title: Rådets henstilling af 12. juli 2016 om Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram for 2016 og med Rådets udtalelse om Det Forenede Kongeriges konvergensprogram for 2016

text:
               18.8.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 299/12

         RÅDETS HENSTILLING
   af 12. juli 2016
   om Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram for 2016 og med Rådets udtalelse om Det Forenede Kongeriges konvergensprogram for 2016
   (2016/C 299/03)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
   som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester 2016 om samordning af de økonomiske politikker. Den 17. og 18. marts 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 (2) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Det Forenede Kongerige blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (2)

               Den 26. februar 2016 blev landerapporten for Det Forenede Kongerige 2016 offentliggjort. Den indeholdt en analyse af Det Forenede Kongeriges fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som blev vedtaget af Rådet den 14. juli 2015, og opfyldelsen af Det Forenede Kongeriges nationale Europa 2020-mål. Rapporten indeholdt desuden en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Den 8. marts 2016 fremlagde Kommissionen resultaterne af den dybdegående undersøgelse. Kommissionen konkluderer af sin analyse, at Det Forenede Kongerige ikke er berørt af makroøkonomiske ubalancer. Husholdningernes høje gæld, de høje boligpriser og det store underskud på betalingsbalancens løbende poster kan udgøre svagheder. Samlet er husholdningernes balancer dog samtidig stærke, og banksektorens modstandsdygtighed øges fortsat. På kort sigt ser det ud til, at husholdningerne og økonomien som helhed er mere modstandsdygtige over for risici, som f.eks. rentechok eller et brat fald i beskæftigelsen. Selv om regeringsinitiativer har en vis effekt på udbuddet på boligmarkedet, er uligevægten mellem udbuddet og efterspørgslen på boligmarkedet fortsat betydelig. De risici, der er forbundet med det store underskud på betalingsbalancens løbende poster, afbødes af gunstige institutionelle rammer og beskedne forpligtelser i udenlandsk valuta. Stigningen i underskuddet skyldes et voksende underskud i den primære indkomst og forventes at aftage, efterhånden som de negative konjunkturer vender.

               (3)

               Den 24. marts 2016 fremlagde Det Forenede Kongerige sit nationale reformprogram for 2016 og sit konvergensprogram for 2016. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (4)

               Der er taget hensyn til relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (3) kan Kommissionen, hvis det er nødvendigt for at støtte gennemførelsen af relevante henstillinger fra Rådet, anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende denne bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring.

               (5)

               Det Forenede Kongerige er i øjeblikket underlagt den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten. Forudsat at der i 2016/17 opnås en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, vil Det Forenede Kongerige blive underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og overgangsreglen vedrørende gældskriteriet fra og med 2017/18. Det fremgår af 2015/16-konvergensprogrammet, at regeringen forventer, at det samlede underskud vil falde til under 3 % af BNP i 2016/17, og at det vil falde yderligere til 2,0 % af BNP senest i 2017/18. Genberegningen af det strukturelle underskud (4) tyder på en strukturel forbedring på 0,6 procentpoint af BNP i 2015/16, 0,9 procentpoint af BNP i 2016/17 og 0,7 procentpoint af BNP i 2017/18. Konvergensprogrammet indeholder ingen mellemfristede budgetmålsætninger. Ifølge konvergensprogrammet forventes den offentlige gældskvote at falde fra 88,9 % i 2015/16 til 88,3 % af BNP i 2016/17, hvorefter den forventes at falde yderligere til 87,1 % i 2017/18. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. De foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål i 2016/17 og 2017/18, er tilstrækkeligt præciseret. Der hersker imidlertid større usikkerhed om virkningen af visse foranstaltninger i 2017/18, hvis budgetmæssige virkning skønnes til ca. 0,2 % af BNP. På basis af Kommissionens forårsprognose 2016 ventes Det Forenede Kongerige at nå det anbefalede mål for det samlede offentlige underskud på 4,1 % af BNP i 2015/16 og at have leveret den anbefalede finanspolitiske indsats. Det forventes, at Det Forenede Kongerige korrigerer sit uforholdsmæssigt store underskud til fristen i 2016/17, som anbefalet af Rådet, omend landet ikke helt når det anbefalede mål for det offentlige underskud på 2,7 % af BNP. Det forventes, at Det Forenede Kongerige samlet set i den periode, hvor landet har været underlagt proceduren for uforholdsmæssigt store underskud, leverer en finanspolitisk indsats, som er en smule mindre end anbefalet. I 2017/18 forventes Det Forenede Kongerige at opnå den tilpasning, der anbefales for at nå de mellemfristede budgetmål, der kræves som et minimum baseret på uændrede politikker. Det Forenede Kongerige forventes også at overholde overgangsreglen vedrørende gældskriteriet i 2017/18. På grundlag af sin vurdering af konvergensprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 er Rådet af den opfattelse, at Det Forenede Kongerige forventes at være i bred overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.

               (6)

               Produktiviteten i Det Forenede Kongerige har været stagnerende siden 2008. Dette kan skyldes flere faktorer, som f.eks. lave kapitalinvesteringer, mangel på kvalificeret arbejdskraft, et misforhold mellem de udbudte og efterspurgte kvalifikationer på arbejdsmarkedet og ændringer i økonomiens sammensætning hen imod erhvervssektorer med lavere produktivitet. Boligmanglen og de dertil knyttede problemer, navnlig i geografiske områder med høj økonomisk vækst, skal også tages i betragtning i denne forbindelse. I sit policydokument fra juli 2015 med titlen »Fixing the foundations — creating a prosperous nation« fremlægger regeringen vidtrækkende foranstaltninger, der tager sigte på at løse disse problemer. Eftersom der stadig findes visse hindringer for investeringer, og de offentlige og private investeringer i Det Forenede Kongerige er begrænsede, falder regeringens politiske tiltag til at øge kvalifikationsniveauet, sætte skub i innovation og infrastrukturinvesteringerne på et godt tidspunkt, omend det vil være nødvendigt at implementere dem effektivt. En af de vigtigste udfordringer på investeringsområdet er at få tilvejebragt en dækkende netinfrastruktur. Den nationale infrastrukturplan (National Infrastructure Plan), som blev ajourført i 2016, indeholder en beskrivelse af de fremskridt, der er gjort med infrastrukturprojekter, inden for en sammenhængende og konsistent ramme. Planens gennemførelse forudsætter, at der sikres flere private midler til de fleste af investeringerne. Hvis planen skal lykkes er gennemførelse og overvågning på den ene side og gennemsigtighed og ansvarlighed på den anden side af afgørende betydning. Til trods for regeringens forskellige initiativer overstiger efterspørgslen efter boliger stadig udbuddet, og dette viser sig i form af høje og fortsat stigende huspriser. Boligmanglen er mest akut i de områder af London og det sydøstlige England, som er i hurtig vækst. Arealudnyttelsen er baseret på principperne i de nationale regler for byggeplanlægning, der har gennemgået en reform, og som, hvis de gennemføres effektivt, vil kunne bane vejen for, at der bygges flere boliger.

               (7)

               Det Forenede Kongeriges arbejdsmarked er fortsat dynamisk. I 2015 nåede beskæftigelsesfrekvensen (for aldersgruppen 20-64) op på 76,9 %, samtidig med at arbejdsløsheden faldt til 5,3 %. Ungdomsarbejdsløsheden og andelen af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, faldt ligeledes yderligere. Der bør dog gøres en indsats for at give arbejdsløse, underbeskæftigede og lavtuddannede arbejdstagere bedre muligheder. Større muligheder for at avancere på arbejdsmarkedet og lettere adgang til opkvalificering vil hjælpe dem, der sidder fast i lavtlønnede jobs og/eller deltidsjobs med få timer. Dette ville også afhjælpe den åbenlyse mangel på kvalifikationer i visse sektorer af økonomien, f.eks. byggebranchen. Det vil kræve stor omhu at anvende midlerne fra lærlingeafgiften fornuftigt. Forslagene om at øge udbuddet af børnepasningsmuligheder bør gennemføres så hurtigt som muligt, eftersom det fortsat er vanskeligt og dyrt at få børn passet.

               (8)

               Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Det Forenede Kongeriges økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2016. Den har også vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram samt opfølgningen på de henstillinger, der er blevet rettet til Det Forenede Kongerige i de foregående år. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Det Forenede Kongerige, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke EU's samlede økonomiske styring, ved at der på EU-plan ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1-3 nedenfor.

               (9)

               Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået konvergensprogrammet, og dets holdning (5) afspejles navnlig i henstilling 1 nedenfor,

         HENSTILLER, at Det Forenede Kongerige i 2016 og 2017 iværksætter tiltag med henblik på at:

               1.

               Foretage en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2016/17. Når det uforholdsmæssigt store underskud er korrigeret, opnå en finanspolitisk tilpasning på 0,6 % af BNP i 2017/18 i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, der kræves som et minimum.

               2.

               Afhjælpe manglen på investeringer i netinfrastruktur, herunder ved at gennemføre prioriteringerne i den nationale infrastrukturplan. Træffe yderligere foranstaltninger til at øge udbuddet af boliger, herunder ved at gennemføre reformerne i de nationale regler for byggeplanlægning.

               3.

               Rette op på misforholdet mellem de udbudte og efterspurgte kvalifikationer og bane vejen for opkvalificering, herunder ved at forbedre lærlingeordningerne. Øge udbuddet af betalbar fuldtidsbørnepasning af høj kvalitet yderligere.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2016.

            På Rådets vegne

         P. KAŽIMÍR

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Kommissionen har genberegnet den strukturelle saldo på grundlag af oplysningerne i konvergensprogrammet efter den i fællesskab aftalte metode.

      (5)  I medfør af artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.


title: Rådets henstilling af 8. juli 2014 om Tysklands nationale reformprogram for 2014 og med Rådets udtalelse om Tysklands stabilitetsprogram for 2014

text:
               29.7.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 247/20

         RÅDETS HENSTILLING
   af 8. juli 2014
   om Tysklands nationale reformprogram for 2014 og med Rådets udtalelse om Tysklands stabilitetsprogram for 2014
   2014/C 247/05
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION —
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,
   som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra the Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra the Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge EU's potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               Den 13. juli 2010 vedtog Rådet på grundlag af Kommissionens forslag en henstilling om overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 29. juni 2012 vedtog medlemsstaternes stats- og regeringschefer en vækst- og beskæftigelsespagt, som udgør en sammenhængende ramme for indsatsen på nationalt plan og på EU-plan samt i euroområdet under anvendelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter og politikker. De traf beslutning om tiltag, der skal iværksættes af medlemsstaterne, og forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa 2020-strategien og gennemføre de landespecifikke henstillinger.

               (4)

               Den 9. juli 2013 vedtog Rådet en henstilling (4) om Tysklands nationale reformprogram for 2013 og afgav sin udtalelse om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram for 2012‐2017. Den 15. november 2013 forelagde Kommissionen som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 (5) sin udtalelse om Tysklands udkast til budgetplan for 2014.

               (5)

               Den 13. november 2013 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker 2014. Den 13. november 2013 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Tyskland blev udpeget som en af de medlemsstater, som der skulle foretages en dybdegående undersøgelse af.

               (6)

               Den 20. december 2013 tilsluttede det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

               (7)

               Den 5. marts 2014 offentliggjorde Kommissionen resultaterne af den dybdegående analyse af Tyskland i medfør af artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionen konkluderer på grundlag af sin analyse, at Tyskland oplever makroøkonomiske ubalancer, som kræver overvågning og politiktiltag. Det er navnlig på de løbende poster, at der kan konstateres et vedvarende meget stort overskud, hvilket afspejler de positive konsekvenser af en stærk konkurrenceevne, og der er et stort opsparingsbeløb, der bliver investeret i udlandet. Det er også et tegn på, at den indenlandske vækst fortsat er afdæmpet, og at de økonomiske ressourcer nok ikke er blevet effektivt allokeret. Selv om overskuddene på de løbende poster ikke giver samme risici som store underskud, er det vigtigt at holde nøje øje med størrelsen af Tysklands vedvarende overskud på de løbende poster. Det er især nødvendigt at gøre noget og mindske risikoen for, at den indenlandske økonomi og euroområdet skal lide skade, i betragtning af størrelsen af den tyske økonomi.

               (8)

               Den 14. april 2014 forelagde Tyskland sit nationale reformprogram for 2014 og den 8. april 2014 sit stabilitetsprogram for 2014. For at kunne tage de to programmers indbyrdes forbindelse i betragtning er de blevet vurderet samlet.

               (9)

               Formålet med budgetstrategien, der fremgår af stabilitetsprogrammet for 2014, er at sikre, at de mellemsigtede mål stadig bliver nået. I stabilitetsprogrammet bekræftes det mellemsigtede mål på -0,5 % af BNP, hvilket afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten. Ifølge stabilitetsprogrammet vil den (genberegnede) strukturelle saldo fortsætte med at være positiv i 2014 og fremefter, og det er planen, at bruttogælden skal ned på 76 % af BNP i 2014 og derefter fortsætte med at gå i tilstrækkeligt nedadgående retning derefter. Derfor er budgetstrategien i stabilitetsprogrammet på linje med kravene i stabilitets- og vækstpagten. Det makroøkonomiske scenarie, der understøtter budgetfremskrivningerne i stabilitetsprogrammet, som ikke er blevet formelt vedtaget af et uafhængigt organ, er troværdigt, da det i store træk er på linje med Kommissionens tjenestegrenes forårsprognose fra 2014. Ud fra en vurdering af stabilitetsprogrammet og fra Kommissionens prognose, sådan som det er fastsat i forordning (EF) nr. 1466/97, er Rådet af den opfattelse, at de offentlige finanser i Tyskland generelt fortsat er sunde, eftersom det mellemsigtede mål er, at prognosen fortsætter med at blive opretholdt og gældsreglen respekteret.

               (10)

               Tyskland har kun gjort begrænsede fremskridt med hensyn til at gøre de offentlige udgifter til sundhedspleje og langtidspleje mere omkostningseffektive, men der er dog annonceret nye initiativer. Hensigten med dem er at gøre sundhedspleje mere omkostningseffektiv, men disse planer er nok ikke tilstrækkelige til at holde de forventede fremtidige omkostninger under kontrol. Den senest vedtagne pensionsreform skal forbedre betingelserne for tidlig tilbagetrækning (»Rente mit 63«) og pensionsniveauerne for visse grupper, hvor sidstnævnte også omfatter et pensionstillæg for dem, der har opfostret børn født før 1992 (»Mütterrente«). Reformen indebærer en ekstra belastning for det offentlige pensionssystems holdbarhed, og det er planen, at det skal finansieres med en højere pensionsbidragssats, med negative konsekvenser for de disponible indkomster for den aktive del af arbejdsstyrken. Reformen vil også kunne få en negativ indvirkning på indførelsen af supplerende pensioner under anden og tredje søjle. Tyskland har gjort begrænsede fremskridt med hensyn til at øge udgifter til uddannelse og visse fremskridt hvad angår højere forskningsudgifter. Det er nødvendigt med en yderligere indsats på alle niveauer i det offentlige, hvis målet på 10 % af BNP for de samlede offentlige og private udgifter til uddannelse og forskning skal kunne nås i 2015, og der bør sigtes mod endnu mere ambitiøse opfølgningsmål for at følge med de mest innovative økonomier. Der er sket en stigning i infrastrukturinvesteringen i Tyskland i de seneste år, og der er planer om yderligere at styrke investeringen, men det forekommer nødvendigt med yderligere bestræbelser.

               (11)

               Tyskland har overordnet set gjort begrænsede fremskridt med hensyn til at gøre skattesystemet mere effektivt og vækstorienteret og at mindske den høje skattebyrde for arbejdskraften. Der er ikke planer om større foranstaltninger for at skifte til mere vækstorienterede indkomstkilder. Anvendelsen af den reducerede merværdiafgiftssats (momssats), som for øjeblikket er på 7 %, vil kunne indsnævres, og det almindelige momsgrundlag vil kunne udvides. De ret lave indtægter fra de almindelige ejendomsskatter tyder på, at der her vil kunne ske en stigning, og fordelingen af skattebyrden vil kunne blive mere retfærdig, hvis skattegrundlaget for den kommunale ejendomsskat (Grundsteuer) bliver omvurderet. Betingelserne for at kunne investere i Tyskland vil kunne forbedres ved at ændre den lokale selskabsskat (Gewerbesteuer), ved at mindske den administrative byrde, der er knyttet til skatteopkrævningen, og ved at mindske den nuværende skævhed inden for selskabsskat til fordel for gældsfinansiering.

               (12)

               Den finanspolitiske ramme er blevet suppleret med en national regel om budgetbalance og nedsættelsen af et uafhængigt rådgivende udvalg. Det ser stadig ud til, at det er nødvendigt med specifikke regler for gennemførelse af den forfatningsmæssige regel om budgetbalance (»gældsbremse«) i flere Länder, således at der kan sikres en effektiv anvendelse af gældsbremsen i den årlige budgetcyklus. Den planlagte revision af finanspolitiske forbindelser mellem føderationen, Länder og kommuner bør anvendes til at styrke finanspolitisk ansvar og ansvarlighed.

               (13)

               Lønningerne er steget i de seneste år efter en lang periode med løntilbageholdenhed, men i 2013 var reallønsvæksten mere beskeden end i 2012. Tyskland vil indføre en generel mindsteløn på 8,50 EUR/time i 2015, og den vil slå fuld ud igennem i 2017. Indførelsen af den planlagte generelle mindsteløn, som skal sikre arbejdstagerne en passende minimumsindkomst, kræver en tæt overvågning af indvirkningen heraf, især på beskæftigelsen. Der er kun gjort lidt for at mindske den høje skattekile, især for lavtlønnede. Den vedtagne pensionsreform og aktuelle reformplaner inden for pensioner og langtidspleje, som indebærer en stigning i bidragssatserne for social forsikring, vil igen kunne få skattekilen til at stige. Tyskland har gjort visse fremskridt med at forbedre uddannelsesresultaterne for dårligt stillede personer, men sammenhængen mellem uddannelsesresultater og socioøkonomisk baggrund er stadigvæk stærk og varer ved gennem hele arbejdslivet. Selv om der er gjort visse fremskridt i retning af passende aktiverings- og integrationsforanstaltninger, giver langtidsarbejdsløshed fortsat anledning til bekymring, og der er brug for ekstra foranstaltninger. Der er kun gjort begrænsede fremskridt med hensyn til at træffe foranstaltninger, der kan lette overgangen fra minijobs til ansættelsesformer, der er underlagt fuldt obligatoriske sociale sikringsbidrag. Der er ikke gjort fremskridt med hensyn til at mindske skattemæssige elementer, som gør det mindre attraktivt for sekundære forsørgere at arbejde. Tyskland har gjort visse fremskridt med hensyn til at skabe flere fuldtidspladser til førskoleundervisning og til børnepasning samt med hensyn til fuldtidsskoler. Samtidig giver børnepasningsfaciliteter og heldagsskoler stadig anledning til bekymring hvad angår kvaliteten, og der er regionale forskelle.

               (14)

               Formålet med regeringens forslag til en revision af loven om vedvarende energi er at mindske stigningerne i de samlede energiomkostninger, at fordele omkostningerne mere ligeligt blandt forbrugerne, at kontrollere udbredelsen af vedvarende energiformer og at fremme markedsintegration. Gennemførelsen af reformen må overvejes nøje med hensyn til dens indvirkning på støttesystemets omkostningseffektivitet. Det er nødvendigt med en yderligere indsats hvad angår netværksudvidelse og koordinering med nabolande.

               (15)

               Politisk set har der været gjort en begrænset indsats for yderligere at stimulere konkurrencen i servicesektorerne, selv om der er vedtaget isolerede reformer i specifikke erhverv og regioner, for eksempel bevillinger og kommunikation i bygge- og anlægssektoren. Produktivitetsvæksten er nok strukturelt lavere i servicesektorerne end i industrien, men den er særligt lav i visse servicesektorer, navnlig liberale erhverv. Der er stadig barrierer, som hindrer markedsadgang og udøvelse af liberale erhverv. Der er blandt andet tale om restriktioner vedrørende den juridiske form og kapitalandele og om krav til erhvervsmæssige kvalifikationer. Der er mange forskellige reguleringsordninger for liberale erhverv i de forskellige Länder, og det vil sikkert være muligt at finde de mindst byrdefulde reguleringsformer, som så vil kunne udbredes i hele landet. Værdien af kontrakter, der offentliggøres af de tyske myndigheder i medfør af EU-lovgivningen om offentlige indkøb, er en af de laveste i Unionen. En generel overgang til et gennemsigtigt e-indkøbsmarked vil kunne øge konkurrencen. I detailsektoren er der i visse Länder regler for byplanlægning, som gør, at det fortsat er vanskeligt for nye virksomheder at komme ind på markedet. Der har været kun begrænsede fremskridt med hensyn til at forbedre konkurrencen inden for jernbanemarkederne.

               (16)

               Tyskland har gjort begrænsede fremskridt med at konsolidere banksektoren, navnlig hvad angår forbedringen af styringsrammen. Kommissions statsstøtteafgørelser har i vid udstrækning bidraget til omstruktureringen af Landesbanken i de seneste år, og sektoren er fortsat fragmenteret. Det er nødvendigt med yderligere bestræbelser for at kunne håndtere strukturelle og styringsmæssige hindringer, som er en hæmsko for en markedsdrevet konsolidering, hvilket også vil kunne øge den finansielle sektors overordnede effektivitet. Med en revision af den retlige ramme for den anden banksøjle vil konsolideringen i den offentlige banksektor kunne støttes yderligere.

               (17)

               Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Tysklands økonomiske politik. Den har vurderet det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Tyskland, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, eftersom der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester er afspejlet i henstilling 1-4 nedenfor.

               (18)

               På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (6) er især afspejlet i henstilling 1 nedenfor.

               (19)

               På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet set på det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger i medfør af artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 er afspejlet i henstilling 1-4 nedenfor.

               (20)

               I forbindelse med det europæiske semester har Kommissionen også udført en analyse af den økonomiske politik i euroområdet som helhed. På dette grundlag har Rådet udstedt særlige henstillinger rettet til de medlemsstater, der har euroen som valuta (7). Som et land, der har euroen som valuta, bør Tyskland også sikre fuld og rettidig gennemførelse af disse henstillinger —

         HENSTILLER, at Tyskland i perioden 2014-2015 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.

               Føre en vækstfremmende finanspolitik og bevare en sund budgetstilling, der sikrer, at det mellemsigtede budgetmål bliver fastholdt i hele den periode, som er dækket af stabilitetsprogrammet, og at den offentlige gældskvote holder sig på en bæredygtig, nedadgående kurs. Navnlig udnytte de tilgængelige muligheder for at øge og effektivisere offentlig investering i infrastruktur, uddannelse og forskning. Effektivisere skattesystemet, navnlig ved at udvide afgiftsgrundlaget, især på forbrug, ved at omvurdere det kommunale ejendomsskattegrundlag, ved at forbedre skatteforvaltningen og ved at revidere den lokale erhvervsskat, også med henblik på at fremme privat investering. Gøre en ekstra indsats for at øge omkostningseffektiviteten af de offentlige udgifter til sundhedspleje og langtidspleje. Sikre det offentlige pensionssystems holdbarhed ved i) at ændre finansieringen af nye ikkeforsikringsbaserede/udefra kommende ydelser (»Mütterrente«) til midler fra skatteindtægter, også for at undgå en yderligere stigning i de sociale sikringsbidrag, ii) at gøre det mere attraktivt med senere tilbagetrækning og iii) at øge dækningen i pensionsordninger under anden og tredje søjle. Færdiggøre gennemførelsen af gældsbremsen i alle Länder og sikre rettidige og relevante overvågningsprocedurer og korrektionsmekanismer. Forbedre udformningen af finanspolitiske forbindelser mellem føderationen, Länder og kommuner, også med henblik på at sikre passende offentlig investering på alle niveauer.

               2.

               Forbedre betingelser, som kan støtte indenlandsk efterspørgsel yderligere, blandt andet ved at reducere de høje skatter og socialsikringsbidrag, især for lavtlønnede. Ved indførelsen af mindstelønnen overvåge dens indvirkning på beskæftigelsen. Forbedre arbejdstagernes beskæftigelsesegnethed ved yderligere at øge uddannelsesresultaterne for dårligt stillede grupper og ved at implementere mere ambitiøse aktiverings- og integrationsforanstaltninger på arbejdsmarkedet, især for langtidsledige. Træffe foranstaltninger til at gøre det skattemæssigt mere attraktivt at arbejde, navnlig for sekundære forsørgere, og lette overgangen fra minijobs til ansættelsesformer, der er underlagt fuldt obligatoriske sociale sikringsbidrag. Afhjælpe regionale mangler på fuldtidsbørnepasningsfaciliteter og heldagsskoler og samtidig forbedre deres generelle uddannelseskvalitet.

               3.

               Holde de samlede omkostninger ved at omlægge energisystemet på et minimum. Navnlig overvåge, hvordan reformen af loven om vedvarende energi indvirker på omkostningseffektiviteten af støttesystemet for vedvarende energi. Øge bestræbelserne på at fremskynde udviklingen af de nationale og grænseoverskridende el- og gasnet. Optrappe tæt energipolitisk samordning med nabolandene.

               4.

               Træffe mere ambitiøse foranstaltninger til yderligere at stimulere konkurrencen i servicesektoren, herunder visse liberale erhverv, også ved at revidere eksisterende reguleringsmæssige tilgange og finde den bedste praksis for alle Länder. Finde årsagerne til, at værdien af de offentlige kontrakter, der er omfattet af indkøbsprocedurer ifølge EU-lovgivningen, er så lav. Øge bestræbelserne på at fjerne uberettigede regler inden for byplanlægning, der gør det vanskeligt for nye virksomheder at få adgang til detailsektoren. Træffe tiltag til at fjerne resterende konkurrencehindringer på jernbanemarkederne. Fortsætte konsolideringsindsatsen i Landesbanken-sektoren, bl.a. ved at forbedre styringsrammen.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 8. juli 2014.

            På Rådets vegne

         P. C. PADOAN

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Opretholdt for 2014 ved Rådets afgørelse 2014/322/EU af 6 maj 2014 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker for 2014 (EUT L 165 af 4.6.2014, s. 49).

      (4)  EUT C 217 af 30.7.2013, s. 33.

      (5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11).

      (6)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

      (7)  Se side 141 i denne EUT.


				|

		52012DC0304

			Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING om Danmarks nationale reformprogram for 2012 med Rådets udtalelse om Danmarks konvergensprogram for 2012-2015 /* COM/2012/0304 final */

			   	Henstilling med henblik på
RÅDETS HENSTILLING
om Danmarks nationale reformprogram for 2012
med Rådets udtalelse om Danmarks konvergensprogram for 2012-2015
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
som henviser til traktaten om Den Europæiske
Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2 og artikel 148, stk. 4,
som henviser til Rådets forordning (EF) nr.
1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt
overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 5, stk. 2,
som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets
forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og
korrektion af makroøkonomiske ubalancer[2],
særlig artikel 6, stk. 1,
som henviser til henstilling fra
Europa-Kommissionen[3],
som henviser til Europa-Parlamentets
beslutninger[4],

som henviser til konklusionerne fra Det
Europæiske Råd,
som henviser til udtalelse fra
Beskæftigelsesudvalget,
som har hørt Det Økonomiske og Finansielle
Udvalg, og
som tager følgende i betragtning:
(1)       Den 26. marts 2010 godkendte
Det Europæiske Råd Europa-Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og
beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske
politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig
indsats for at øge EU's potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.
(2)       Rådet vedtog den 13. juli
2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og
Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en
afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker[5], som tilsammen udgør de
"integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at
tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske
politik og beskæftigelsespolitik.
(3)       Den 12. juli 2011 vedtog
Rådet en henstilling om Danmarks nationale reformprogram for 2011 og afgav en
udtalelse om Danmarks opdaterede konvergensprogram for 2011-2014.
(4)       Den 23. november 2011 vedtog
Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det
andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning,
som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog
Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen[6], hvori Danmark blev udpeget som
en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående
analyse.
(5)       Den 2. marts 2012 tilsluttede
Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel
stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det
understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende
finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder for
erhvervslivet, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de
sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.
(6)       Den 2. marts 2012 opfordrede
Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til
at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets-
eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.
(7)       Den 30. april 2012 afleverede
Danmark sit konvergensprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale
reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem
de to programmer er de blevet vurderet sammen. Kommissionen konkluderede i sin
dybdegående analyse[7]
i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011, at Danmark oplever
interne og eksterne ubalancer, der dog ikke er uforholdsmæssigt store.
(8)       Baseret på vurderingen af det
opdaterede konvergensprogram for 2012 i henhold til Rådets forordning (EF) nr.
1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner
grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger, er plausibelt. Scenariet, ifølge
hvilket der forventes en BNP-vækst på 1,2 % og 1,5 %, svarer stort
set til Kommissionens prognose fra foråret 2012, der opererer med en vækst på
1,1 % og 1,4 %. De offentlige underskud er således en anelse mindre i
konvergensprogrammet (4,0 % og 1,8 % af BNP i henholdsvis 2012 og
2013 sammenlignet med 4,1 % og 2,0 % af BNP i Kommissionen prognose
fra foråret 2012). Den budgetstrategi, der er skitseret i programmet, tjener
til at rette op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013 og nå den
mellemfristede målsætning om et budget, der i det mindste strukturelt er i
balance i 2010. Programmet bekræfter dermed den foregående mellemfristede
budgetmålsætning, der på passende vis afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten.
Det planlagte samlede underskud i 2013 er foreneligt med en rettidig korrektion
af det uforholdsmæssigt store underskud, og når der tages udgangspunkt i den
(genberegnede) strukturelle budgetsaldo[8],
er den planlagte finanspolitiske indsats i det år i overensstemmelse med den
henstilling, som Rådet afgav som led i proceduren i forbindelse med
uforholdsmæssigt store underskud i juli 2010. Konsolideringsstrategien er
blevet lagt senere i regeringsperioden end tidligere planlagt, og i 2013 bliver
der behov for en betydelig indsats for at tilvejebringe den påkrævede
strukturelle tilpasning. Risikoen for en overskridelse af referenceværdien på
3 % af BNP i 2013 er begrænset. I henhold til Kommissionens prognose fra
foråret 2012 forventes der et offentligt underskud på 2,0 % af BNP.
Baseret på den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo for 2013 og derefter
bliver den skønnede forbedring af den strukturelle budgetsaldo mindre den de
0,5 % af BNP, der kræves i henhold til stabilitets- og vækstpagten.
Samtidig forventes vækstraten for de offentlige udgifter efter indregning af de
diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden at være i overensstemmelse med
stabilitets- og vækstpagtens udgiftsreferencesats. En del af budgetunderskuddet
vil blive finansieret ved at nedbringe statens indestående i Danmarks
Nationalbank. Danmarks offentlige bruttogæld forventes at falde fra 46,5 %
af BNP i 2011 til 41,1 % af BNP i 2015, dvs. til et godt stykke under
60 % af BNP.
(9)       Det er vigtigt for Danmark,
at arbejdsudbuddet forøges med henblik på at sikre velfærden og den
finanspolitiske bæredygtighed i fremtiden. I 2011 blev der i Danmark opnået
enighed om en vidtgående reform af efterlønsordningen, og den tidligere
planlagte forhøjelse af den normale pensionsalder og dens sammenkobling med den
forventede levetid blev fremrykket. Der skal nu fokuseres på en reform af
førtidspensionsordningen og fleksjobordningen. Regeringen har fremsat et
forslag til reform på dette område, som straks bør implementeres. Der skal
gøres noget ved de stadig større forskelle mellem jobmulighederne for personer
med indvandrerbaggrund og resten af den arbejdende befolkning.
(10)     Væksten i
arbejdsproduktiviteten i Danmark er aftaget i de seneste tiår, og en af
årsagerne hertil er de forholdsvis ringe resultater på uddannelsesområdet.
Trods de store udgifter til uddannelse er uddannelseskvaliteten i Danmark i
henhold til OECD's Pisa-undersøgelse kun gennemsnitlig. Desuden er de
studerende generelt ældre ved afslutningen af deres studier end i andre medlemsstater,
og frafaldsprocenterne fra erhvervsuddannelserne er forholdsvis høje. Som
reaktion på udfordringerne på dette område har regeringen bebudet en række nye
tiltag på både folkeskole- og ungdomsuddannelsesområdet. 2012-budgettet støtter
også indførelsen af sociale klausuler i offentlige udbud og foranstaltninger,
der kan gøre det finansielt fordelagtigt for private virksomheder at tilbyde
praktikpladser og derved forøge antallet af ledige pladser. Spørgsmålet om
forøgelse af udbuddet af praktikpladser vil også blive behandlet under
trepartsforhandlingerne og som led i arbejdet i en tværministeriel
arbejdsgruppe.
(11)     En anden potentiel årsag til
den for langsomme produktivitetsvækst er den relativt ringe grad af konkurrence
i Danmark. I 2011 blev der vedtaget en konkurrencepakke rettet mod især
byggeriet, detailsektoren, sundhedssektoren og den offentlige servicesektor.
Konkurrencen inden for taxakørsel og på transportområdet samt liberaliseringen
af apoteker er ved at blive analyseret, og denne analyse vil muligvis føre til
nye foranstaltninger. Der forhandles p.t. om en forøgelse af kommunernes og
regionernes offentlige indkøb med regionale og lokale myndigheder. På dette
punkt konkluderede et regeringsudvalg for nylig, at den danske konkurrencelov trænger
til at blive skærpet, og at bødeniveauet for overtrædelse af konkurrenceloven
er for lavt til at virke afskrækkende. Da der i det seneste års tid kun er
blevet taget et begrænset antal konkrete initiativer på dette område, skal der
tages nye skridt for at rette ordentligt op på dette problem.
(12)     Det fremgår af den dybdegående
analyse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011, at mens
husholdningernes høje bruttogæld til en vis grad er et strukturelt kendetegn
ved den danske økonomi, hvor husholdningernes formuer langt overstiger deres
gæld, opstår der betænkeligheder vedrørende husholdningernes høje gældsniveau,
eftersom udviklingen på boligmarkedet synes at have fået gælden til at stige
med mere, end hvad der kan forklares med strukturelle faktorer. Desuden har
realkreditlånenes sammensætning ændret sig siden 2003, da afdragsfrie lån og
lån med variabel rente har vundet i popularitet i forhold til fastforrentede
afdragspligtige lån. For et givet gældsniveau er husholdningerne derfor mere
følsomme over for rentestigninger og udsving i ejendomspriser i dag, end de var
for ti år siden. Dette udgør en potentiel risiko for den finansielle og
økonomiske stabilitet. Der må træffes relevante foranstaltninger i Danmark for
gøre noget ved svaghederne i realkreditsystemet. Desuden er Erhvervs- og
Vækstministeriet i færd med at analysere fordelingen af formue og gæld på tværs
af husholdningerne og deres potentielle sårbarhed i tilfælde af forskellige
økonomisk chok. Det bør imidlertid også overvejes at træffe foranstaltninger
for at forhindre en procyklisk udvikling på boligmarkedet på mellemlang sigt,
og det bør helst ske ved at bringe ejendomsværdibeskatningen på linje med de
reelle markedsværdier. Fremtidige procykliske effekter kunne også forhindres
ved at fjerne loftet over den årlige stigning i den kommunale ejendomsskat.
Sådanne foranstaltninger bør indføres gradvist, og der bør tages hensyn til det
aktuelle behov for stabilisering af boligmarkedet.
(13)     Danmark har givet en række
tilsagn som led i europluspagten. Disse tilsagn og udmøntningen af de tilsagn,
der blev givet i 2011, vedrører forøgelse af beskæftigelsen, forbedring af
konkurrenceevnen, styrkelse af holdbarheden i de offentlige finanser og
forbedring af den finansielle stabilitet. Kommissionen har vurderet
gennemførelsen af tilsagnene under europluspagten. Der er taget hensyn til
resultaterne af denne vurdering i disse henstillinger.
(14)     Inden for rammerne af det
europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af
Danmarks økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det
nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Den har ikke
blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og
socioøkonomisk politik i Danmark, men også til, i hvor høj grad de er i
overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at
styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at der fra
EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Dens henstillinger
under det europæiske semester er afspejlet i henstilling 1-5 nedenfor.
(15)     I lyset af denne vurdering har
Rådet gennemgået Danmarks konvergensprogram, og dens udtalelse[9] er afspejlet i især henstilling
1 nedenfor.
(16)     På baggrund af resultaterne af
Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået
Danmarks nationale reformprogram for 2012 og Danmarks konvergensprogram. Dets
henstillinger under artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i
henstilling 3, 4 og 5 nedenfor,
HENSTILLER, at Danmark i perioden
2012-2013 tager skridt til:
1.           at gennemføre
budgetstrategien som planlagt for at rette op det uforholdsmæssigt store
underskud senest i 2013 og sikre den gennemsnitlige årlige strukturelle tilpasning,
der er angivet i Rådets henstillinger under proceduren i forbindelse med
uforholdsmæssigt store underskud. Derefter bør Danmark sikre en passende
strukturel tilpasning til at gøre tilstrækkeligt fremskridt i retning af den
mellemfristede budgetmålsætning, herunder nå udgiftsreferencesatsen
2.           at øge det langsigtede udbud
af arbejdskraft ved at gennemføre en reform af førtidspensionsordningen og ved
i højere grad at målrette fleksjobordningen mod personer med nedsat arbejdsevne
og forbedre beskæftigelsesmulighederne for personer med indvandrerbaggrund
3.           at implementere de bebudede
foranstaltninger uden forsinkelse, forbedre omkostningseffektiviteten i
uddannelsessystemet, nedbringe frafaldsprocenterne i den erhvervsfaglige
uddannelsessektor og forøge antallet af praktikpladser
4.           at fortsætte indsatsen for at
fjerne hindringer for konkurrence inden for især den lokale servicesektor,
detailsektoren og byggesektoren, herunder ved at åbne kommunernes og
regionernes indkøb af tjenesteydelser op for konkurrence og sikre, at
sanktionerne for overtrædelse af konkurrenceloven er tilstrækkeligt
afskrækkende
5.           at overveje flere
forebyggende foranstaltninger med henblik på at styrke stabiliteten på
boligmarkedet og i det finansielle system på mellemlang sigt, herunder ved at
tage hensyn til resultaterne af Erhvervs- og Vækstministeriets igangværende
undersøgelse af fordelingen af formue og gæld på tværs af husholdningerne og
ved at tage realkreditsystemet og det kommunale ejendomsskattesystem op til
revision.
Udfærdiget i Bruxelles, den
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.
[2]               EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2012) 304 endelig.
[4]               P7_TA(2012)0048 og P7_TA(2012)0047.
[5]               Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012.
[6]               COM(2012) 68 endelig.
[7]               SWD(2012) 153 endelig.
[8]               Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive
engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af
Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp
af den i fællesskab aftalte metode.
[9]               I henhold til artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning
(EF) nr. 1466/97.


title: Henstilling nr. U2 af 12. juni 2009 om anvendelse af artikel 64, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 på arbejdsløse, som ledsager deres ægtefælle eller partner, der udøver lønnet beskæftigelse eller selvstændig virksomhed, til en anden medlemsstat end den kompetente stat (Tekst af relevans for EØS og for EF/Schweiz-aftalen)

text:
               24.4.2010

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 106/51

         HENSTILLING Nr. U2
   af 12. juni 2009
   om anvendelse af artikel 64, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 på arbejdsløse, som ledsager deres ægtefælle eller partner, der udøver lønnet beskæftigelse eller selvstændig virksomhed, til en anden medlemsstat end den kompetente stat
   (Tekst af relevans for EØS og for EF/Schweiz-aftalen)
   2010/C 106/16
   DEN ADMINISTRATIVE KOMMISSION FOR KOORDINERING AF SOCIALE SIKRINGSORDNINGER,
   som henviser til artikel 72, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (1), i henhold til hvilken den har til opgave at behandle ethvert administrativt spørgsmål eller fortolkningsspørgsmål, der opstår i forbindelse med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 883/2004 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 af 16. september 2009 om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (2),
   som henviser til artikel 64, stk. 1, i forordning (EF) nr. 883/2004 og artikel 55, stk. 1, i forordning (EF) nr. 987/2009, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               I henhold til artikel 64, stk. 1, i forordning (EF) nr. 883/2004 har en fuldtidsledig, som rejser til en anden medlemsstat end den kompetente stat for at søge beskæftigelse, på visse betingelser og inden for visse grænser mulighed for at bevare retten til kontantydelser ved arbejdsløshed.

               (2)

               En af de betingelser, der er fastsat i litra a), er, at den arbejdsløse skal have stået til rådighed for arbejdsformidlingen i den kompetente stat i mindst fire uger efter, at han blev arbejdsløs.

               (3)

               I henhold til litra a), sidste punktum, kan det kompetente arbejdsformidlingskontor eller den kompetente institution dog give samtykke til, at den arbejdsløse rejser inden udløbet af denne frist på fire uger.

               (4)

               Dette samtykke bør i princippet gives personer, som opfylder de øvrige betingelser i artikel 64, stk. 1, i forordning (EF) nr. 883/2004, og som ønsker at ledsage deres ægtefælle eller partner, som har fået beskæftigelse i en anden medlemsstat, og
               idet beslutning i sagen er truffet på de i artikel 71, stk. 2, i forordning (EF) nr. 883/2004 fastsatte betingelser,

         HENSTILLER FØLGENDE TIL DE KOMPETENTE MYNDIGHEDER OG INSTITUTIONER:

               1.

               Samtykket til at rejse inden udløbet af fristen på fire uger, der er fastsat i artikel 64, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 883/2004, gives fuldtidsledige, som opfylder alle de øvrige betingelser i artikel 64, stk. 1, og som ledsager deres ægtefælle eller partner, der har fået beskæftigelse i en anden medlemsstat end den kompetente stat.
               Partneren defineres på grundlag af lovgivningen i den kompetente stat.

               2.

               Denne henstilling offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Den finder anvendelse fra datoen for ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 987/2009.

         Gabriela PIKOROVÁ

            Formand for Den Administrative Kommission

      (1)  EUT L 166 af 30.4.2004, s. 1.

      (2)  EUT L 284 af 30.10.2009, s. 1.


Avis juridique important

|

31994K3118

Kommissionens henstilling nr. 3118/94/EKSF af 19. december 1994 om forudgående fællesskabstilsyn med importen af visse jern- og stålprodukter, der henhører under EKSF-traktaten og har oprindelse i tredjelande

EF-Tidende nr. L 330 af 21/12/1994 s. 0006 - 0014 den finske specialudgave: kapitel 3 bind 64 s. 0086  den svenske specialudgave: kapitel 3 bind 64 s. 0086

KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr. 3118/94/EKSF af 19. december 1994 om forudgaaende faellesskabstilsyn med importen af visse jern- og staalprodukter, der henhoerer under EKSF-traktaten og har oprindelse i tredjelandeKOMMISSIONEN FOR DE  EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, saerlig artikel 74, og ud fra foelgende betragtninger:  Ved henstilling nr. 85/94/EKSF (1) indfoerte Kommissionen faellesskabstilsyn med import til Faellesskabet af visse jern- og staalprodukter henhoerende under traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab;  i betragtning af de nuvaerende forhold i jern- og staalindustrien er et saadant forudgaaende faellesskabstilsyn fortsat noedvendigt med det formaal at tilvejebringe statistiske oplysninger, saa udviklingen i importen hurtigt kan analyseres;  virkeliggoerelsen af det indre marked indebaerer, at de formaliteter, Faellesskabets importoerer skal opfylde, boer vaere ensartede, uanset hvor varerne toldbehandles;  de importdokumenter, der udstedes i forbindelse med faellesskabstilsyn, boer vaere gaeldende i hele Faellesskabet, uanset hvilken medlemsstat der har udstedt dem;  udstedelsen af importdokumenter paahviler de nationale administrationer, men er underlagt ensartede betingelser paa faellesskabsniveau - FREMSAT FOELGENDE HENSTILLING:   Artikel 1  1. Overgang til fri omsaetning inden for Faellesskabet af de jern- og staalprodukter henhoerende under EKSF-traktaten, som er anfoert i bilag I og har oprindelse i andre tredjelande end de lande, der er parter i aftalen om Det Europaeiske  OEkonomiske Samarbejdsomraade (EOES), er betinget af, at der udstedes et importdokument.  2. Importdokumentet eller licensen (importbevillingen) udstedes af medlemsstaterne uden omkostninger og for en hvilken som helst maengde, hvorom der indgives ansoegning, straks ved modtagelsen heraf og under alle omstaendigheder inden for en frist paa hoejst  ti arbejdsdage efter indgivelse af ansoegningen i korrekt udfyldt stand af enhver importoer i Faellesskabet, uanset hvor denne er etableret i Faellesskabet.  3. Anvendelsen af stk. 2 er ikke til hinder for at tage eventuelle kvantitative restriktioner i Faellesskabet eller beslutninger, der traeffes inden for rammerne af en aftale eller forvaltningen af et kontingent i betragtning.  4. Importdokumenter eller licenser udstedt af en af de i bilag II naevnte myndigheder gaelder i hele Faellesskabet.  5. Importoerens ansoegning skal indeholde de i artikel 2, stk. 1, angivne oplysninger. Anvendelse af modellen i bilag III er obligatorisk, hvis varerne skal bringes i fri omsaetning i en anden medlemsstat end den, der har udstedt importdokumentet eller  licensen.  6. Medmindre de gaeldende importregler eller beslutninger, der traeffes inden for rammerne af en aftale eller forvaltningen af et kontingent, aendres:  - fastsaettes importdokumentets eller licensens gyldighedsperiode til fire maaneder - kan importdokumenter eller licenser, der ikke anvendes eller ikke anvendes fuldstaendigt, fornys.   Artikel 2  1. Importoerens ansoegning skal indeholde foelgende oplysninger:  a) afsenderens navn og adresse b) modtagerens (importoerens) fulde navn og adresse c) noejagtig varebeskrivelse og kode i henhold til Faellesskabets kombinerede nomenklatur d) oprindelsesland e) eksportland f) nettovaegt efter position i Faellesskabets kombinerede nomenklaturen g) vaerdien cif Faellesskabets graense efter position i Faellesskabets kombinerede nomenklatur h) hvorvidt der er tale om sekundavarer eller deklasserede varer (2) i) periode og forventet sted for toldbehandling.  2. Importoeren skal angive, om ansoegningen vedroerer en levering, for hvilken der allerede tidligere er indgivet ansoegning.  3. Importoeren skal attestere, at oplysningerne i ansoegningen er korrekte, og fremlaegge en genpart af salgs- eller koebekontrakten, en proformafaktura og/eller et produktionscertifikat udstedt af det staalvaerk, der har fremstillet varen, hvis den ikke er  koebt direkte i det land, hvor den er fremstillet.   Artikel 3  Naar det er aftalt mellem Faellesskabet og et tredjeland, kraeves der ved import til Faellesskabet af de paagaeldende EKSF-varer desuden en eksportlicens udstedt af det paagaeldended tredjelands myndigheder. En liste over lande, der er omfattet af  saadanne aftaler, samt ikrafttraedelsestidspunktet for aftalerne offentliggoeres og ajourfoeres i form af bilag til denne henstilling.   Artikel 4  1. Medmindre andet er fastsat i artikel 1, stk. 3, er bestemmelserne i artikel 2, stk. 1, litra g) ikke til hinder for varernes overgang til fri omsaetning, hvis den pris, der gaelder for transaktionen, overstiger den pris, der er angivet i  importdokumentet.  2. Medmindre andet er fastsat i artikel 1, stk. 3, er bestemmelserne i artikel 2, stk. 1, litra f), ikke til hinder for varernes overgang til fri omsaetning, hvis maengden af de varer, der frembydes til import, ikke overstiger de maengder, der er angivet i  importodokumentet eller licensen, med mere end 5 %.  3. Hvis varerne skal overgaa til fri omsaetning i en anden medlemsstat end den, der har udstedt importdokumentet eller licensen, sender den myndighed, der udstedte bevillinger, straks denne med den i artikel 1, stk. 5, naevnte ansoegning direkte til  licensadministrationen i importlandet. Denne paategner eller bekraefter om fornoedent automatisk bevillingen, der er udstedt af myndighederne i den medlemsstat, hvor ansoegningen er indgivet; denne bevilling sendes straks til toldmyndighederne paa det  forventede sted for importen.  4. Oplysningerne i ansoegningerne om importdokumenter eller licenser samt i selve licenserne er fortrolige. De er forbeholdt de relevante administrationer og ansoegeren.   Artikel 5  1. Inden for de foerste ti dage i hver maaned giver medlemsstaterne Kommissionen meddelelse om de maengder og de beloeb i ecu, paa grundlag af hvilke der er udstedt importdokumenter eller licenser den foregaaende maaned, med angivelse af de  oplysninger, der naevnes i artikel 2, stk. 1, litra c) til h), og som stammer fra importoerernes ansoegninger.  2. Medlemsstaterne anfoerer de tilfaelde af urigtigheder eller svig, de maatte have konstateret, og det grundlag, de i paakommende fald maatte have haft for at afvise at udstede et importdokument eller en licens.   Artikel 6  Denne henstilling anvendes fra den 1. januar 1995.  Den anvendes indtil den 31. december 1995.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 19. december 1994.  Paa Kommissionens vegne Leon BRITTAN Medlem af Kommissionen  (1) EFT nr. L 17 af 20. 1. 1994, s. 1.  (2) Efter kriterierne i EFT nr. C 180 af 11. 7. 1991, s. 4.     PARARTIMA I ANEXO I - BILAG I - ANHANG I -  - ANNEX I - ANNEXE I - ALLEGATO I - BIJLAGE I - ANEXO I   "" ID="1">7201 10 11> ID="2">7208 32 91> ID="3">7210 70 39> ID="4">7216 31 19> ID="5">7222 10 81">   BILAG II   KONTORER FOR LICENSER I MEDLEMSSTATERNE  BELGIEN Ministère des affaires économiques Office central des contingents et licences rue J. A. De Mot 24-26 B-1040 Bruxelles Fax: 32-2/230 83 22 Ministerie van Economische Zaken Centrale Dienst voor Contingenten en Vergunningen J.-A. De Motstraat 24-26 B-1040 Brussel Fax: 32-2/230 83 22 SPANIEN Ministerio de Comercio y Turismo Dirección General de Comercio Exterior Paseo de la Castellana 162 E-28046 Madrid Fax: 34-1/563 18 23 GRAEKENLAND Ypoyrgeio Ethnikis Oikonomias Diefthynsi Rythmistikon Thematon Exoterikoy Emporioy Mitropoleos 1, Plateia Syntagmatos GR-10557 Athina Fax: (30-1/323 43 93 DET FORENEDE KONGERIGE Department of Trade and Industry, North East Import Licensing Branch Queensway House - West Precinct UK-Billingham, Cleveland TS23 2NF Fax: 44-642/53 35 57 IRLAND Department of Trade and Industry Trade Regulation Branch Frederick Building, Setanda Centre South Frederick Street IRL-Dublin 2 Fax: 353-1/679 57 10 OESTRIG Bundesministerium fuer wirtschaftliche Angelegenheiten Aussenwirtschaftsadministration Landstrasser Hauptstrasse 55-57 A-1030 Wien Fax: 43-1/715 83 47 DANMARK Erhvervsfremme Styrelsen Soendergade 25 DK-8600 Silkeborg Fax: 45-87 20 40 77 TYSKLAND Bundesamt fuer Wirtschaft, Dienst 01 Postfach 5171 D-65762 Eschborn 1 Fax: 49-61/96 40 42 12 FRANKRIG Ministère de l'industrie Seribe 3-5, rue Barbet-de-Jouy F-75353 Paris 07 SP Fax: 33-1/43 19 43 69 NEDERLANDENE Centrale Dienst voor In- en Uitvoer Postbus 30.003, Engelse Kamp 2 NL-9722 AX Groningen Fax: 31-50/26 06 98 PORTUGAL Direcçao-Geral do Comércio Externo Av. da República, 79 P-1000 Lisboa Fax: 351-1/79 32 210 ITALIEN Ministero per il Commercio estero D.G. Import-export, Division V Via Boston I-00144 Roma Fax: 39-6/59 93 26 36; 59 93 26 37 LUXEMBOURG Ministère des affaires étrangères Office des licences BP 113 L-2011 Luxembourg Téléfax: 352/46 61 38 FINLAND National Board of Customs Annankatu 12 A FIN-00120 Helsinki Fax: 358-0/614 27 64 SVERIGE Swedish National Board of Trade Box 1209 S-11182 Stockholm Fax: 46-8/20 03 24    BILAG III


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Progamme 2011 for Cyprusand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Cyprus, 2011-2014

text:
 EUROPA-KOMMISSIONEN
                                 Bruxelles, den 7.6.2011
                                 SEK(2011) 803 endelig
              Henstilling med henblik på
             RÅDETS HENSTILLING
    om Cyperns nationale reformprogram for 2011
               med Rådets udtalelse
om Cyperns opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014
              {SEK(2011) 721 endelig}
 ---pagebreak---                                          Henstilling med henblik på
                                        RÅDETS HENSTILLING
                            om Cyperns nationale reformprogram for 2011
                                            med Rådets udtalelse
                     om Cyperns opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk.
   2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af
   overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske
   politikker1, særlig artikel 5, stk. 3,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen2,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og
   som tager følgende i betragtning:
   (1)     Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Europa-Kommissionens forslag
           til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget
           koordinering af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der
           skal gøres en særlig indsats for at styrke EU's potentiale for bæredygtig vækst og
           konkurrenceevne.
   (2)     Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for
           medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober
           2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker3,
           som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret
           til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske
           politik og beskæftigelsespolitik.
   1
           EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.
   2
           EUT C af , s. .
   3
           Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011.
DA                                                      2                                       DA
 ---pagebreak---    (3) Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som
       markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første
       europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er
       forankret i Europa 2020-strategien.
   (4) Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk
       konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af
       15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige
       vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde
       budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af ledigheden ved hjælp af
       arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede
       medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal
       medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale
       reformprogrammer.
   (5) Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der
       deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i
       deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.
   (6) Den 6. maj 2011 afleverede Cypern sit nationale reformprogram og den 7. maj 2011
       sit opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2010-2014. For at tage hensyn til de
       indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.
   (7) Cypriotisk økonomi er langsomt ved at rette sig op efter at have oplevet den første
       økonomiske tilbagegang i de seneste 35 år i 2009, da real-BNP faldt med 1,7 %.
       Arbejdsmarkedet led under recessionen, og ledigheden nåede op på 6,5 % i 2010. De
       offentlige finanser blev også forværret. Fra et overskud nåede det offentlige budget
       ned på et underskud på 6 % af BNP i 2009 som følge af automatiske stabilisatorer,
       diskretionære finanspolitiske stimulerende foranstaltninger til at imødegå den
       økonomiske nedgang og den ikke ubetydelige indvirkning af et vækstmønster med
       færre skatteindtægter. Den økonomiske aktivitet blev forbedret en smule i 2010 og
       udviste en vækst på 1 %, hovedsageligt takket være lagerakkumulation efter den
       omfattende lagernedgang, der fandt sted i 2009, sammen med en mindre genoptagelse
       af det private forbrug. De styrkede økonomiske udsigter forventes at komme
       arbejdsmarkedet til gode, og beskæftigelsen tegner til at komme sig lidt, mens
       ledigheden skulle falde gradvis fra højdepunktet i slutningen af 2010.
   (8) Baseret på vurderingen af det opdaterede stabilitetsprogram i henhold til Rådets
       forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske
       scenario, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger, er plausibelt
       indtil 2012, men alt for gunstigt derefter i forhold til Kommissionens prognose fra
       foråret 2011. Målet for stabilitetsprogrammet er at få bragt budgetunderskuddet ned på
       4 % af BNP i 2011 og 2,6 % i 2012, svarende til Rådets henstillinger, og at fortsætte
       konsolideringen derefter. Ifølge programmet skulle gælden nå et højdepunkt i 2012 og
       derefter falde. Den årlige gennemsnitlige forbedring af den strukturelle saldo i
       perioden 2011-12 er på 1,5 % af BNP, svarende til Rådets henstillinger. Den
       strukturelle forbedring er dog sat lavere end kravene i stabilitets- og vækstpagten både
       i 2013 og 2014. Den mellemfristede målsætning (MTO), der bekræftes som et
       strukturelt set balanceret budget, vil ikke blive nået inden for programperioden. Den
       overordnede planlagte tilpasning er baseret på udgiftsbegrænsning, men de fleste
       foranstaltninger i 2011 er på indtægtssiden. Overordnet set er der risiko for, at det går
DA                                              3                                                DA
 ---pagebreak---         ned ad bakke for den i programmet fastlagte konsolideringskurs, på grund af en fortsat
        balanceforskydning hen imod et vækstmønster med færre skatteindtægter, en praksis
        med at vedtage supplerende budgetter i årets løb, og muligheden for en rettidig
        gennemførelse af foranstaltninger, som endnu ikke er blevet aftalt med
        arbejdsmarkedets parter og andre, som endnu ikke er blevet fastlagt (f.eks.
        begrænsning af nuværende udgifter). I lyset af disse risici kan det blive nødvendigt at
        vedtage ekstra foranstaltninger, hvis den makroøkonomiske eller budgetmæssige
        udvikling viser sig at blive værre end forventet.
   (9)  Til trods for et fald til omkring 9 % af BNP i 2010 er underskuddet på de løbende
        poster stadig stort, og det vil sandsynligvis begrænse den økonomiske vækst på
        mellemlang sigt. De høje udgifter inden for den offentlige sektor skal finansieres enten
        ved udenlandsk gæld eller ved højere indenlandsk privat opsparing. Sidstnævnte vil
        betyde en lavere outputvækst, da det griber ind i privatforbruget og investering. På
        længere sigt vil underskuddet fortsat kunne forbedres, men i et moderat tempo. Den
        13. juli 2010 henstillede Rådet til de cypriotiske myndigheder, at de som led i
        proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud også skulle styrke det
        bindende aspekt i deres mellemfristede budgetramme. Indtil nu har der ikke været
        rapporteret om fremskridt. Ifølge stabilitetsprogrammet skal den mellemfristede
        budgetramme være fuldt ud implementeret fra finansåret 2014, og ikke fra 2012, sådan
        som det hidtil har været forventet. Derfor vil indvirkningen heraf først kunne mærkes
        på længere sigt. Det er vigtigt at få implementeret den nye ramme i tide, hvis
        konsolideringen af de offentlige finanser skal lykkes og være holdbar.
   (10) Banksektoren klarede sig godt under den globale finanskrise og statsgældskrisen i
        euroområdet, og det var ikke nødvendigt med indgriben fra statens side. Men med
        aktiver på mere end seks gange BNP, når bortses fra datterselskaber og filialer af
        udenlandske banker, og ti gange BNP, når de medregnes, er banksektoren meget stor i
        forhold til økonomien. Desuden er den relativt koncentreret, og markedet er domineret
        af tre indenlandske grupper, som ejer omkring 55 % af de samlede konsoliderede
        bankaktiver, når bortses fra de kooperative banker. Med de nuværende risici på de
        internationale finansmarkeder er det nødvendigt at fortsætte med den konservative
        forvaltning af balancen, og der må føres passende tilsyn. Der er to forskellige
        tilsynsførende instanser: Cyperns centralbank for kommercielle banker og
        tilsynsmyndigheden ASDCS (Authority for the Supervision and Development of
        Cooperative Societies) for kooperative kreditinstitutioner. Til trods for IMF's
        henstilling om kun at have én tilsynsførende instans for både banker og kooperative
        kreditinstitutioner er der ikke sket noget.
   (11) Den projekterede langsigtede virkning på budgettet af befolkningens aldring ligger
        langt over gennemsnittet i EU, hvilket hovedsagelig skyldes en relativt høj stigning i
        pensionsudgifterne målt i forhold til BNP i løbet af de kommende årtier. I april 2009
        blev der indført en pensionsreform. Den er hovedsageligt rettet mod indtægtssiden og
        vil kun bremse stigningen i pensionsudgifterne lidt. Der er gjort meget begrænsede
        fremskridt med sundhedsreformen, som havde til formål at bremse den projekterede
        stigning i udgifterne ved at indføre et nationalt sundhedssystem og omdanne offentlige
        hospitaler til selvstændige enheder.
   (12) Det halvårlige automatiske dyrtidstillæg (COLA) er direkte knyttet til den
        gennemsnitlige procentuelle ændring i forbrugerprisindekset (CPI) i de seneste seks
        måneder målt i forhold til de forudgående seks måneder. Det bliver kraftigt støttet af
DA                                               4                                               DA
 ---pagebreak---         arbejdsmarkedets parter og har ikke været til forhandling under
        overenskomstforhandlingerne. Men den ensartede anvendelse dyrtidstillægget
        forhindrer lønningerne i at afspejle produktivitetsforskelle i de forskellige sektorer.
        Problemerne med COLA er for det første, at lønningerne udelukkende er knyttet til
        produktpriser og ikke til produktivitetsgevinster. For det andet er de, der får mest ud af
        systemet, dem med højere indkomster (70 % af dem har lønninger, som indekseres via
        COLA), hvorimod de fleste af de lavest lønnede (f.eks. ufaglærte arbejdstagere) ikke
        er omfattet heraf (kun 6 % bliver indekseret via COLA). For det tredje har COLA også
        en signifikant indvirkning på de offentlige finanser, eftersom det ud over lønninger og
        vederlag også benyttes for pensioner og diverse ydelser og tilskud.
   (13) Erhvervsfrekvensen i Cypern er højere end gennemsnittet i EU, men arbejdsmarkedet
        er kraftigt præget af manglende ligestilling mellem mænd og kvinder. Forskellen i
        beskæftigelsen for mænd og kvinder, omkostninger og problemer med adgang til
        børnepasningsfaciliteter (herunder geografisk placering og nærhed i forhold til
        arbejdssteder), manglen på fleksible beskæftigelsesformer og den vedvarende store
        lønforskel mellem mænd og kvinder ses i det nationale reformprogram som en af de
        alvorligste hindringer for vækst og beskæftigelse. Uddannelsesniveauet på sekundær-
        og universitetsniveau er højt i Cypern, men erhvervsuddannelserne er tilsyneladende
        ikke tiltrækkende. Den høje ledighed blandt unge kombineret med en stor andel af folk
        med et højt uddannelsesniveau, der er helt uden beskæftigelse, tyder på, at der er et
        signifikant misforhold med hensyn til færdigheder i cypriotisk økonomi. Deltagelse i
        livslang læring ligger også lavt for et land, som generelt har gode
        uddannelsesniveauer, især for visse grupper (lavtuddannede, ældre og arbejdsløse).
        For at afhjælpe disse problemer vil det nationale reformprogram oprette en række nye
        postsekundære erhvervsuddannelsesinstitutioner fra 2012-2013. Der er også planer om
        at indføre det nye lærlingesystem i samme akademiske år. Generelt set vil landets
        strategiske mål om at skifte fra lav- til højproduktive arbejdspladser i høj grad kunne
        have fordel af at nyorientere uddannelsessystemet, så der opnås en bedre blanding af
        færdigheder, som passer til efterspørgslen på arbejdsmarkedet.
   (14) Cypern vedtog i juli 2010 en lov til gennemførelse af tjenesteydelsesdirektivet. Der er
        dog betænkeligheder med hensyn til, om gennemførelsen har været udførlig og
        stringent, da der stadig er mange hindringer tilbage for fri etablering og fri levering af
        tjenesteydelser inden for sektorspecifik lovgivning, hvor der ikke er foretaget nogen
        ændringer. Disse hindringer rækker lige fra almindeligt gældende regler, for eksempel
        om, at der skal indhentes tilladelse hos lokale myndigheder til al erhvervsaktivitet,
        eller om den begrænsede varighed af tilladelser, uanset hvilke områder og risici der er
        tale om, og til meget specifikke regler, for eksempel om faste gebyrer, der pålægges
        inden for turistsektoren, om undersøgelse af økonomiske behov og inddragelse af
        konkurrenter ved udstedelsen af tilladelser til biludlejning, om forskelsbehandling af
        byggeselskaber fra andre medlemsstater og om forbud for arkitekter og ingeniører til
        at udøve deres erhverv som juridiske personer.
   (15) Generelt vil miljøkrav og problemer med ressource- og energiudnyttelse kunne give
        alvorlige hindringer for væksten. Det skyldes landets specifikke geografiske placering
        og konsekvenserne af klimaændringer i form af voldsom tørke. Der bør foretages en
        vurdering af omkostningseffektiviteten af støtteordninger for vedvarende energi.
        Energisektoren kan komme til at fungere betydeligt bedre allerede på kort sigt ved
        hjælp af markedsliberalisering, indførelse af konkurrence og stimulering af
        investeringer i infrastruktur.
DA                                               5                                                 DA
 ---pagebreak---    (16)   Cypern har givet en række tilsagn under europluspagten4. Med hensyn til finanspolitik
          forpligter pagten landet til at styrke den finanspolitiske holdbarhed og udarbejde en
          rammelov til håndtering af finanskriser samt oprette en fuldt ud uafhængig fond for
          finansiel stabilitet. Endvidere foregår der for øjeblikket en dialog om omstrukturering
          af det offentlige pensionssystem, og den skal efter planen være afsluttet inden
          udgangen af 2011. I beskæftigelsesforanstaltningerne fokuseres der på at bekæmpe
          ulovlig og ikke opgivet arbejde, på at afhjælpe misforholdet med hensyn til
          færdigheder og på at øge virksomhedernes konkurrenceevne. Foranstaltningerne
          vedrørende konkurrenceevne dækker begrænsning af lønningerne i den offentlige
          sektor (omformning af lønindekseringsmekanismen), styrkelse af konkurrenceevnen
          hos smv'er, færdiggørelse af den nationale digitale strategi i 2011 og fremme af
          energieffektivitet og vedvarende energikilder. Disse tilsagn henviser til de fire områder
          i pagten. De omhandler videreførelse af den omfattende reformagenda, som er opridset
          i stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram, og de bekræfter de planer, der
          allerede er anmeldt, og som skal afhjælpe landets strukturelle svagheder, uden at der
          dog på nuværende tidspunkt er fastlagt en tidsramme for løsning af problemerne med
          for eksempel lønningerne i den offentlige sektor og pensionssystemet. Disse tilsagn er
          blevet vurderet og taget i betragtning i henstillingerne.
   (17)   Kommissionen har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram,
          herunder tilsagnene under europluspagten5. Den har ikke blot taget hensyn til deres
          relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Cypern, men også til,
          i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er
          behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at
          der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. I lyset heraf
          mener Kommissionen, at der skal gøres yderligere bestræbelser for at nå 2011-
          målsætningerne for budgetunderskuddet, og at der bør fastlægges ekstra
          konsolideringsforanstaltninger for 2012 og fremover. For at forbedre den langsigtede
          holdbarhed af de offentlige finanser er der brug for yderligere tiltag inden for
          pensions- og sundhedssystemet. Der bør også gøres mere for at styrke tilsynet med
          bankerne, at tilpasse lønindekseringssystemet og at forbedre erhvervsuddannelse og
          færdigheder, erhvervsklima og energieffektivitet.
   (18)   På baggrund af denne vurdering og under hensyntagen til Rådets henstilling af 13. juli
          2010 i medfør af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions
          funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdateringen af Cyperns stabilitetsprogram,
          og Rådets udtalelse6 afspejles især i henstillingens nr. 1) og 3). Under hensyntagen til
          Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2011 har Rådet gennemgået Cyperns
          nationale reformprogram,
   HENSTILLER, at Cypern træffer foranstaltninger i perioden 2011-2012 med henblik på
   følgende:
   1)       Der bør vedtages nødvendige foranstaltninger af permanent art til at opnå korrektion
            af det uforholdsmæssigt store underskud i 2012. Der bør træffes foranstaltninger til at
            holde nøje kontrol med udgifterne og gøres bedre brug af enhver bedre-end-forventet
   4
          Nærmere oplysninger om tilsagnene i europluspagten findes i SEK(2011) 721.
   5
          SEK(2011) 721.
   6
          I henhold til artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.
DA                                                           6                                      DA
 ---pagebreak---           budgetudvikling for at opnå en hurtigere reduktion af underskud og gæld. Der bør
          sikres fremskridt hen imod den mellemfristede målsætning med mindst 0,5 % af
          BNP pr. år. Indfasningen af en gennemførlig flerårig budgetramme med et bindende
          retsgrundlag og korrigerende foranstaltninger bør fremskyndes.
   2)     Rammerne for tilsynet med banker og kooperative kreditselskaber bør styrkes
          yderligere for at sikre en tidlig opsporing af risici.
   3)     Den langsigtede holdbarhed af de offentlige finanser bør forbedres ved at
          gennemføre reformforanstaltninger til at kontrollere pensions- og sundhedsudgifter,
          således at den projekterede stigning i aldersrelaterede udgifter kan bremses. For
          pensionsområdet bør antallet af bidragsår øges, tilbagetrækningsalderen bør tilpasses
          den forventede levetid, og samtidig bør der tages fat på problemet med den store
          fattigdomsrisiko, som ældre mennesker er udsat for. På sundhedsområdet bør der
          gøres mere for at fremskynde gennemførelsen af det nationale
          sundhedsforsikringssystem.
   4)     Der bør sammen med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national
          praksis indføres en reform af lønforhandlingssystemet og lønindekseringen for at
          sikre, at lønvæksten i højere grad afspejler udviklingen i arbejdsproduktiviteten og
          konkurrenceevnen.
   5)     Der bør gøres mere inden for de planlagte reformer af erhvervsuddannelsessystemet,
          så uddannelserne i højere grad tilpasses arbejdsmarkedets behov, blandt andet ved at
          oprette et postsekundært erhvervsuddannelsesinstitut. Der bør træffes
          foranstaltninger for at gøre det faglige uddannelsessystem mere effektivt ved at gøre
          det tiltrækkende at tage en erhvervsuddannelse og forbedre adgangen hertil, især for
          de lavtuddannede, kvinder og ældre arbejdstagere.
   6)     De hindringer for fri etablering og fri levering af tjenesteydelser, som endnu findes
          inden for sektorspecifik lovgivning, bør fjernes inden oktober 2011, så der skabes
          bedre muligheder for vækst og arbejdsplader i servicesektoren.
   7)     Der bør indføres foranstaltninger, som kan øge konkurrencen inden for
          netværkstjenester ved at give mere frihed til prisfastsættelse. Der bør senest i 2012
          være fastlagt en vandforvaltningsplan og en prisfastsættelsesordning, som afspejler
          omkostningseffektivitet og rimelighed, for at sikre en mere bæredygtig forvaltning af
          vandressourcerne.
   Udfærdiget i Bruxelles, den
                                                På Rådets vegne
                                                Formand
DA                                                7                                             DA


title: Den Europæiske Centralbanks henstilling af 23. marts 2012 til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Banque de France (ECB/2012/5)

text:
               30.3.2012

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 93/1

         DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS HENSTILLING
   af 23. marts 2012
   til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Banque de France
   (ECB/2012/5)
   2012/C 93/01
   STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —
   under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 27.1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og de nationale centralbanker revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB's Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union.

               (2)

               I henhold til artikel L.142-2 i den franske lov om monetære og finansielle anliggender udnævner Banque de France’s Generelle Råd to lovpligtige revisorer, der skal revidere regnskaberne for Banque de France. I henhold til artikel L.823-1 i den franske handelslov udnævnes en eller flere stedfortrædende revisorer, der erstatter de faste revisorer i tilfælde af disses afslag, forhindring, tilbagetræden eller død.

               (3)

               Mandatet for de nuværende eksterne revisorer for Banque de France udløber efter revision for regnskabsåret 2011. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2012.

               (4)

               Banque de France har valgt Deloitte & Associés og KPMG SA som sine eksterne revisorer og B.E.A.S. og KPMG Audit FS I SAS som sine stedfortrædende revisorer for regnskabsårene 2012 til 2017 —

         VEDTAGET FØLGENDE HENSTILLING:

               1.

               Det henstilles, at Deloitte & Associés og KPMG SA udnævnes i fællesskab til eksterne revisorer for Banque de France for regnskabsårene 2012 til 2017.

               2.

               Det henstilles, at B.E.A.S. udnævnes til stedfortrædende revisor for Deloitte & Associés, og at KPMG Audit FS I SAS udnævnes til stedfortrædende revisor for KPMG SA for regnskabsårene 2012 til 2017.

      Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 23. marts 2012.

         Mario DRAGHI

            Formand for ECB