset betydeligt.

               (7)Efter offentliggørelsen af landerapporten indledte de kroatiske myndigheder i marts 2015 en dialog med Kommissionens tjenestegrene om de reformer, der hastede mest for at løse problemet med de alt for store makroøkonomiske ubalancer. Myndighederne havde en konstruktiv tilgang til dialogen og bebudede en række relevante foranstaltninger, bl.a. at mindske de skattelignende afgifter i 2016 og 2017, rationalisere systemet med statslige myndigheder og regionale enheder under den centrale statsforvaltning, skabe incitament til en frivillig sammenlægning af lokale myndigheder, mindske den lovgivningsmæssige usikkerhed og styrke statsrevisionen. Der blev redegjort nærmere for reformplanerne på en række andre områder såsom at mindske de administrative byrder på virksomheder og forbedre forvaltningspraksis i statsejede virksomheder. Ambitionerne ligger dog under forventningerne på en række områder, navnlig med hensyn til at stramme op på reglerne for tidlig pensionering og offentliggøre og efterkomme resultaterne af analysen af udgifterne, selv om der blev fremlagt visse supplerende foranstaltninger for delvis at kompensere for manglerne.

               (8)Kroatien er på nuværende tidspunkt under den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten. Regeringen har i sit konvergensprogram for 2015 planlagt at korrigere det alt for store underskud inden 2017, hvilket ikke er i overensstemmelse med den tidsfrist, som Rådet henstillede, nemlig inden 2016. Regeringens plan er gradvis at reducere det samlede underskud til 5,0 % af BNP i 2015, 3,9 % i 2016 og yderligere til 2,7 % af BNP i 2017. I henhold til konvergensprogrammet forventes den offentlige gældskvote at nå op på 92,5 % i 2017 og stabilisere sig på 92,4 % i 2018. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, synes en anelse positivt, da vækstprognosen i programmet svarer til Kommissionens forårsprognose, mens den underliggende konsolideringsindsats i programmet er større. Der er kun delvis redegjort for de foranstaltninger, der skal understøtte de planlagte mål for underskuddet fra 2015 og fremefter. På grundlag af Kommissionens forårsprognose 2015 forventes der ikke en rettidig og varig korrektion af det alt for store underskud inden 2016. Ud fra omfanget af de foranstaltninger, der blev skønnet nødvendige, var den finanspolitiske indsats i 2014 i overensstemmelse med Rådets henstilling. Det er også tilfældet i kumulative termer i 2014 og 2015 trods det forventede underskud i 2015. Den (tilpassede) ændring i den strukturelle balance i 2014-2015 ligger imidlertid under det, der blev henstillet. I 2016 ligger den finanspolitiske indsats under Rådets henstilling. Der vil derfor være behov for yderligere strukturelle foranstaltninger. Rådet finder på grundlag af dets vurdering af konvergensprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2015, at der er risiko for, at Kroatien ikke vil opfylde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.

               (9)Den 23. april 2015 fremlagde Kroatien sit nationale reformprogram for 2015 og sit konvergensprogram for 2015. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (10)Kroatien er på nuværende tidspunkt ved at gennemgå sine udgifter med henblik på at opnå øget effektivitet, navnlig hvad angår udgifterne til lønninger, socialsikring og subsidier, samt skabe tilstrækkeligt finanspolitisk spillerum til at prioritere vækstfremmende udgifter og investeringer. Kroatiens indtægter fra løbende ejendomsskat som andel af BNP er de næstlaveste i EU. Der er det seneste år truffet skridt til at forbedre overholdelsen af skattereglerne, bl.a. foranstaltninger for at bekæmpe momssvig, og der er nu brug for handling. Kroatiens finanspolitiske ramme er blevet styrket takket være de nylige reformer, men der er fortsat betydelige udfordringer. Svagheder, hvad angår en effektiv kontrol med udgifterne og en konsekvent overholdelse af de budgetmæssige begrænsninger, har en negativ indvirkning på den finanspolitiske beslutningstagning og revisionsresultaterne. Den hurtigt stigende offentlige gæld kræver en langt mere aktiv tilgang til gældsstyring.

               (11)Pensionssystemet lider under det store antal tidligt pensionerede, et alt for generøst system for tidlig pensionering inden for visse erhverv og en række særlige pensionsordninger. De forholdsmæssigt lave eller ikkeeksisterende pensionsnedsættelser for bestemte arbejdstagere i tilfælde af tidlig pensionering gør det let tidligt at forlade arbejdsmarkedet. Forskellen mellem den laveste tidlige pensionsalder og den lovbestemte pensionsalder er også stor sammenlignet med gennemsnittet i EU, der er på under tre år. Derudover er systemet meget fragmenteret, hvilket medfører udgifter til standardpensioner. Som følge heraf er cost-benefit-forholdet i pensionssystemet lavere end i de fleste medlemsstater, selv om udgifterne til det er sammenlignelige. Hvad angår sundhedssektoren, skaber de tilbagevendende restancer fortsat finanspolitiske risici. Der er iværksat foranstaltninger for at rationalisere hospitalsudgifterne, men gennemførelsen heraf er forbundet med risici. Budgetforøgelsen på 10 % dækker kun delvis behovene for finansiering; det vil være nødvendigt med yderligere effektivitetsbesparelser for at sikre, at der i 2017 slet ingen restancer er.

               (12)Den begrænsede løntilpasning i perioden efter krisen har haft negative virkninger for beskæftigelsen. Den omfattende analyse af praksis med hensyn til løndannelse og lønfastsættelse, der blev afsluttet i 2014, viste, at systemet ikke var fleksibelt nok til at sikre tilpasningen til forandringerne i de makroøkonomiske forhold. En række særlige svagheder vedrører de store forskelle mellem den private og den offentlige sektor, bl.a. statsejede virksomheder, udvidelsen af kollektive overenskomster til parter, der ikke har undertegnet dem, og problemer i forbindelse med forældede overenskomsters ophør. Det er nødvendigt, at analysen følges op af konkrete politiske foranstaltninger. Det er også vigtigt at overvåge virkningerne af arbejdsmarkedsreformen fra 2013-2014.

               (13)Arbejdsstyrken påvirkes negativt af den hurtigt aldrende befolkning kombineret med den lave erhvervsfrekvens, navnlig blandt unge og arbejdstagere over 50 år. Trods de øgede udgifter til aktive arbejdsmarkedspolitikker, og selv om disse dækker bredere, når de stadig ikke tilstrækkeligt langt ud, hvad angår langtidsledige, ældre arbejdstagere og unge, der ikke er under uddannelse eller i beskæftigelse.  Den andel af befolkningen, der får en videregående uddannelse, er blandt de laveste i EU. Mismatchet mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer og svaghederne i uddannelsessystemet virker afskrækkende og får færre til at vælge en videregående uddannelse. Den uformelle økonomis størrelse er fortsat en af de vedvarende udfordringer og medfører en høj forekomst af sort arbejde. Det er nu nødvendigt at gennemføre de foranstaltninger, som kommissionen til bekæmpelse af sort arbejde indkredsede i slutningen af 2014. Der findes på nuværende tidspunkt 80 forskellige sociale ydelser og programmer. Konsolideringen af ydelserne er startet, men der er behov for yderligere reformer i 2015 for at forbedre ydelsernes dækning og tilstrækkelighed.

               (14)Fordelingen af kompetencerne mellem nationalt og lokalt plan er komplekst og fragmenteret, hvilket skader forvaltningen af de offentlige finanser og forhindrer en effektiv anvendelse af de offentlige udgifter. Den nuværende fordeling af de politiske opgaver og de administrative svagheder hos de lokale myndigheder har direkte indflydelse på en række områder såsom skatteopkrævningen, tildelingen af sociale ydelser, forvaltningen af de europæiske struktur- og investeringsfonde, offentlige udbud og leveringen af offentlige tjenesteydelser. Som en kortsigtet foranstaltning har myndighederne planlagt at indføre mekanismer, der skal give incitament til frivillige sammenlægninger eller koordinering af selvstyrende enheder. På grundlag af analysen fra 2014 er der sket fremskridt på centralt plan med reformen og rationaliseringen af systemet af statslige myndigheder.

               (15)Kroatiens erhvervsliv lider under de store institutionelle mangler, herunder ustabil regulering, svag kontrol med lovgivningens kvalitet, store udgifter til at overholde lovgivningen, diskriminatorisk praksis og for store hindringer for tjenesteydere, store administrative byrder, et utal af skattelignende afgifter, begrænset gennemsigtighed og forudsigelighed i den måde, hvorpå forvaltningen arbejder, navnlig på lokalt plan, uensartet udviklede elektroniske kommunikationskanaler og langvarige retssager, navnlig ved civil- og handelsretterne, hvor der behov for at forbedre forvaltningen af sager. Den nye strategi til bekæmpelse af korruption mangler fokus og en tilstrækkelig detaljeringsgrad; der bør tages fat herpå ved hjælp af en handlingsplan til gennemførelse af strategien.

               (16)Tilsynet med offentlige virksomheder er ufuldstændigt, hvad angår virksomheder, der er oprettet på lokalt plan, og subsidier til større offentlige virksomheder. Myndighederne har planlagt at mindske antallet af "strategiske" virksomheder og optrappe privatiseringen. Der er behov for at gøre yderligere fremskridt, hvad angår kvaliteten af forvaltningspraksis, herunder en styrkelse og harmonisering af tilsynet på tværs af forskellige statsejede virksomheder. Udnævnelsen af bestyrelsesmedlemmer er ikke gennemsigtig, og kravene til kompetencer er relativt beskedne, hvilket forhindrer en sund forvaltning af offentlig ejendom.

               (17)En vigtig forudsætning for at lette de betydelige følger af den gældsnedbringelse, som det kroatiske erhvervsliv står over for at skulle foretage, og fremme en kultur med tidlig omstrukturering og "en ny chance" er, at der indføres effektive og gennemsigtige retsregler for redning og rekonstruktion af virksomheder på et tidligt tidspunkt. Vurderingen af lovgivningen vedrørende rekonstruktion viser, at den forudgående effektivitet af den nuværende lovgivningsramme er blandt de laveste i EU. Der er blevet iværksat en reform af lovgivningen vedrørende rekonstruktion, som forventes vedtaget i parlamentet i første halvdel af 2015. Den kroatiske bank for genopbygning og udvikling spiller en vigtig rolle for Kroatiens genopretning. Den er direkte udsat for kreditrisici, som kan påvirke de offentlige finanser. Det er vigtigt, at den sættes under prudentielt tilsyn og effektiv virksomhedsledelse. Der er også plads til at forbedre strukturen og gennemsigtigheden i forbindelse med ordningerne for ledelsens ansvarlighed. Efter at der er opstået kreditrisici som følge af valutasvingninger, er det nødvendigt at finde en langsigtet løsning, der er forholdsmæssig og rimelig og baseret på et solidt retsgrundlag, og som fokuserer på at hjælpe de mest nødlidende låntagere.

               (18)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Kroatiens økonomiske politik og offentliggjort den i landerapporten for 2015. Den har også vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, som Kroatien har truffet som opfølgning på de henstillinger, der blev rettet til landet de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til, hvor relevante de er for at sikre en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Kroatien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til fremtidige beslutninger på nationalt plan. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1 til 6 nedenfor.

               (19)På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået Kroatiens konvergensprogram, og Rådets udtalelse
                  8
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (20)På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og konvergensprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 1 til 6 nedenfor,

               HENSTILLER, at Kroatien i perioden 2015-2016 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.Sikre en varig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden 2016 ved at træffe de nødvendige foranstaltninger i 2015 og styrke budgetstrategien for 2016. Offentliggøre og efterkomme resultaterne af udgiftsanalysen. Forbedre kontrollen med udgifterne på centralt og lokalt plan, navnlig ved at indføre sanktionsmekanismer for enheder, der overtræder budgetgrænserne. Vedtage loven om finanspolitisk ansvarlighed og styrke statsrevisionens rolle. Indføre løbende ejendomsskatter og forbedre overholdelsen af momsreglerne. Styrke forvaltningen af den offentlige gæld, navnlig ved hvert år at offentliggøre en strategi for gældsstyring og sikre tilstrækkelige finanser.

               2.Forebygge tidlig pensionering ved at øge pensionsnedsættelserne, når arbejdstagere forlader arbejdsmarkedet tidligt. Sikre, at udgifterne til pensioner rækker og anvendes effektivt ved at stramme op på definitionen af, hvad der skal forstås ved hårde og farlige erhverv. Tackle de finanspolitiske risici i sundhedssektoren.

               3.Tage fat på svaghederne i rammen for lønfastsættelse i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis for at fremme tilpasningen af lønningerne til produktiviteten og de makroøkonomiske forhold. Styrke incitamenterne for arbejdsløse og inaktive til at påtage sig lønnet beskæftigelse. På grundlag af gennemgangen i 2014 gennemføre reformen af socialsikringssystemet og yderligere konsolidere de sociale ydelser ved at sikre større målretning og fjerne overlapninger.

               4.Mindske omfanget af fragmentering og overlapning mellem de centrale og de lokale myndigheder ved at indføre en ny model for funktionel fordeling af kompetencer og rationalisere systemet af statslige myndigheder. Øge gennemsigtigheden og ansvarligheden i de offentlige virksomheder, navnlig hvad angår udnævnelsen af ledelsen og kravene til kompetencer. Fremskynde børsnoteringen af pakker af minoritetsaktieposter i offentlige virksomheder og privatiseringer.

               5.I væsentlig grad mindske de skattelignende afgifter og fjerne alt for store hindringer for tjenesteydere. Indkredse og gennemføre foranstaltninger for at forbedre retssystemets effektivitet og kvalitet, navnlig civil- og handelsretterne.

               6.Styrke rammerne for rekonstruktion og insolvens for virksomheder for at gøre det lettere at omlægge gælden og indføre en personlig insolvensprocedure. Styrke den finansielle sektors kapacitet til at støtte genopretningen med henblik på de udfordringer, der følger af misligholdte virksomhedslån og realkreditlån i fremmed valuta, og svag forvaltningspraksis i visse institutioner.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1

                     (2)
                  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 261.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 30 final.

                     (8)
                  I henhold til artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 22.5.2017
            COM(2017) 513 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Letlands nationale reformprogram for 2017og med Rådets udtalelse om Letlands stabilitetsprogram for 2017

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Letlands nationale reformprogram for 2017

                  og med Rådets udtalelse om Letlands stabilitetsprogram for 2017

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  2
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  3
               ,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  4
               , som markerede starten på det europæiske semester 2017 om samordning af de økonomiske politikker. Den 9.-10. marts 2017 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  5
               , hvori Letland ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dag vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet. Den 9.-10. marts 2017 tilsluttede Det Europæiske Råd sig denne henstilling, og den 21. marts 2017 blev den vedtaget af Rådet
                  6
               .

               (2)Da Letland har euroen som valuta, og i betragtning af de nære indbyrdes forbindelser mellem økonomierne i Den Økonomiske og Monetære Union, bør Letland sikre en fuldstændig og rettidig implementering af henstillingen vedrørende euroområdet, som er afspejlet i henstilling 1 til 2 nedenfor.

               (3)Den 22. februar 2017 blev landerapporten for Letland 2017
                  7
                offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Letlands fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 12. juli 2016, opfølgningen på de henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Letlands nationale Europa 2020-mål.

               (4)Den 20. april 2017 fremlagde Letland sit nationale reformprogram for 2017 og sit stabilitetsprogram for 2017. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (5)Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i medlemsstaternes programmer under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) for 2014-2020. I henhold til lovgivningen vedrørende ESI-fondene
                  8
                kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante landespecifikke henstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og ændre sine relevante programmer under ESI-fondene. Kommissionen har udarbejdet nærmere retningslinjer for anvendelsen af disse bestemmelser
                  9
               .

               (6)Letland er underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2017 planlægger regeringen en forværring af den samlede saldo, som vil bevæge sig fra en ligevægtig stilling i 2016 til et underskud på henholdsvis 0,8 % og 1,6 % af BNP i 2017 og 2018 som følge af en omfattende skattereform, for derefter at blive forbedret til et underskud på 0,5 % af BNP i 2020. Ifølge stabilitetsprogrammet vil den strukturelle saldo falde fra et overskud på 0,2 % af BNP i 2016 til -1,7 % af BNP i 2017 for at nå -0,8 % af BNP i 2020. Denne kurs er i overensstemmelse med den mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på 1 % af BNP og de afvigelser, der tillades i henhold til klausulerne om pensionsreformer og strukturreformer i sundhedssektoren. Den genberegnede
                  10
                strukturelle saldo anslås at ville falde fra -1,9 % af BNP i 2017 til -2,3 % af BNP i 2018, før den atter stiger til -0,2 % af BNP i 2020. Ifølge stabilitetsprogrammet ventes den offentlige gældskvote fortsat at ligge på omkring 40 %. Programmets fremskrivninger af BNP stemmer stort set overens med Kommissionens prognose for 2017, men de forekommer særdeles gunstige for 2018.

               (7)Den 12. juli 2016 henstillede Rådet til Letland at sikre, at afvigelsen fra den mellemfristede budgetmålsætning i 2017 begrænses til, hvad der er tilladt i relation til den systemiske pensionsreform og den omfattende reform i sundhedssektoren. Når der tages hensyn til den tilladte afvigelse, kan der i 2017 tillades en forringelse af den strukturelle saldo med maksimalt 1,0 % af BNP. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2017 vil Letland opfylde dette krav i 2017. I 2018 bør Letland nå sin mellemfristede målsætning, når der tages hensyn til de afvigelser, der er tilladt for 2016 i forbindelse med gennemførelsen af den systemiske pensionsreform og for 2017 i forbindelse med strukturreformen, idet midlertidige afvigelser fremføres i en periode på tre år. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2017 svarer dette til en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter
                  11
                på 6,0 % i 2018, hvilket svarer til en forringelse af den strukturelle saldo med 0,3 % af BNP. Med en uændret politik risikerer Letland en væsentlig afvigelse fra dette krav. Rådet er af den generelle opfattelse, at der er behov for yderligere foranstaltninger i 2018 for at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.

               (8)Indkomstuligheden er meget stor i Letland. Forholdet mellem indkomsten for de rigeste 20 % af husholdningerne og for de fattigste 20 % var 6,5 i 2015, hvilket er blandt de højeste i EU, selv om tallet er faldet en smule i 2016. Forskellen på indkomstuligheden før og efter skat og sociale overførsler er blandt de laveste i EU. Det lettiske skattesystem er mindre progressivt end i andre EU-medlemsstater, hvilket bidrager til den store ulighed og antallet af arbejdende fattige. Skattekilen for lavtlønnede er fortsat blandt de højeste i EU, mens indtægtspotentialet ved de mindre væksthæmmende skatter ikke udnyttes tilstrækkeligt. Skatteindtægterne udgør en meget lille andel af BNP, hvilket begrænser de disponible midler til bæredygtige offentlige ydelser. Trods en vis fremgang i bekæmpelsen af skatteunddragelse ligger der stadig en stor udfordring i at styrke overholdelsen af skattereglerne. I stabilitetsprogrammet meldes der om iværksættelsen af en skattereform. De vigtigste foranstaltninger omfatter en nedsættelse af standardsatsen for beskatning af personlig indkomst fra 23 % til 20 %, en forøgelse af det indkomstbaserede bundfradrag, indførelsen af en selskabsskat på 0 % for geninvesteret overskud samt en tilnærmelse af kapitalskattesatserne til 20 %. Reformen efterkommer de landespecifikke henstillinger, for så vidt som den reducerer skattekilen for lavtlønnede. Den er imidlertid begrænset, når det kommer til at flytte skatten over på andre kilder, som er mindre skadelige for vækst, og til at opfylde det erklærede politiske mål om at øge skatteindtægternes andel af BNP.

               (9)Svaghederne i de grundlæggende sikkerhedsnet er med til at øge fattigdommen og uligheden, herunder blandt personer med handicap og de ældre. Fattigdomssatsen for personer med handicap er blandt de højeste i Europa. Siden 2009 er der ikke sket forbedringer af bistandsydelsernes dækkeevne, og pensionerne er ikke tilstrækkelige til at sikre en effektiv beskyttelse mod fattigdom og social eksklusion. Mindstelønsreformen, som blev annonceret i 2014, er aldrig blevet gennemført, hvilket påvirker de fattigste husholdninger negativt, men på mellemlang sigt er der planer om at indføre mindsteindkomststøtte.

               (10)Arbejdsstyrken er faldende, og beskæftigelsesvæksten har været svag, mens arbejdsløsheden kun er faldet langsomt. Beskæftigelsesudsigterne er bedst i de økonomiske centre og blandt højtkvalificerede arbejdstagere, mens der er større tendens til arbejdsløshed blandt de ufaglærte og personer i landområderne. En opkvalificering af arbejdsstyrken kunne bidrage til at løse denne udfordring. Selv om erhvervsuddannelserne er blevet mere attraktive, har reformen af studieordningerne med henblik på at bringe uddannelserne bedre på linje med de aktuelle kvalifikationsbehov skabt begrænsede fremskridt. Der er indført lovgivningsmæssige rammer for arbejdsbaseret læring, og gennemførelsen heraf kræver nu fuld deltagelse fra arbejdsmarkedsparternes og virksomhedernes side. De arbejdsløse deltager desuden i mindre grad i aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger end i andre medlemsstater, men der er taget skridt til at forbedre situationen, som bør videreføres. Der er fortsat en lav deltagelse i livslang læring.

               (11)De lettiske myndigheder har iværksat vigtige reformer af sundhedssystemet, men alligevel begrænses adgangen til sundhedsydelser af en høj grad af egenbetaling, lange ventelister, manglende offentlige udgifter og en ineffektiv ressourceanvendelse. Kvotetildelingen af offentlige udgifter skaber forsinkelser i behandlingen, og patienterne må enten vente i længere tid eller selv betale for behandlingen ud af egen lomme, hvilket efterlader en del af befolkningen med udækkede sundhedsbehov. De første skridt til en reform af kvalitetsstyringssystemet er taget, og der bør arbejdes videre på at forbedre resultaterne for patienterne og befolkningen generelt. Der er gjort visse fremskridt med hensyn til at effektivisere sundhedssystemet, men der er stadig behov for en yderligere rationalisering af hospitalssektoren, bedre adgang til ambulant og primær pleje samt en bedre sammenhæng mellem budgetrammen og kvaliteten af ydelserne og omkostningerne.

               (12)De lettiske myndigheder gør ofte brug af offentlige udbud ved indkøb i sundhedssektoren, men der kan opnås flere effektivitetsgevinster gennem en regelmæssig anvendelse af e-indkøb og centraliserede indkøb, hvilket vil øge gennemsigtigheden og effektiviteten af de offentlige udgifter.

               (13)Svagheder i forbindelse med reguleringen og ringe effektivitet og produktivitet i den offentlige forvaltning påvirker erhvervslivet negativt. I 2016 fremlagde regeringen en ambitiøs reformplan om en mere strømlinet og professionel offentlig sektor, som sigter mod at øge effektiviteten ved at nedbringe antallet af ansatte og centralisere støttefunktionerne, anvende en mere resultatbaseret aflønning og øge gennemsigtigheden. Planen gælder kun centraladministrationen, selv om der også kunne opnås betydelige effektivitetsgevinster på kommunalt plan.

               (14)Korruption påvirker fortsat erhvervsklimaet, og systemet til at håndtere interessekonflikter er stadig meget rigidt og formalistisk og præges af for lidt kontrol. Selv om reformen af insolvenssystemet stort set er blevet gennemført, skal systemet overvåges nøje i lyset af det begrænsede antal rekonstruktionssager og den lave inddrivelsesprocent.

               (15)Der er i løbet af de sidste tre år iværksat storstilede reformer af de videregående uddannelser og den offentlige forskning for at konsolidere forskningsinstitutionerne og øge kvaliteten og relevansen af deres arbejde. Letlands offentlige forskningsmidler forvaltes og organiseres imidlertid stadig alt for ineffektivt, idet forskningsfunktionerne er spredt ud på mange forskellige institutioner. Den manglende finansiering af offentlig forskning bidrager til de dårlige videnskabelige præstationer og fører til mangel på menneskelige ressourcer i både den offentlige og den private sektor samt et lavt niveau for offentligt-privat samarbejde. Letlands F&U-intensitet er fortsat blandt de laveste i EU.

               (16)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Letlands økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2017. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt opfølgningen på de henstillinger, der er blevet rettet til Letland i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Letland, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

               (17)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået stabilitetsprogrammet, og dets holdning
                  12
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

               HENSTILLER, at Letland i 2017 og 2018 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.Føre en finanspolitik, der stemmer overens med bestemmelserne under den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten, hvilket indebærer opfyldelsen af den mellemfristende budgetmålsætning i 2018 under hensyntagen til de midlertidige afvigelser, der er tilladt i forbindelse med gennemførelsen af den systemiske pensionsreform og strukturreformerne. Sænke beskatningen af lavtlønnede ved at flytte skatten over på andre kilder, som er mindre skadelige for vækst, og ved at forbedre overholdelsen af skattereglerne.

               2.Sikre det sociale sikkerhedsnets dækkeevne og opkvalificere arbejdsstyrken ved at fremskynde reformen af studieordningerne på erhvervsuddannelserne. Øge omkostningseffektiviteten af og adgangen til sundhedsydelser, bl.a. ved at nedbringe omfanget af egenbetaling og afkorte ventetiden.

               3.Effektivisere og ansvarliggøre den offentlige sektor, bl.a. ved at forenkle de administrative procedurer og styrke ordningen for håndtering af interessekonflikter, bl.a. for insolvensbehandlere.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 513 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 og P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  EUT C 92 af 24.3.2017, s. 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 79 final.

                     (8)
                  Artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Den konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger, der er genberegnet af Kommissionen efter den metode, der er aftalt i fællesskab.

                     (11)
                  De offentlige nettoudgifter består af de samlede offentlige udgifter minus renteudgifter, udgifter til Unionens programmer, som fuldt ud modsvares af Unionsmidler, og ikke-diskretionære ændringer i udgifterne til arbejdsløshedsunderstøttelse. Nationalt finansierede faste bruttoinvesteringer udjævnes over en fireårsperiode. Diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden eller lovbestemte indtægtsforøgelser er medregnet. Engangsforanstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden er modregnet.

                     (12)
                  I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 22.5.2017
            COM(2017) 527 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram for 2017og med Rådets udtalelse om Det Forenede Kongeriges konvergensprogram for 2017

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram for 2017

                  og med Rådets udtalelse om Det Forenede Kongeriges konvergensprogram for 2017

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 9, stk. 2,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  2
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  3
               ,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  4
               , som markerede starten på det europæiske semester 2017 om samordning af de økonomiske politikker. Den 9.-10. marts 2017 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  5
               , hvori Det Forenede Kongerige ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (2)Den 22. februar 2017 blev landerapporten for Det Forenede Kongerige 2017
                  6
                offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Det Forenede Kongeriges fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 12. juli 2016, opfølgningen på de henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Det Forenede Kongeriges nationale Europa 2020-mål.

               (3)Den 21. april 2017 fremlagde Det Forenede Kongerige sit nationale reformprogram for 2017, og den 27. april 2017 fremlagde Det Forenede Kongerige sit konvergensprogram for 2017. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (4)Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i medlemsstaternes programmer under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) for 2014-2020. I henhold til lovgivningen vedrørende ESI-fondene
                  7
                kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante landespecifikke henstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og ændre sine relevante programmer under ESI-fondene. Kommissionen har forelagt yderligere retningslinjer for anvendelsen af nævnte regler
                  8
               .

               (5)Det Forenede Kongerige er i øjeblikket underlagt den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten. Hvis der i 2016/17 er opnået en rettidig og holdbar korrektion, vil Det Forenede Kongerige i 2017/18 blive underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og overgangsbestemmelsen vedrørende gældskriteriet. Af Det Forenede Kongeriges konvergensprogram for 2017 fremgår det, at regeringen forventer at have korrigeret det uforholdsmæssigt store underskud senest i finansåret 2016/17 med et samlet underskud på 2,7 % af BNP, hvilket er i overensstemmelse med Rådets henstilling af 19. juni 2015. Det samlede underskud forventes at stige en smule i 2017/18, nemlig til 2,8 % af BNP, hvorefter det forventes at falde til 1,9 % af BNP i 2018/19. Konvergensprogrammet indeholder ikke nogen mellemfristet budgetmålsætning. Ifølge konvergensprogrammet forventes den offentlige gældskvote at stabilisere sig på ca. 87,5 % i perioden 2016/17 - 2018/19 for derefter at falde til 84,8 % af BNP i 2020/21. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er gunstigt. Selv om de foranstaltninger, der skal bidrage til at realisere de planlagte underskudsmål, generelt set er veldefinerede, indebærer de nedadgående risici, der er forbundet med de makroøkonomiske udsigter, en risiko for, at den planlagte reduktion af underskuddet ikke vil lykkes.

               (6)Den 12. juli 2016 henstillede Rådet til Det Forenede Kongerige at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2016/17 og, når det uforholdsmæssigt store underskud er korrigeret, at opnå en finanspolitisk tilpasning på 0,6 % af BNP i 2017/18 hen imod den mellemfristede budgetmålsætning, der kræves som et minimum. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2017 forventes det samlede underskud at udgøre 2,7 % af BNP i 2016/17, hvilket er i overensstemmelse med målet i Rådets henstilling. I 2017/18 er der en risiko for en vis afvigelse fra kravene i stabilitets- og vækstpagtens forebyggende del.

               (7)I lyset af den finanspolitiske situation og navnlig gældsniveauet forventes Det Forenede Kongerige at fortsætte tilpasningen hen imod en passende mellemfristet budgetmålsætning. Ifølge den tilpasningsmatrix, der er fastlagt efter fælles aftale som led i stabilitets- og vækstpagten, indebærer tilpasningen et krav om en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter
                  9
               , som ikke overstiger 1,8 %. Det svarer til årlig en strukturel tilpasning på 0,6 % af BNP. Ved uændret politik er der risiko for en vis afvigelse fra dette krav i perioderne 2017/18 og 2018/19, når de betragtes samlet. Samtidig forventes Det Forenede Kongerige ikke umiddelbart at opfylde overgangsbestemmelsen vedrørende gældskriteriet i 2017/18, men først i 2018/19. Rådet er af den generelle opfattelse, at Det Forenede Kongerige bør være rede til at træffe yderligere foranstaltninger fra og med 2017/18 for at opfylde stabilitets- og vækstpagtens bestemmelser. Ved vurderingen af budgetplanerne og resultaterne bør der imidlertid, som fastsat i forordning (EF) nr. 1466/97, tages hensyn til medlemsstatens budgetmæssige balance i lyset af konjunkturforholdene. Som nævnt i Kommissionens meddelelse, der ledsager disse landespecifikke henstillinger, vil der i forbindelse med den fremtidige vurdering skulle tages behørigt hensyn til målet om at opnå en finanspolitisk kurs, der bidrager til både at styrke det igangværende opsving og til at sikre holdbarheden af Det Forenede Kongeriges offentlige finanser. I lyset af konjunkturforholdene i Det Forenede Kongerige har Kommissionen således til hensigt at gøre brug af den gældende skønsmargin.

               (8)De private investeringer har konsekvent ligget et godt stykke under EUgennemsnittet, og de offentlige investeringer ligger en smule under. Produktiviteten ligger markant under G7-gennemsnittet og har været stagnerende siden 2008. Regeringen har sat stærkt politisk fokus på at øge investeringerne for at sætte skub i produktivitetsvæksten. En af de største udfordringer er at rette op på de betydelige kapacitets- og kvalitetsmangler i Det Forende Kongeriges infrastrukturnet. Vejnettet er stærkt overbelastet, og jernbanenettets kapacitet er visse steder i stigende grad utilstrækkeligt som følge af den hurtigt stigende efterspørgsel. Der er også et stadig mere presserende behov for at øge investeringerne i ny energiproduktionskapacitet og -forsyning. Den nationale infrastrukturplan (National Infrastructure Delivery Plan) indeholder ambitiøse planer om at forbedre Det Forenede Kongeriges økonomiske infrastruktur, og der blev i 2016 truffet afgørelse om at investere i store transport- og energiprojekter. Det er dog stadig usikkert, om der kan rejses tilstrækkelige offentlige og private investeringer til at fjerne flaskehalsene i infrastrukturnettet på rettidig og omkostningseffektiv vis. Det Forenede Kongerige står over for store udfordringer, når det gælder om at øge udbuddet af boliger. Den kroniske boligmangel bidrager til høje og fortsat stigende boligpriser, og den har betydelige økonomiske og sociale omkostninger, navnlig i områder med økonomisk vækst. De nationale regler for byggeplanlægning, der har gennemgået en reform, udgør sammen med en række supplerende boligpolitikker et noget større incitament til at bygge flere boliger. Boligbyggeriet er dog stadig underlagt en række begrænsninger, herunder meget strenge og komplicerede regler for arealanvendelse og boligbyggeri, og udbuddet af nye boliger kan fortsat ikke holde trit med den stigende efterspørgsel.

               (9)De overordnede tal for arbejdsmarkedet er fortsat positive, idet langtidsledigheden og ungdomsarbejdsløsheden generelt er lav. Der er dog plads til forbedringer, når det gælder aktivitetsniveauet, deltidsbeskæftigelse og lavtlønsjobs. Lønudviklingen er stadig beskeden, hvilket hænger sammen med den svage produktivitetsvækst. Der er fortsat problemer med udbuddet og udnyttelsen af kvalifikationer og muligheden for at avancere. Der er sket en betydelig politikudvikling med fokus på kvalificering og avancement, idet der er gennemført reformer af de tekniske uddannelser og lærlingeuddannelserne. Kvaliteten af lærlingeuddannelserne afhænger af, at der sættes fokus på både de kvalifikationer, der opnås ved en sådan uddannelse, og det fagområde, der er tale om. Hvis der stilles andre og strategisk vigtige finansierede muligheder for opkvalificering til rådighed, navnlig for folk på over 25, ville det øge udbuddet af kvalifikationer, som staten, virksomhederne og enkeltpersoner, der ønsker at fremme deres karriere, kan gøre brug af. Der er også udfordringer forbundet med udbuddet af børnepasning og social omsorg, som bidrager til den høje procentdel af kvinder i deltidsarbejde. Der er indtil nu kontinuerligt gennemført gradvise reformer i børnepasningssektoren. Nye tiltag gennemføres trin for trin, idet nogle initiativer forventes gennemført fuldt ud inden for de kommende to år. Der er relativt få børn på under tre år i formelle børnepasningsordninger. Selv om de foranstaltninger, der er indført for nylig, har resulteret i lidt bedre muligheder for betalbar pasning af børn på tre-fire år, løser de ikke problemet med manglende pasningsmuligheder for børn på under tre år. De tidligere bebudede reformer og nedskæringer af især den støtte, der ydes på arbejdspladsen, kan på kort og mellemlangt sigt få socialpolitiske følger, bl.a. i form af fattigdom blandt børn, navnlig hvis inflationen stiger. Antallet af fattige børn i husholdninger, hvor de voksne arbejder, giver navnlig anledning til bekymring.

               (10)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Det Forenede Kongeriges økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2017. Den har også vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Det Forenede Kongerige i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Det Forenede Kongerige, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

               (11)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået Det Forenede Kongeriges konvergensprogram, og dets holdning
                  10
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

               HENSTILLER, at Det Forenede Kongerige i 2017 og 2018 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.Føre en finanspolitik, der er i overensstemmelse med kravene i den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten, hvilket vil sige en væsentlig finanspolitisk indsats i 2018. Når der træffes politiske tiltag, bør der tages hensyn til målet om at opnå en finanspolitisk kurs, der bidrager til både at styrke det igangværende opsving og til at sikre holdbarheden af Det Forenede Kongeriges offentlige finanser.

               2.Træffe yderligere foranstaltninger med henblik på at øge udbuddet af boliger, herunder også ved hjælp af reformer af byplanlægningsreglerne og gennemførelsen af disse.

               3.Rette op på den manglende overensstemmelse mellem udbuddet af og efterspørgslen efter kvalifikationer på arbejdsmarkedet og bane vejen for opkvalificering, herunder ved fortsat at hæve kvaliteten af lærlingeuddannelserne og sørge for andre finansierede videreuddannelsesmuligheder.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) xxx.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 og P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 93 final.

                     (7)
                  Artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  De offentlige nettoudgifter består af de samlede offentlige udgifter eksklusive renteudgifter, udgifter til EU-programmer, der helt dækkes af EU-indtægter, og ikke-diskretionære ændringer i udgifterne til arbejdsløshedsunderstøttelse. Nationalt finansierede faste bruttoinvesteringer udjævnes i løbet af en 4-årsperiode. Der er taget hensyn til diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden eller lovbestemte indtægtsforøgelser. Engangsforanstaltninger på både indtægts- og udgiftssiden er modregnet.

                     (10)
                  I henhold til artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 22.5.2017
            COM(2017) 502 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Bulgariens nationale reformprogram for 2017 og med Rådets udtalelse om Bulgariens konvergensprogram for 2017

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Bulgariens nationale reformprogram for 2017

                  og med Rådets udtalelse om Bulgariens konvergensprogram for 2017

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker,
                  1
                særlig artikel 9, stk. 2, og

               som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer
                  2
               , særlig artikel 6, stk. 1, og

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
                  3

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
                  4

               som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse,
                  5
                som markerede starten på det europæiske semester 2017 om samordning af de økonomiske politikker. Prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse blev godkendt af Det Europæiske Råd den 9.-10. marts 2017. Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen,
                  6
                hvori Bulgarien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybtgående undersøgelse.

               (2)Den 22. februar 2017 blev landerapporten for Bulgarien
                  7
                2017 offentliggjort. Den vurderede Bulgariens fremskridt for så vidt angår gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 12. juli 2016, opfølgningen på de henstillinger, der blev vedtaget i de foregående år, og opfyldelsen af Bulgariens nationale Europa 2020-mål. Rapporten indeholdt desuden en dybtgående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011, og resultaterne heraf blev offentliggjort den 22. februar 2017
                  8
               . Kommissionen konkluderer i sin analyse, at Bulgarien har uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer. Bulgarien oplever navnlig fortsat ubalancer som følge af den fortsatte skrøbelighed i den finansielle sektor og virksomhedernes høje gældsætning, samtidig med at langtidsledigheden er høj.

               (3)Bulgarien fremlagde ikke sit nationale reformprogram og sit konvergensprogram for 2017 inden for den fastsatte frist.

               (4)Der er taget hensyn til relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fonde) for perioden 2014-2020. Som foreskrevet i lovgivningen for ESI-fondene
                  9
                kan Kommissionen anmode en medlemsstat om at revurdere og ændre sine ESI-fondsprogrammer, når det er nødvendigt for at støtte gennemførelsen af relevante landespecifikke henstillinger. Kommissionen har fremlagt yderligere retningslinjer for anvendelsen af disse regler
                  10
               .

               (5)Bulgarien er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. Regeringen fremlagde ikke sit konvergensprogram for 2017 inden for den frist, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1466/97.

               (6)Den 12. juli 2016 anbefalede Rådet Bulgarien at sikre en årlig finanspolitisk tilpasning på 0,5 % af BNP henimod den mellemsigtede budgetmålsætning. De endelige tal viser, at Bulgarien allerede nåede den mellemsigtede budgetmålsætning i 2016. På basis af Kommissionens forårsprognose 2017 forventes den strukturelle saldo at blive forringet fra et overskud på 0,1 % af BNP i 2016 til et underskud på 0,4 % af BNP i 2017 og 0,3 % af BNP i 2018, hvis der ikke sker ændringer af politikken. På trods af denne forringelse forventes den strukturelle saldo at ligge over den mellemsigtede budgetmålsætning begge år. Rådet er af den opfattelse, at Bulgarien overordnet set forventes at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten i 2017 og 2018.

               (7)Der er bestræbelser i gang for at forbedre skatteopkrævningen. På trods af forbedringer udgør overholdelse af skattereglerne fortsat en udfordring. Skyggeøkonomien og sort arbejde spiller fortsat en stor rolle. Den skattemæssige administrative byrde er betydelig. Foranstaltninger for at mindske bureaukratiet har hidtil givet begrænsede resultater, og der er ingen tegn på større forbedringer med hensyn til frivillig overholdelse af skattereglerne. I den situation er håndhævelse af reglerne helt afgørende ikke kun for så vidt angår gennemførelse af kontrol, men også for at styrke forebyggelsen af manglende overholdelse af skattereglerne. Handlingsplanen for den samlede nationale strategi 2015-2017 om at forbedre skatteopkrævning, takle skyggeøkonomien og nedbringe efterlevelsesomkostninger, ser ud til at være et nyttigt værktøj, navnlig for at evaluere og forbedre koordineringen og effektiviteten af en række administrative organer på skatteområdet. En efterfølgende analyse af virkningerne af de specifikke foranstaltninger kunne bidrage til en egentlig vurdering, planlægning og målretning af fremtidige foranstaltninger vedrørende overholdelse af skattereglerne. Disse foranstaltninger vil erstatte den nuværende strategi, der udløber ved udgangen af 2017.

               (8)Myndighederne gennemførte i samråd og samarbejde med de relevante europæiske organer kvalitetsvurderinger af aktiverne og stresstests af bank- og forsikringssektorerne og en undersøgelse af private pensionsfondes aktiver. Resultaterne bekræftede, at sektorerne samlet set er robuste, men det blev dog bekræftet, at der findes sårbarheder, herunder i visse systemisk vigtige institutioner. Da de opfølgende foranstaltninger endnu ikke er fuldt ud gennemført, findes kilden til sårbarhederne fortsat. Nogle spørgsmål, herunder værdiansættelse af illikvide finansielle instrumenter og aktiver samt eksponeringer i forbindelse med nærtstående parter, blev ikke fuldt ud taklet i de tre undersøgelser. De tilsynsførende kunne indtage en mere konservativ tilgang til behandlingen af disse spørgsmål. Udestående spørgsmål i forsikringssektoren omfatter også behandlingen af visse genforsikringskontrakter, visse tilgodehavender og tilsyn på koncernniveau.

               (9)For at takle risikoen for lignende ubalancer i fremtiden er det nødvendigt, at foranstaltningerne for at forbedre tilsynet med banker gennemføres fuldt ud, og at der gøres en yderligere indsats for at forbedre tilsynet med ikkebankmæssige sektorer. At takle aktiver, der er vanskelige at værdiansætte, og usund forretningspraksis, herunder eksponeringer i forbindelse med nærtstående parter og dertil knyttet långivning, udgør fortsat store udfordringer for myndighederne. Bulgariens nationalbank har iværksat en plan for at omstrukturere og udvikle banktilsynet, som også er baseret Verdensbankens og IMF's resultater. Denne plan er nu ved at blive gennemført, men skal måske ændres i lyset af resultaterne i programmet til vurdering af den finansielle sektor. Manglerne ved tilsynet, som undersøgelserne af forsikringssektoren og pensionsfondene har vist, understreger behovet for, at finanstilsynskommissionen udvikler og gennemfører en samlet plan for et styrket tilsyn, bl.a. ved at forbedre dens egen interne forvaltning og funktionsmåde. For at være fuldt ud troværdig skal en plan baseres på international bedste praksis på området og udarbejdes og gennemføres i tæt samarbejde med europæiske organer og om nødvendigt trække på input fra tredjepartstjenesteydere.

               (10)Virksomhedernes gæld er fortsat høj (højere end i sammenlignelige lande), hvilket udgør en byrde for virksomhedernes regnskaber og potentielt bremser låneefterspørgslen og investeringerne på mellemlang sigt. For at nedbringe det stadigt høje niveau for misligholdte lån bør myndighederne fremme bankernes gældsomlægning ved at anvende en bred vifte af værktøjer. En fremskyndelse af reformen af insolvenslovgivningen ville forbedre den retlige ramme for behandling af dårlige lån og give mulighed for udenretslig omstrukturering. Ud over insolvenslovgivningen kunne værktøjskassen indeholde tilsynsmæssige retningslinjer for banker med en særlig stor andel misligholdte lån. Det ville gøre oplysningerne om kvaliteten af aktiver mere gennemsigtige og bidrage til at uddybe det sekundære marked for misligholdte lån.

               (11)Den seneste udvikling på arbejdsmarkedet har været positiv, men der er fortsat strukturelle problemer. Arbejdsstyrken svinder fortsat på grund af befolkningens aldring kombineret med udvandring. Da økonomien undergår strukturelle ændringer, er det vigtigt at drage nytte af det uudnyttede potentiale på arbejdsmarkedet. Arbejdsmarkedet er i øjeblikket karakteriseret ved en høj langtidsledighed og inaktivitet, begrænset inklusion af unge på arbejdsmarkedet og mangel på kvalificeret arbejdskraft og et misforhold mellem de udbudte og efterspurgte kvalifikationer på arbejdsmarkedet. Arbejdsløshedsprocenten faldt til under gennemsnittet i EU i 2016, men langtidsledigheden og den procentdel af unge, der ikke er i arbejde eller under uddannelse, og den lave beskæftigelsesgrad for lavtuddannede udgør stadig en stor udfordring. I forhold til denne udfordring er de aktive arbejdsmarkedspolitikker ikke i tilstrækkelig grad målrettet dårligt stillede grupper og deres behov, hvilket hæmmer deres beskæftigelsesegnethed. Endvidere kan en utilstrækkelig kobling mellem beskæftigelse og sociale ydelser for modtagere af sociale ydelser begrænse deres arbejdsmarkedsdeltagelse.

               (12)En forbedring af de uddannelsesmæssige resultater og en styrket adgang til almindelig inkluderende kvalitetsundervisning er fortsat en udfordring med potentielle konsekvenser for fattigdom. Risikoen for fattigdom eller social udstødelse for børn er faldet en smule, men er fortsat en af de højeste i EU og stærkt knyttet til forældrenes uddannelsesniveau. Resultaterne for grundlæggende færdigheder målt efter PISA 2015 viser, at andelen af underpræsterende elever inden for læsning, matematik og naturvidenskabelige fag er en af de højeste i EU. Den planlagte metode til at forbedre finansieringen af skoler skal udvikles yderligere. Formålet er at sikre mere rimelige resultater gennem yderligere støtte til skoler, der klarer sig dårligt. Børn fra familier med lavere socioøkonomisk status, navnlig romafamilier, har ikke de samme uddannelsesmæssige muligheder, herunder i den tidlige barndom. Der gennemføres reformer af erhvervsuddannelsen, men uddannelsens kvalitet og samarbejdet med erhvervslivet og arbejdsmarkedets parter er utilstrækkeligt. Tosporet uddannelse er fortsat ved at blive indført. Inden for højere uddannelse forsøger man med resultatbaseret finansiering at forbedre kvaliteten og arbejdsmarkedsrelevansen.

               (13)En begrænset tilgængelighed, lav finansiering, udvandring af fagfolk og dårlige sundhedsresultater er fortsat store udfordringer i sundhedssystemet. Lav dækning for så vidt angår sundhedsforsikring, herunder lav offentlig dækning af ambulant behandling og stor brugerbetaling, gør det vanskeligt for borgerne at få adgang til sundhedspleje. De seneste foranstaltninger, f.eks. selektiv indgåelse af aftaler om hospitalsydelser baseret på det nationale sundhedskort, kan give mulighed for at forbedre adgangen til sundhedspleje og sikre rimelighed, hvis de gennemføres fuldt ud.

               (14)Mindstelønnen i Bulgarien, som stadig er den laveste i EU, er steget betydeligt siden 2011. Der er opnået begrænsede fremskridt med indførelsen af en objektiv mekanisme, selv om arbejdsgiverne og fagforeningerne er nået til enighed om kriterierne. Manglen på en gennemsigtig mekanisme, som tager højde for økonomiske og sociale kriterier, betingelserne på arbejdsmarkedet og det institutionelle aspekt ved deres anvendelse kan vanskeliggøre en rimelig balance mellem målsætningen om at støtte beskæftigelsen og konkurrenceevnen og bevare lønindkomsten. På trods af visse spændinger blandt arbejdsmarkedets parter under de mislykkede forhandlinger om minimale sociale sikringsordninger for 2017, er den sociale dialog fortsat eksisterende.

               (15)Den store andel af borgere, der lever i risiko for fattigdom og social udstødelse er fortsat en betydelige økonomisk og social udfordring. Bulgarien er den fattigste medlemsstat i EU, og dårligt stillede grupper, som f.eks. romaer, børn, ældre og folk i landdistrikter, rammes uforholdsmæssigt. Efter flere år med vedholdende forbedringer er fattigdomsrisikoen for ældre øget betydeligt. Ældre kvinder er i særlig grad i risiko for fattigdom og social udstødelse, da de typisk bidrager kortere tid til pensionsordninger. Selv om situationen for så vidt angår børns relative fattigdom er forbedret, er fattigdomsniveauet for denne gruppe fortsat meget højt. Afinstitutionaliseringen af børn fortsætter, og der r vedtaget en ny handlingsplan. Processen halter stadig bagud for voksne og personer med handicap. Uligheder i indkomst udgør et betydeligt og voksende problem. Forholdet mellem indkomsten for de 20 % rigeste husholdninger og de 20 % fattigste steg fra 6,1 i 2012 til 7,1 i 2015 og er blandt de højeste i EU. I Bulgarien er forskellen for så vidt angår uligheder i indkomst før og efter skat og sociale overførsler blandt de laveste i EU. Det sociale beskyttelsessystem, herunder den generelle mindstelønsordning (der består af månedlige sociale ydelser og varmetillæg) giver ikke et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau. Dækningen for personer på sociale ydelser er fortsat lav og er baseret på meget restriktive adgangskrav. Mindstelønnen er fortsat lav og er ikke blevet ajourført siden 2009, og der findes ikke en gennemsigtig tilpasningsmekanisme.

               (16)Der er gennemført foranstaltninger for at forbedre systemet for offentlige indkøb, men deres konkrete merværdi har endnu ikke vist sig. Der skal sikres en hensigtsmæssig og effektiv gennemførelse af det nye risikobaserede system for forudgående kontrol. Gennemførelse af de anbefalinger, der er fremsat i undersøgelsen af appelsystemet, udgør fortsat en udfordring, da effektive retsmidler er nøglen til gennemførelse af store projekter. Når kapaciteten for agenturet for offentlige udbud er blevet vurderet, skal den justeres for at afspejle agenturets funktioner. Endvidere skal de kontraherende parters administrative kapacitet styrkes, bl.a. med støtte fra agenturet for offentlige udbud og indkøbscentraler for den centrale administration, kommunerne og sundhedssektoren. Arbejdet med at indføre e-udbud for at gøre offentlige indkøb mere gennemsigtige er endnu ikke afsluttet. Sikring af upartiskhed for så vidt angår offentlige udbud og forebyggelse af eventuelle interessekonflikter giver fortsat anledning til betydelig bekymring. På trods af de seneste reformer, der tager sigte på at modernisere den offentlige administration, er de offentlige institutioners effektivitet fortsat begrænset. En række lovændringer blev afsluttet i 2016 for at indføre de nødvendige retlige rammer, men håndhævelsen og gennemførelsen af disse på en effektiv og systematisk måde giver udfordringer.

               (17)Bulgarien vedtog i 2016 betydelige reformer for at takle de fortsatte problemer med retsvæsenets uafhængighed og kvalitet. Da disse reformer imidlertid først er blevet vedtaget for nylig, er det for tidligt at vurdere deres virkning. Det er nødvendigt med yderligere skridt på en række områder. Korruption er fortsat en betydelig udfordring i Bulgarien og griber fortsat ind i investeringer både på nationalt og lokalt niveau. I 2015 fremlagde myndighederne en ambitiøs strategi for at bekæmpe korruption, men gennemførelsen er fortsat på det indledende stadium. Bulgariens politik til bekæmpelse af korruption svækkes fortsat af svage og opsplittede institutioner, ringe resultater med at retsforfølge sager på højt plan og ringe parlamentarisk opbakning til reformer. Under mekanismen for samarbejde og kontrol modtager Bulgarien henstillinger om reformer af retsvæsenet og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet. Disse områder er derfor ikke medtaget i de landespecifikke henstillinger til Bulgarien.

               (18)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Bulgariens økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2017. Den har også vurderet opfølgningen på de henstillinger, der er blevet rettet til Bulgarien i de foregående år.

               (19)På baggrund af denne vurdering er Rådet af den opfattelse, at Bulgarien forventes at overholde stabilitets- og vækstpagten.

               (20)I lyset af Kommissionens dybtgående undersøgelse og denne vurdering afspejles Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 i nedenstående henstillinger 2 og 3,

               HENSTILLER, at Bulgarien i 2017 og 2018 iværksætter tiltag med henblik på at:

               1.Forbedre skatteopkrævningen og overholdelsen af skattereglerne yderligere, herunder gennem et omfattende sæt foranstaltninger, der rækker ud over 2017. Fremskynde håndhævelsesforanstaltninger for at mindske omfanget af den uformelle økonomi, navnlig sort arbejde.

               2.Træffe opfølgende foranstaltninger vedrørende undersøgelserne af den finansielle sektor, navnlig for genforsikringskontrakter, tilsyn på koncernniveau, aktiver, der er vanskelige at værdiansætte, og eksponeringer i forbindelse med nærtstående parter. Forbedre tilsynet med banker og ikkebankmæssige sektorer ved at gennemføre omfattende handlingsplaner i tæt samarbejde med europæiske organer. Fremme nedbringelsen af det stadigt høje niveau for virksomhedernes misligholdte lån ved at anvende en bred vifte af værktøjer, bl.a. ved at fremskynde reformen af insolvenslovgivningen og fremme et fungerende sekundært marked for misligholdte lån.

               3.Forbedre målretningen af aktive arbejdsmarkedspolitikker og koblingen mellem beskæftigelse og sociale ydelser for dårligt stillede grupper. Styrke adgangen til almindelig inkluderende kvalitetsundervisning, navnlig for romaer. Øge sundhedsforsikringens dækning, mindske brugerbetalingen og takle manglen på fagfolk i sundhedssektoren. I samråd med arbejdsmarkedets parter indføre en gennemsigtig mekanisme for fastsættelse af mindstelønnen. Forbedre mindstelønnens dækning og tilstrækkelighed.

               4.Sikre en effektiv gennemførelse af den nationale strategi for offentlige udbud.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EUT L 209 af 2.8. 1997, s. 1.

                     (2)
                  EUT L 306 af 23.11. 2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 502 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039, og P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  SWD(2017) 68 final/3.

                     (8)
                  COM(2017) 90 final.

                     (9)
                  Artikel 23 i Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 22.5.2017
            COM(2017) 268 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            med henblik på at korrigere den betydelige konstaterede afvigelse fra tilpasningsstien hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien
            {SWD(2017) 174 final}

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               med henblik på at korrigere den betydelige konstaterede afvigelse fra tilpasningsstien hen imod den mellemfristede budgetmålsætning

                  i Rumænien

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

               under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 4,

               under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 10, stk. 2, andet afsnit,

               under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

               ud fra følgende betragtninger:

               (1)I henhold til artikel 121 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde skal medlemsstaterne fremme sunde offentlige finanser på mellemlang sigt gennem samordning af deres økonomiske politikker og multilateral overvågning for at undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.

               (2)Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og for en holdbar og stærk vækst, som fører til øget beskæftigelse.

               (3)Den 12. juli 2016 henstillede Rådet til Rumænien, at landet i 2016 skulle begrænse afvigelsen fra den mellemfristede budgetmålsætning og opnå en årlig finanspolitisk tilpasning på 0,5 % af BNP i 2017, medmindre den mellemfristede budgetmålsætning kunne nås med en lavere indsats
                  2
               .

               (4)Ifølge Kommissionens forårsprognose 2017 og de endelige tal for 2016 som valideret af Eurostat forværredes den strukturelle saldo i 2016 fra -0,6 % af BNP, dvs. over den mellemfristede budgetmålsætning på -1 % af BNP, til -2,6 % af BNP, hvilket tyder på en betydelig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning (afvigelse på 1,6 % af BNP). Væksten i de offentlige udgifter, eksklusive diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden og engangsforanstaltninger, lå et godt stykke over udgiftsbenchmarket, hvilket også tyder på en betydelig afvigelse (afvigelse på -2,0 % af BNP). Forskellen i indikatorerne kan hovedsageligt forklares ud fra forskelle i den årlige potentielle nominelle vækst i BNP, der er anvendt ved beregningen. Uanset denne forskel bekræfter begge indikatorer, at der har været en betydelig afvigelse fra kravene i den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten i 2016.

               (5)Den 16. maj 2017 fandt Kommissionen efter en samlet vurdering, at der var en betydelig konstateret afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien og rettede en advarsel til Rumænien, jf. artikel 121, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 10, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1466/97.

               (6)I henhold til artikel 10, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1466/97 skal Rådet inden en måned efter datoen for vedtagelsen af Kommissionens advarsel fremsætte en henstilling til den pågældende medlemsstat om at træffe de nødvendige politiske foranstaltninger. I forordningen fastsættes det, at der i henstillingen skal fastsættes en frist på højst fem måneder for medlemsstaten til at håndtere afvigelsen. På det grundlag forekommer en frist frem til 15. oktober 2017 til Rumænien til at håndtere afgivelsen passende. Inden for denne frist bør Rumænien rapportere om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme denne henstilling.

               (7)Rumæniens strukturelle saldo i 2016 skønnes at ligge 1,6 % af BNP fra landets mellemfristede budgetmålsætning. På grundlag af prognoserne for outputgabet i Kommissionens forårsprognose 2017 vurderes konjunkturforholdene i Rumænien som normale i 2017. Rumæniens bruttogældskvote ligger under tærsklen på 60 % af BNP. Den strukturelle minimumsindsats, der kræves i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 og tilpasningsmatrixen, som tager hensyn til den nuværende økonomiske situation og eventuelle problemer, hvad angår målet om de offentlige finansers holdbarhed, beløber sig til 0,5 % af BNP. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2017 vil den strukturelle saldo blive forværret med 1,3 % af BNP i 2017. En strukturel minimumsforbedring på 0,5 % af BNP i 2017 vil derfor skabe et behov for at vedtage foranstaltninger, der giver et samlet udbytte på 1,8 % af BNP sammenlignet med det nuværende referencescenarie i Kommissionens forårsprognose 2017. Da der kræves en betydelig strukturel konsolideringsindsats som følge af de minimumstilpasninger, der kræves i henhold til stabilitets- og vækstpagten, er det hensigtsmæssigt ikke at kræve nogen yderligere tilpasning oven på minimumskravet på 0,5 % af BNP.

               (8)Den krævede forbedring af den strukturelle saldo med 0,5 % af BNP i 2017 svarer til en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter på højst 3,3 % i 2017.

               (9)Ifølge Kommissionens forårsprognose 2017 vil det offentlige underskud udgøre 3,5 % af BNP i 2017, hvilket er over de 3 % af BNP, der er referenceværdien i traktaten. Den krævede strukturelle tilpasning forekommer også hensigtsmæssig med henblik på at sikre, at Rumænien i 2017 overholder tærsklen for det offentlige underskud på 3 % af BNP.

               (10)Det er hensigtsmæssigt, at denne henstilling offentliggøres.

               (11)For at nå budgetmålsætningerne i henstillingen er det afgørende, at Rumænien vedtager og omhyggeligt gennemfører de nødvendige foranstaltninger samt nøje følger udviklingen i de nuværende udgifter —

               VEDTAGET AT HENSTILLE:

               1)Rumænien bør træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den nominelle vækstrate i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstiger 3,3 % i 2017, hvilket svarer til en årlig strukturtilpasning på 0,5 % af BNP, hvilket bringer landet ind på en passende tilpasningskurs hen imod den mellemfristede budgetmålsætning.

               2)Rumænien bør anvende alle uventede indtægter til at nedbringe underskuddet. Budgetkonsolideringsforanstaltningerne bør sikre en varig forbedring af den offentlige strukturelle saldo på en vækstfremmende måde.

               3)Rumænien bør rapportere til Rådet senest den 15. oktober 2017 om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme denne henstilling.

               Denne henstilling er rettet til Rumænien.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUT C 299 af 18.8.2016, s. 73.