title: Rådets henstilling af  14. marts 2006  om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (6. EUF) for regnskabsåret 2004

text:
               18.3.2006

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 81/9

      RÅDETS HENSTILLING

   af 14. marts 2006
   om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (6. EUF) for regnskabsåret 2004
   (2006/220/EF)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
   som henviser til tredje AVS-EØF-konvention, undertegnet den 8. december 1984 i Lomé,
   som henviser til den interne aftale 86/126/EØF om finansiering og forvaltning af Fællesskabets bistand (1), særlig artikel 29, stk. 3,
   som henviser til finansforordningen af 11. november 1986 vedrørende Den Sjette Europæiske Udviklingsfond (6. EUF) (2), særlig artikel 66-73,
   som har gennemgået forvaltningsregnskabet og status pr. 31. december 2004 vedrørende transaktionerne under 6. EUF samt Revisionsrettens beretning vedrørende regnskabsåret 2004 med Kommissionens tilhørende svar (3),
   som tager i betragtning, at Europa-Parlamentet i henhold til artikel 29, stk. 3, i førnævnte interne aftale meddeler Kommissionen decharge for den finansielle forvaltning af 6. EUF efter henstilling fra Rådet,
   som tager i betragtning, at Kommissionens gennemførelse af alle transaktioner under 6. EUF i regnskabsåret 2004 har været tilfredsstillende,
   HENSTILLER til Europa-Parlamentet, at det meddeler Kommissionen decharge for gennemførelsen af transaktionerne under 6. EUF for regnskabsåret 2004.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 14. marts 2006.

            På Rådets vegne

         K.-H. GRASSER

            Formand

      (1)  EFT L 86 af 31.3.1986, s. 210. Senest ændret ved Rådets afgørelse 86/281/EØF (EFT L 178 af 2.7.1986, s. 13).

      (2)  EFT L 325 af 20.11.1986, s. 42.

      (3)  EUT C 301 af 30.11.2005, s. 249.


title: Rådets henstilling af 11. juli 2017 om Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram for 2017 og med Rådets udtalelse om Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram for 2017

text:
               9.8.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 261/12

         RÅDETS HENSTILLING
   af 11. juli 2017
   om Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram for 2017 og med Rådets udtalelse om Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram for 2017
   (2017/C 261/03)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester 2017 om samordning af de økonomiske politikker. Den 9.-10. marts 2017 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 (2) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Den Tjekkiske Republik ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (2)

               Den 22. februar 2017 blev landerapporten for Den Tjekkiske Republik 2017 offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Den Tjekkiske Republiks fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 12. juli 2016, opfølgningen på de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Den Tjekkiske Republiks nationale Europa 2020-mål. Kommissionen konkluderer på baggrund af sin analyse, at Den Tjekkiske Republik ikke er berørt af makroøkonomiske ubalancer.

               (3)

               Den 25. april 2017 fremlagde Den Tjekkiske Republik sit nationale reformprogram for 2017 og den 28. april 2017 sit konvergensprogram for 2017. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (4)

               Der er taget hensyn til relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (3) kan Kommissionen, hvis det er nødvendigt for at støtte gennemførelsen af relevante henstillinger fra Rådet, anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende den nævnte bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter ESI-fondenes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring.

               (5)

               Den Tjekkiske Republik er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I konvergensprogrammet for 2017 har regeringen overordnet set planlagt et budgetoverskud for perioden 2016-2020. Den mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på 1 % af BNP er fortsat opfyldt med en margen i hele programperioden. Ifølge konvergensprogrammet for 2017 ventes den offentlige gældskvote gradvist at falde til 32,7 % af BNP i 2020. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for disse budgetfremskrivninger, er realistisk. De risici, der knytter sig til opnåelsen af budgetmålene, synes i det store og hele at være i balance, men den udprægede nedgang i de offentlige investeringer i 2016, der hænger sammen med starten på en ny cyklus for EU-fondene, kan medføre et stærkere end forventet opsving i offentlige investeringer i 2017. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2017 ventes den strukturelle saldo at falde til ca. 0 % af BNP i 2017 og -0,2 % af BNP i 2018, og den forbliver således over den mellemsigtede målsætning. Rådet er af den generelle opfattelse, at Den Tjekkiske Republik anslås at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten i 2017 og 2018.

               (6)

               På lang sigt er der mellemstore risici for Den Tjekkiske Republiks finanspolitiske holdbarhed. De skyldes væsentligst den forventede virkning af de aldersrelaterede offentlige udgifter, hovedsagelig på sundhedsområdet og pensionsområdet. Inden for sundhedssektoren giver den forventede stigning i de langsigtede omkostninger anledning til bekymring både for så vidt angår sundhedssystemets forvaltning og omkostningseffektivitet, som i høj grad er baseret på dyr hospitalsbaseret pleje. Nogle foranstaltninger er på nuværende tidspunkt i forskellige gennemførelsesfaser, og der foreligger endnu ikke resultater. De senest vedtagne eller planlagte foranstaltninger med henblik på at ændre pensionssystemet vil, hvis de gennemføres, medføre en forringelse af de offentlige finanser på lang sigt. For det første vedtog parlamentet lovgivning, der tillægger regeringen beføjelser til at justere mekanismen til pensionsindeksering mere fleksibelt. Parlamentet drøfter også forslag om at fastsætte den lovbestemte pensionsalder til 65 år og indføre en mekanisme til regelmæssig revurdering af pensionsalderen. Yderligere ændringer, som f.eks. en mere gavmild pensionsindeksering og differentierede sociale sikringssatser afhængig af antallet af børn, er i øjeblikket under drøftelse.

               (7)

               Loven om finanspolitisk ansvarlighed, som parlamentet vedtog i januar 2017, tager sigte på at håndtere de væsentligste mangler i Den Tjekkiske Republiks finanspolitiske ramme, som for nylig blev vurderet til at være en af de svageste i Unionen. Der er imidlertid endnu ikke nedsat et uafhængigt finansråd, der kan overvåge gennemførelsen. Endvidere vil gennemførelsen af de nyligt indførte foranstaltninger have afgørende betydning for at sikre en mere effektiv og stabil finanspolitisk ramme.

               (8)

               Den Tjekkiske Republik står over for udfordringer med at bekæmpe korruption og ineffektive offentlige udbudsprocedurer. Selv om en række af foranstaltningerne i regeringens program om bekæmpelse af korruption er blevet indført, og andre reformer er undervejs, bliver korruption i praksis ikke retsforfulgt systematisk. Generelt er der stadig for lidt konkurrence for så vidt angår udbudsprocedurer, hvilket fremgår af det høje antal procedurer med kun ét bud og direkte tildelinger, navnlig inden for it-sektoren. Ineffektiv støtte til uddannelse og manglen på centrale indkøbsstrukturer og kompetencecentre hæmmer professionalismen og gør det sværere at opnå valuta for pengene inden for offentlige udbud. En meget begrænset vægt på kvalitetskriterier i forbindelse med tildeling af kontrakter er også symptomatisk i den henseende. Overgangen til e-udbud giver fortsat store udfordringer. De omfatter en forbedring af den statsejede e-udbudsplatform »National Electronic Tool« og afklaring af betingelserne for fortsat anvendelse af private platforme, i de tilfælde hvor de allerede er aktive på det tjekkiske marked for e-udbud.

               (9)

               Erhvervsklimaet i Den Tjekkiske Republik tynges af tunge reguleringsmæssige byrder og talrige administrative hindringer, navnlig for udstedelse af tilladelser og skattelovgivningen. I september 2016 fremlagde regeringen en ændring af byggeloven og dertil knyttet lovgivning med det formål at fremme og strømline proceduren for udstedelse af byggetilladelser ved at indarbejde miljøkonsekvensvurderinger i proceduren. Ændringen gennemgås i øjeblikket i parlamentet. Ændringen gennemgås i øjeblikket i parlamentet. Omkostningerne til overholdelse af skattelovgivningen for så vidt angår erhvervslivet ligger fortsat over EU-gennemsnittet. Det er ligeledes problematisk med de hyppige ændringer af skattelovgivningen. At håndtere den manglende overholdelse af skattelovgivningen er fortsat en prioritet for de tjekkiske myndigheder; der er imidlertid ikke særligt fokus på forenkling. En endnu ikke fremlagt lov om indkomstskat tager sigte på at forenkle skattelovgivningen, men der foreligger endnu ikke noget udkast.

               (10)

               Brugen af e-forvaltningstjenester i Den Tjekkiske Republik er en af de laveste i Unionen, men har været stigende siden 2015. De tjekkiske myndigheder har taget skridt til at forbedre adgangen til e-forvaltningstjenester, men mange foranstaltninger er stadig undervejs, og enkelte foranstaltninger er endnu ikke iværksat. Ansvaret for udfoldelsen af tjenester er spredt over flere ministerier, og de involverede oplever et begrænset tværfagligt samarbejde.

               (11)

               F&U-intensiteten er steget betydeligt i de seneste år, men stigningen matches ikke af tilsvarende forbedringer i kvaliteten af F&U-resultater. Der pågår reformer af forvaltningen af F&U-systemet, men de er endnu ikke fuldt gennemført. Regeringen godkendte en ny evalueringsramme (Metodika 17+) i februar 2017, som har til formål at styrke mekanismerne vedrørende tildeling af midler til grundforskning og anvendt forskning. En række foranstaltninger er undervejs for at sikre stærkere forbindelser mellem den akademiske verden og erhvervslivet baseret på de nationale innovationsplatformes strukturerende virkning.

               (12)

               Resultaterne på uddannelsesområdet er generelt gode, men de grundlæggende færdigheder er blevet svækket. Resultaterne påvirkes i høj grad af de studerendes socioøkonomiske baggrund. De ringe uddannelsesmæssige resultater for dårligt stillede grupper, navnlig romabefolkningen, giver klart anledning til bekymring. Det anslås, at der er et betydeligt skolefrafald blandt romabørn. Der er truffet et betydeligt antal lovgivningsmæssige og administrative foranstaltninger for at fremme inklusiv uddannelse, og de begynder nu at blive gennemført. De forventes at bidrage til at nedbringe forskellen i uddannelsesniveau og uddannelsesresultater mellem romabørn og ikke-romabørn. I marts 2016 vedtog parlamentet ændringer til uddannelsesloven, der udvider den obligatoriske skolegang til at omfatte det sidste år af førskoleundervisningen og sikrer, at mindre børn garanteres en plads i en børnehave. Ikke desto mindre udgør ulighederne i uddannelsessystemet en hindring for at forbedre kvaliteten af menneskelig kapital og forringer ligeledes resultaterne på arbejdsmarkedet senere i livet. Øgede krav til lærerne og en aldrende lærerstand betyder, at det er fortsat er en udfordring at gøre lærererhvervet attraktivt. Det skyldes delvist en forholdsvis lav løn, selv om lønningerne er steget i de seneste år. Et nyt karriereforløb for lærere og pædagogisk personale, som er udviklet for at gøre erhvervet mere attraktivt, blev endelig godkendt af regeringen efter at være blevet udskudt flere gange. Der udvikles efteruddannelsesaktiviteter for lærerne med betydelig støtte fra EU-fonde, navnlig efteruddannelsesaktiviteter vedrørende undervisning af blandede grupper og inklusiv undervisning. Reformen af den videregående uddannelse blev vedtaget af parlamentet i januar 2016, og resultaterne skal overvåges. En reform af finansieringssystemet for de videregående uddannelsesinstitutioner er ligeledes planlagt.

               (13)

               Arbejdsløshedsprocenten i Den Tjekkiske Republik er fortsat faldende. De stramme arbejdsmarkedsforhold gør det vanskeligere for arbejdsgivere at rekruttere. Der er stadig et vist potentiale til at afhjælpe manglen på arbejdskraft, men det forudsætter, at underrepræsenterede grupper, som f.eks. kvinder med små børn, lavtuddannede arbejdstagere og medlemmer af romabefolkningen, deltager. En styrkelse af den offentlige arbejdsformidlings opsøgende aktiviteter sammen med hensigtsmæssige og målrettede aktive arbejdsmarkedspolitikker og individualiserede tjenester vil bidrage til at øge udsatte gruppers deltagelse. Arbejdsmarkedsdeltagelsen for kvinder med små børn hindres af en vedvarende mangel på økonomisk overkommelige børnepasningsmuligheder af kvalitet, navnlig for så vidt angår børn op til tre år, af mulighederne for lang forældreorlov og af den begrænsede anvendelse af fleksible arbejdsforhold. Der er i de seneste år truffet visse foranstaltninger for at løse disse problemer. Arbejdsmarkedssituationen for lavtuddannede arbejdstagere er især ringere end for alle andre grupper. Parlamentet drøfter i øjeblikket den lovgivningsmæssig ramme for socialt boligbyggeri, som forventes at fastsætte nationale standarder og målgrupper.

               (14)

               Som led i det europæiske semester 2017 har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Den Tjekkiske Republiks økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2017. Den har også vurderet konvergensprogrammet for 2017, det nationale reformprogram for 2017 og de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Den Tjekkiske Republik i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Den Tjekkiske Republik, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Unionen ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

               (15)

               Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram for 2017 og er af den opfattelse (4), at Den Tjekkiske Republik ventes at overholde stabilitets- og vækstpagten,

         HENSTILLER, at Den Tjekkiske Republik i 2017 og 2018 iværksætter tiltag med henblik på at:

               1.

               Sikre den finanspolitiske holdbarhed på lang sigt i betragtning af den aldrende befolkning. Sikre, at de offentlige midler anvendes på en effektiv måde, navnlig ved at bekæmpe korruption og ineffektive udbudsprocedurer.

               2.

               Fjerne hindringer for vækst, navnlig ved at strømline procedurerne for udstedelse af byggetilladelser og yderligere nedbringe den administrative byrde for erhvervslivet ved at gennemføre vigtige e-forvaltningstjenester, forbedre kvaliteten af F&U og styrke beskæftigelsen for underrepræsenterede grupper.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juli 2017.

            På Rådets vegne

         T. TÕNISTE

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

      (4)  I henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.


title: Kommissionens henstilling nr. 117/78/EKSF af 18. januar 1978 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold for visse typer hæmatit-råjern og -støbejern, med oprindelse i Canada

text:
 24. 1 . 78                                     De Europæiske Fællesskabers Tidende                                   Nr. L 19 / 1
                                                                    I
                                            (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk)
                                   KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr. 117 /78 / EKSF
                                                          af 18 . januar 1978
                 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold for visse typer hæmatit-råjern
                                             og -støbejern , med oprindelse i Canada
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE                                          hvad angår skaden for den berørte erhvervsgren , viser
 FÆLLESSKABER HAR —                                                    de for Kommissionen forelagte oplysninger, at im
                                                                        porten til Fællesskabet af de pågældende produkter
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det                     med oprindelse i Canada er øget, idet den er steget fra
europæiske Kul- og Stålfællesskab, særlig artikel 74 og                 103 000 tons i 1975 til 87 000 tons i første halvår
86,                                                                     1977, og at den derfor i Fællesskabet har kunnet opnå
                                                                       en samlet markedsandel på ca . 40 % ; oplysningerne
under henvisning til Kommissionens henstilling 77/                     viser endvidere, at Fællesskabets jern - og stålindustri
329/ EKSF om beskyttelse mod dumping, præmier el                      befinder sig i en krisesituation præget af et fald i pro
ler subventioner fra lande , der ikke tilhører Det euro               duktionen af hæmatit-råjern og -støbejern på ca . 25 %
 pæiske Kul - og Stålfællesskab ('), ændret ved henstil               mellem 1975 og 1977 ; det fremgår sluttelig af oplys
ling nr. 3004/77/EKSF (2), særlig artikel 15 og 19 ,                   ningerne, at Fællesskabets jern - og stålindustri har
                                                                       haft faldende overskud eller tab i de fleste af de be
under henvisning til udtalelse fra Det rådgivende Ud                  rørte virksomheder ;
valg nedsat i henhold til henstilling 77/329/EKSF, og
ud fra følgende betragtninger :
Kommissionen har modtaget en klage, der er indgivet                    importpriserne pa leverancer med oprindelse i Canada
på den pågældende fællesskabsindustris vegne, og som                   er lavere end Fællesskabets producenters allerede lave
indeholder beviser for forekomsten af dumping vedrø                   priser, og forstærker således pristrykket inden for Fæl
rende visse typer hæmatit-råjern og -støbejern med                     lesskabet, hvilket medfører væsentlig skade for Fælles
                                                                       skabets industri eller for en større del af denne ;
oprindelse i Canada samt beviser for en deraf følgende
væsentlig skade ;
Kommissionen har offentliggjort basispriserne (3), fast
sat på grundlag af den laveste normale pris eller de la               Kommissionen er af en medlemsstat blevet anmodet
veste normale produktionsomkostninger i det eller de                   om øjeblikkelig indgriben ;
leverandørlande, i hvilke der hersker normale konkur
rencevilkår ; heri er indbefattet transport- og forsik
ringsomkostninger samt told ;
                                                                       i betragtning af den alvorlige situation , som præger
importprisen til Fællesskabet på de produkter, som er                  Fællesskabets jern - og stålindustri , er det i Fællesska
genstand for klagen, er blevet sammenlignet med                        bets interesse nødvendigt at gribe ind omgående ;
disse basispriser ;
det fremgår af en foreløbig undersøgelse på grundlag
af denne sammenligning, at disse produkter tilbydes                    det påhviler Kommissionen, uden at dette foregriber
indført i Fællesskabet (det britiske marked) til priser,               udfaldet af den i henhold til artikel 1 1 i henstilling
som ligger under basispriserne, og at der foreligger                   77/329/ EKSF indledte undersøgelse, omgående at
dumping, hvis margen udgøres af denne prisforskel ;                    træffe beslutning om indførelse af foreløbige foranstalt
                                                                       ninger i form af en midlertidig antidumpingtold på
(') EFT nr. L 114 af 5 . 5 . 1977 , s . 6 .                            importen af de pågældende produkter med oprindelse
(2 ) EFT nr. L 352 af 31 . 12. 1977, s . 13 .                          i Canada, hvis sats svarer til forskellen mellem den af
(3 ) Jf. Kommissionens meddelelse af 31 . december 1977 om
     basispriserne for visse jern - og stålprodukter, EFT nr. L        Kommissionen offentliggjorte basispris for dette pro
     353 af 31 . 12. 1977, s . 1 .                                     dukt og dets importpris i Fællesskabet —
 ---pagebreak--- Nr. L 19/2                             De Europæiske Fællesskabers Tidende                               24. 1 . 78
RETTET FØLGENDE HENSTILLING :                                                      Artikel 3
                        Artikel 1                          Denne henstilling meddeles medlemsstaterne.
1 . En midlertidig antidumpingtold indføres på føl        Den træder i kraft for hver medlemsstat på datoen for
gende produkter med oprindelse i Canada :                  offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Ti
— hæmatit-råjern og -støbejern med indhold af man         dende.
    gan på under 0,1 vægtprocent,
— position i den fælles toldtarif ex. 73.01 B,             Den anvendes, med forbehold af bestemmelserne i ar
— Nimexe nr. 73.01.27 .                                    tikel 18 i henstilling 77/329/ EKSF indtil ikrafttrædel
                                                           sen af en retsakt fra Kommissionen , som enten fastsæt
2.    Denne told er lig med forskellen mellem den af       ter endelige foranstaltninger, eller forlænger gyldig
Kommissionen offentliggjorte faktiske pris (basispris      hedsperioden for den midlertidige told ; den anvendes
plus tillæg) på disse produkter og den faktiske kontra    dog højst i en periode af 3 måneder.
herende pris (basispris plus tillæg) af de samme pro
dukter fastsat franko grænse fortoldet.
3.    De gældende bestemmelser for opkrævning af           Udfærdiget i Bruxelles, den 18 . januar 1978 .
told anvendes på opkrævningen af denne told.
                        Artikel 2
                                                                                På Kommissionens vegne
De i artikel 1 omhandlede produkters overgang til fri                               Wilhelm HAFERKAMP
omsætning, i Fællesskabet er betinget af, at der stilles
en sikkerhed, der svarer til den midlertidige told.                                      Næstformand


title: 2012/148/EU: Kommissionens henstilling af 9. marts 2012 om forberedelserne af indførelsen af intelligente målersystemer

text:
               13.3.2012

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 73/9

         KOMMISSIONENS HENSTILLING
   af 9. marts 2012
   om forberedelserne af indførelsen af intelligente målersystemer
   (2012/148/EU)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Intelligente net er et nyt skridt på vejen hen imod øget forbrugerindflydelse, øget integration af vedvarende energikilder i nettet og højere energieffektivitet, og de yder et væsentligt bidrag til at mindske emissionerne af drivhusgasser og til jobskabelse og teknologisk udvikling i EU.

               (2)

               Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2003/54/EF (1) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for naturgas og om ophævelse af direktiv 2003/55/EF (2) skal medlemsstaterne sørge for indførelsen af intelligente målersystemer, der medvirker til at sikre forbrugernes aktive deltagelse i markederne for el- og gasleverancer, og indførelsen af disse målersystemer kan blive underkastet en økonomisk vurdering af alle de langsigtede omkostninger og nyttevirkninger for markedet og den enkelte forbruger eller en vurdering af, hvilken form for intelligent målersystem der er økonomisk velbegrundet og omkostningseffektiv, og hvilken tidsramme der kan fastlægges for dets indførelse.

               (3)

               Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 12. april 2011 med titlen »Intelligente forsyningsnet: fra innovation til etablering« (3) bebudede en række foranstaltninger, herunder overvågning af medlemsstaternes fremskridt, fastlæggelse af retningslinjer for vigtige resultatindikatorer og retningslinjer, som definerer metoder i forbindelse med medlemsstaternes planer for indførelsen af intelligente målersystemer, og cost-benefit-analyser.

               (4)

               Den digitale dagsorden for Europa omfatter en række passende foranstaltninger, herunder navnlig vedrørende databeskyttelse i EU, net- og informationssikkerhed, cyberangreb og funktionskrav til intelligente net og målere. Medlemsstaterne bør i samarbejde med industrien, Kommissionen og andre berørte parter tage passende skridt til at sikre en sammenhængende strategi.

               (5)

               Blandt de vigtigste opgaver og forudsætninger for at anvende intelligente målersystemer er at finde passende tekniske og juridiske løsninger, som sikrer beskyttelsen af personoplysninger som en grundlæggende rettighed i henhold til artikel 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union og artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Medlemsstaterne og de berørte parter bør sørge for, at der navnlig i den indledende fase af indførelsen af intelligente målere foregår en overvågning af intelligente målersystemers anvendelse, og at individets rettigheder og friheder respekteres.

               (6)

               Intelligente målersystemer giver mulighed for at behandle data, herunder oplysninger, som overvejende er personrelaterede. Indførelsen af intelligente net og målersystemer bør også give leverandører og netoperatører mulighed for at udvikle sig, så de går fra en bred opfattelse af den energimæssige adfærd til et mere detaljeret billede af den enkelte slutforbrugers energiadfærd.

               (7)

               De rettigheder og pligter, der er fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (4) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (Direktiv om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (5), finder fuldt anvendelse på intelligente målere for så vidt angår behandling af personoplysninger, herunder navnlig i forbindelse med anvendelsen af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester til brug i forbindelse med kontraktlige og kommercielle relationer med kunder.

               (8)

               Udtalelser fra Gruppen vedrørende Beskyttelse af Personer i forbindelse med Behandling af Personoplysninger, der er nedsat i overensstemmelse med artikel 29 i direktiv 95/46/EF, giver vejledning om at udpege og udvikle de »bedste tilgængelige teknikker« til at beskytte personoplysninger og sikre datasikkerhed, når data behandles i intelligente net og målersystemer.

               (9)

               Med tanke på potentialet for indførelsen af intelligente net bør der især lægges vægt på sikkerhed og beskyttelse af personoplysninger, der behandles af intelligente målersystemer. I denne forbindelse burde konsekvensanalyser vedrørende databeskyttelse gøre det muligt lige fra starten at identificere databeskyttelsesrisici ved udviklingen af intelligente energinet.

               (10)

               Databeskyttelses- og informationssikkerhedsfunktioner bør integreres i intelligente målersystemer, inden de indføres og bruges over en bred kam. Sådanne funktioner kan effektivt forbedre forbrugernes kontrol med behandlingen af personoplysninger.

               (11)

               Medlemsstaterne bør samarbejde med industrien og civilsamfundets interesseparter, herunder navnlig de nationale databeskyttelsesmyndigheder, med sigte på at stimulere og støtte indførelsen af »indbygget databeskyttelse«-princippet på et tidligt stadium i udviklingen af intelligente net, herunder især i forbindelse med indførelsen af intelligente målersystemer.

               (12)

               Enhver part, der behandler personoplysninger i forbindelse med systemer med intelligente målere, bør træffe alle rimelige foranstaltninger for at sikre, at data ikke kan spores til en identificeret eller identificerbar person ved hjælp af noget middel, som kan tænkes anvendt af enten netoperatøren eller tredjemand, medmindre dataene behandles i overensstemmelse med de gældende principper for og retlige bestemmelser om databeskyttelse.

               (13)

               Kommissionens meddelelse af 2. maj 2007 om bedre databeskyttelse med teknologier til beskyttelse af privatlivet (6) opstiller klare tiltag for at nå målsætningen om at reducere behandlingen af personoplysninger til det mindst mulige og slette eller ændre navneangivelser, inden sådanne data bruges, hvor dette er muligt, ved at støtte udviklingen af teknologier til beskyttelse af privatlivets fred samt udbredelsen heraf blandt registeransvarlige og privatpersoner.

               (14)

               Der bør opstilles en model på EU-plan for gennemførelse af konsekvensanalyser vedrørende privatlivs- og databeskyttelse for at sikre, at bestemmelserne i denne henstilling følges ensartet i alle medlemsstater.

               (15)

               En analyse af databeskyttelsen udført af operatøren og berørte parter forud for indførelsen af intelligente målersystemer vil tilvejebringe de oplysninger, der er nødvendige for at træffe passende beskyttelsesforanstaltninger. Sådanne foranstaltninger bør overvåges og tages op til fornyet overvejelse i hele den intelligente målers levetid.

               (16)

               I overensstemmelse med direktiv 2009/72/EF forventes det, at medlemsstaterne senest den 3. september 2012 har afsluttet en cost-benefit-analyse af indførelsen af intelligente målersystemer. I henhold til Kommissionens meddelelse af 12. april 2011 finder Kommissionen det vigtigt at fastlægge kriterier, en model og mere generelle retningslinjer, der kan forbedre dybden og sammenligneligheden af analyser. Som foreslået af taskforcen for intelligente forsyningsnet (7), bør kriterierne baseres på kvantificerbare indikatorer.

               (17)

               Medlemsstaterne bør i samarbejde med industrien, Kommissionen og andre berørte parter tage passende skridt til at formidle oplysninger og øge bevidstheden om de potentielle nyttevirkninger og risici, der er forbundet med brugen af intelligent målerteknologi.

               (18)

               Medlemsstaterne bør i denne forbindelse i samarbejde med industrien, civilsamfundets organisationer og andre berørte parter identificere og udbrede eksempler på god praksis inden for applikationer til intelligente målersystemer og træffe passende foranstaltninger, f.eks. i form af storstilede pilotprojekter, for at øge offentlighedens kendskab til denne teknologi som en grundsten for en videre udbredelse af teknologien.

               (19)

               Opstilling af et sæt anbefalede funktionskrav vil gøre medlemsstaterne i stand til lettere og samtidigt at nå et optimalt omkostningseffektivitetsniveau i deres indførelsesplaner. Hvis der anvendes de samme krav, giver det også reguleringsmyndigheder, målerindustrien, netoperatører og leverandører et fingerpeg om, hvilke strategier der højst sandsynligt vil blive fulgt i denne sektor.

               (20)

               Baseret på de retningslinjer for god praksis, der er defineret af De Europæiske Tilsynsmyndigheders Gruppe for gas og elektricitet (ERGEG) (8) og på en gennemgang af de første cost-benefit-analyser, der er meddelt af medlemsstaterne, ser Kommissionen fordele ved at anbefale medlemsstater og reguleringsmyndigheder et fælles minimumssæt af funktionskrav for intelligente målere.

               (21)

               Efter høring af Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse —

         VEDTAGET DENNE HENSTILLING:
   I.   DATABESKYTTELSE OG SIKKERHEDSSPØRGSMÅL

               1.

               Dette afsnit indeholder en vejledning til medlemsstaterne om udformning og drift af intelligente net og målersystemer, som sikrer den grundlæggende ret til beskyttelse af personoplysninger.

               2.

               Dette afsnit indeholder også vejledning om, hvilke foranstaltninger der skal træffes med henblik på indførelse af applikationer til intelligente målersystemer for at sikre, at den nationale lovgivning til gennemførelse af direktiv 95/46/EF overholdes, hvor det er relevant, når sådanne teknologier indføres.

      Definitioner

               3.

               Medlemsstaterne opfordres til at tage følgende definitioner til efterretning:
               a)   »intelligent net« (9): et opgraderet energinet, hvor der er tilføjet tovejs digital kommunikation mellem leverandør og forbruger, intelligent måling og overvågnings- og kontrolsystemer
               b)   »intelligent målersystem«: et elektronisk system, der kan måle energiforbrug, og som giver flere oplysninger end en konventionel måler og kan sende og modtage data via en form for elektronisk kommunikation (10)

               c)   »konsekvensanalyse af databeskyttelse«: en systematisk procedure med henblik på at evaluere den potentielle virkning af risici i tilfælde, hvor databehandling sandsynligvis indebærer særlige risici for de registreredes rettigheder og frihedsrettigheder på grund af arten og omfanget af eller formålet med den databehandling, som skal foretages af den registeransvarlige eller registerføreren eller den registerfører, der handler på den registeransvarliges vegne
               d)   »indbygget databeskyttelse«: krav om, at der under hensyntagen til teknologiens stade og gennemførelsesomkostningerne, både på tidspunktet for fastlæggelsen af hjælpemidlerne til behandlingen og på tidspunktet for selve behandlingen, implementeres passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger og procedurer på en sådan måde, at behandlingen opfylder kravene i direktiv 95/46/EF og sikrer beskyttelse af den registreredes rettigheder
               e)   »databeskyttelse gennem indstillinger«: krav om at implementere mekanismer, der automatisk sikrer, at kun de personoplysninger behandles, som er nødvendige for hvert af de specifikke formål med behandlingen, og især, at data ikke indsamles eller opbevares længere end nødvendigt i forhold til disse formål; det gælder både mængden af data og tidspunktet for deres lagring
               f)   »bedste tilgængelige teknik«: det mest effektive og avancerede udviklingsstade for aktiviteter og driftsmetoder, der angiver en given tekniks praktiske egnethed til principielt at danne grundlag for overholdelse af EU's databeskyttelsesregler. Den har til formål at forebygge eller mindske risiciene i forbindelse med privatlivets fred, beskyttelse af personoplysninger og sikkerhed.

      Konsekvensanalyse af databeskyttelse

               4.

               Konsekvensanalysen af databeskyttelsen bør omfatte en beskrivelse af de påtænkte behandlinger, en vurdering af risiciene for de registreredes rettigheder og frihedsrettigheder, de påtænkte foranstaltninger for at imødegå disse risici og sikkerhedskontrol, sikkerhedsforanstaltninger og ordninger, der sikrer beskyttelse af persondata og overensstemmelse med direktiv 95/46/EF, under hensyntagen til de registrerede og berørte personers legitime rettigheder og interesser.

               5.

               For at garantere beskyttelsen af personoplysninger i hele EU bør medlemsstaterne vedtage og anvende den model for konsekvensanalyse af databeskyttelse, der udarbejdes af Kommissionen og forelægges Gruppen vedrørende Beskyttelse af Personer i forbindelse med Behandling af Personoplysninger til udtalelse inden 12 måneder efter offentliggørelsen af denne henstilling i Den Europæiske Unions Tidende.

               6.

               Ved implementeringen af denne model bør medlemsstaterne tage hensyn til rådgivningen fra Gruppen vedrørende Beskyttelse af Personer i forbindelse med Behandling af Personoplysninger.

               7.

               Medlemsstaterne bør sikre, at netoperatører og operatører af intelligente målersystemer, i overensstemmelse med deres forpligtelser i henhold til direktiv 95/46/EF, træffer passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at sikre beskyttelsen af personoplysninger.

               8.

               Medlemsstaterne bør sikre, at den enhed, der behandler personoplysninger, konsulterer den tilsynsmyndighed, der er omhandlet i artikel 28 i direktiv 95/46/EF, om konsekvensanalysen af databeskyttelsen forud for behandlingen. Hermed gives tilsynsmyndigheden mulighed fra at vurdere behandlingen og navnlig risiciene for beskyttelse af de registreredes personoplysninger og de dermed forbundne sikkerhedsforanstaltninger.

               9.

               Medlemsstaterne bør sikre, at netoperatørerne, når den i punkt 5 omhandlede model for konsekvensanalyse af databeskyttelsen er vedtaget, implementerer punkt 7 og 8 i overensstemmelse hermed.

      Indbygget databeskyttelse og databeskyttelse gennem indstillinger

               10.

               Medlemsstaterne bør kraftigt tilskynde netoperatørerne til at benytte indbygget databeskyttelse og databeskyttelse gennem indstillinger ved indførelsen af intelligente net og målersystemer.

               11.

               I forbindelse med behandlingen af personoplysninger bør indbygget databeskyttelse og databeskyttelse gennem indstillinger være en integreret del af metoderne blandt de parter, der er involveret i udviklingen af intelligente net.

               12.

               Indbygget databeskyttelse bør være gennemført i lovgivningen (gennem lovgivning, som skal være i overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen) på teknisk niveau (ved hjælp af passende krav i standarder for intelligente forsyningsnet, som sikrer, at infrastrukturen er i fuld overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen) og på det organisatoriske plan (i forbindelse med behandling).

               13.

               Databeskyttelse gennem indstillinger bør implementeres, således at den option, der giver den største databeskyttelse, er en del af den standardkonfiguration, der leveres til kunden.

               14.

               Medlemsstaterne bør tilskynde de europæiske standardiseringsorganer til at give fortrinsret til referencearkitektur til intelligente net, som bygger på indbygget databeskyttelse og databeskyttelse gennem indstillinger.

               15.

               Med henblik på at optimere gennemsigtigheden og borgernes tillid bør medlemsstaterne tilskynde til anvendelse af passende certificeringsmekanismer for beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelsessegl og -mærker, som udstedes af uafhængige parter.

               16.

               Ifølge artikel 8 i charteret om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union og artikel 8, stk. 2, i den europæiske menneskerettighedskonvention skal ethvert indgreb i retten til beskyttelse af personoplysninger begrundes. Det må vurderes fra sag til sag, om det er begrundet at gribe ind, ud fra de kumulative kriterier lovlighed, nødvendighed, legitimitet og forholdsmæssighed. Enhver behandling af personoplysninger, som griber ind i den grundlæggende ret til beskyttelse af personoplysninger i intelligente net og målersystemer, skal derfor være nødvendig og forholdsmæssig, for at den kan betragtes som værende i fuld overensstemmelse med charteret.

               17.

               For at afbøde risiciene for personoplysninger og sikkerhed bør medlemsstaterne i samarbejde med industrien, Kommissionen og andre berørte parter støtte fastlæggelsen af bedste tilgængelige teknikker for hver enkelt fælles funktionskrav, der er anført i punkt 42 i denne henstilling.

      Databeskyttelsesforanstaltninger

               18.

               Når de fastlægger, hvilke oplysninger der må behandles i intelligente net, bør medlemsstaterne træffe alle fornødne foranstaltninger til at pålægge størst mulig anvendelse af personoplysninger, der er anonymiseret på en sådan måde, at man ikke længere kan identificere enkeltpersoner ud fra dem. I tilfælde, hvor personoplysninger skal indsamles, behandles og opbevares, bør medlemsstaterne sikre, at der er tale om passende og relevante data. Indsamling af data bør være begrænset til det minimum, der er nødvendigt i forbindelse med databehandlingsformålene, og oplysninger bør opbevares i en form, der ikke gør det muligt at identificere registrerede længere end nødvendigt i forbindelse med de formål, hvortil personoplysningerne behandles.

               19.

               Behandling af personoplysninger ved hjælp af eller inden for et intelligent målersystem bør være legitimeret af en eller flere af de grunde, der er anført i artikel 7 i direktiv 95/46/EF. Der bør tages hensyn til udtalelsen om behandling af personoplysninger i forbindelse med intelligente målersystemer (11) fra Gruppen vedrørende Beskyttelse af Personer i forbindelse med Behandling af Personoplysninger.

               20.

               Behandling af personoplysninger af tredjeparter, som tilbyder værdiforøgende energitjenester, bør også være lovlig og baseres på en eller flere af de seks grunde for legitim behandling, der er nævnt i artikel 7 i direktiv 95/46/EF. Hvor samtykke er valgt som behandlingsgrund, bør den registreredes samtykke være givet frit, specifikt og informeret, foruden at det skal være udtrykkeligt og gives separat for hver værdiforøgende tjeneste. Den registrerede bør have ret til at trække sit samtykke tilbage på et hvilket som helst tidspunkt. Tilbagetrækningen af et samtykke bør ikke påvirke lovligheden af behandling, der bygger på et samtykke afgivet før tilbagetrækningen.

               21.

               Medlemsstaterne bør klart fastlægge registeransvarliges og registerføreres roller og ansvarsområder. De bør være forenelige med deres respektive forpligtelser i henhold til direktiv 95/46/EF.

               22.

               Medlemsstaterne bør foretage en analyse, før behandling iværksættes, for at fastslå, i hvilket omfang leverandørerne og netoperatørerne har behov for at lagre personoplysninger i forbindelse med vedligeholdelse og drift af det intelligente net og i forbindelse med fakturering. På grundlag af denne analyse bør medlemsstaterne bl.a. kunne afgøre, om de aktuelle perioder for lagring af personoplysninger i den nationale lovgivning er længere end nødvendigt med henblik på driften af intelligente net. Der skal findes mekanismer, som sikrer, at de fastsatte frister for sletningen af personoplysninger og regelmæssig undersøgelse af behovet for at lagre personoplysninger overholdes.

               23.

               I forbindelse med denne analyse bør hver medlemsstat især tage hensyn til følgende principper: princippet om dataminimering og åbenhedsprincippet — ved at sikre, at slutforbrugeren på en brugervenlig og forståelig måde ved hjælp af klart og almindeligt sprog oplyses om formål, tidsplaner, omstændigheder, indsamling, lagring og al anden behandling af personoplysninger — og princippet om øget indflydelse for den enkelte — ved at sikre, at de trufne foranstaltninger beskytter individets rettigheder.

      Datasikkerhed

               24.

               Medlemsstaterne bør sikre, at beskyttelsen af personoplysninger indbygges på et tidligt stade som en del af nettets arkitektur som led i en proces med indbygget databeskyttelse. Det bør omfatte foranstaltninger til at beskytte personoplysninger mod hændelig eller ulovlig tilintetgørelse eller hændeligt tab og forebygge enhver form for ulovlig behandling, herunder navnlig uretmæssig offentliggørelse, formidling, adgang til eller ændring af personoplysninger.

               25.

               Brugen af krypterede kanaler anbefales, da det er et af de mest effektive tekniske midler mod misbrug.

               26.

               Medlemsstaterne bør drage omsorg for, at alle nuværende og fremtidige komponenter i intelligente net overholder alle »sikkerhedsrelevante« standarder, som udarbejdes af de europæiske standardiseringsorganisationer, herunder de væsentlige krav vedrørende informationssikkerhed i Kommissionens mandat M/490. Der bør også tages hensyn til de internationale sikkerhedsstandarder, navnlig ISO/IEC 27000-rækken (ISMS-standarderne).

               27.

               Medlemsstaterne bør sikre, at netoperatører identificerer sikkerhedsrisici og passende sikkerhedsforanstaltninger, som garanterer, at intelligente målersystemer har et passende beskyttelsesniveau og er tilstrækkelig robuste. Netoperatører, i samarbejde med de kompetente nationale myndigheder og civilsamfundets organisationer, bør i denne forbindelse anvende eksisterende standarder, retningslinjer og ordninger, og hvis sådanne ikke findes, udarbejde nye. Der bør også tages hensyn til relevante retningslinjer offentliggjort af Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA).

               28.

               Medlemsstaterne bør sikre, at den registeransvarlige i tilfælde af et brud på persondatabeskyttelsen i overensstemmelse med artikel 4 i direktiv 2002/58/EF hurtigst muligt (helst senest 24 timer efter, at overtrædelsen er konstateret) underretter tilsynsmyndigheden og den registrerede, hvis overtrædelsen kan forventes at have en negativ indvirkning på beskyttelsen af vedkommendes personoplysninger.

      Information og åbenhed om intelligente målersystemer

               29.

               Uden at det tilsidesætter registeransvarliges forpligtelser i henhold til direktiv 95/46/EF, bør medlemsstaterne sikre, at netoperatører udarbejder og offentliggør et en nøjagtig og letforståelig informationspolitik for hver af deres applikationer. Denne politik bør mindst omfatte de punkter, der er nævnt i artikel 10 og 11 i direktiv 95/46/EF.
               Når personoplysninger vedrørende den registrerede indsamles, bør den registeransvarlige også give den registrerede mindst følgende oplysninger:

                           a)

                           navn på og kontaktoplysninger for den registeransvarlige, den registeransvarliges repræsentant og den databeskyttelsesansvarlige, hvis en sådan findes

                           b)

                           formålene med den behandling, som personoplysningerne er bestemt til, herunder vilkår og almindelige betingelser og de legitime interesser, som den registeransvarlige forfølger, hvis behandlingen er baseret på artikel 7 i direktiv 95/46/EF

                           c)

                           længden af den periode, hvor personoplysningerne lagres

                           d)

                           at den registrerede har ret til at anmode den registeransvarlige om adgang til og berigtigelse eller sletning af egne personoplysninger eller til at gøre indsigelse mod behandling af sådanne personoplysninger

                           e)

                           at den registrerede har ret til at indgive en klage til den tilsynsmyndighed, der er omhandlet i artikel 28 i direktiv 95/46/EF, og kontaktoplysninger for tilsynsmyndigheden

                           f)

                           datamodtagerne eller datamodtagerkategorier

                           g)

                           alle yderligere oplysninger, der er nødvendige for at garantere en fair behandling af den registrerede, under hensyntagen til de konkrete omstændigheder, hvorunder personoplysningerne indsamles.

         II.   METODER TIL DEN ØKONOMISKE VURDERING AF LANGSIGTEDE OMKOSTNINGER OG NYTTEVIRKNINGER VED AT INDFØRE INTELLIGENTE MÅLERSYSTEMER

               30.

               Dette afsnit indeholder en vejledning til medlemsstaterne sammen med en model for cost-benefit-analyser, der kan tjene som grundlag for at gennemføre en sammenhængende, troværdig og gennemsigtig økonomisk vurdering af langsigtede omkostninger og nyttevirkninger ved indførelsen af intelligente målersystemer.

               31.

               Den økonomiske analyse bør følge vejledningen i bilaget og bør altid omfatte følgende fire trin:

                           —

                           tilpasning til lokale forhold

                           —

                           en cost-benefit-analyse (CBA)

                           —

                           en følsomhedsanalyse

                           —

                           en vurdering af præstationer, eksternaliteter og sociale virkninger.

      Tilpasning til lokale forhold

               32.

               Ved udførelsen af den økonomiske vurdering af indførelsen af intelligente målersystemer bør medlemsstaterne eller enhver kompetent myndighed, som de udpeger, undersøge og tage hensyn til eventuelle relevante pilotprogrammer, der allerede har indført intelligente målersystemer. De bør også konsultere faktiske præstationsdata og relevante praktiske erfaringer for at finjustere deres formodninger om teknologivalg og optimere de dermed forbundne omkostninger og nyttevirkninger og forbrugernes deltagelse, både når det gælder offentlighedens kendskab til og anvendelse af intelligente målersystemer.

               33.

               I forbindelse med cost-benefit-analysen bør medlemsstaterne eller enhver kompetent myndighed, som de udpeger, sikre, at der overvejes mindst to prognosescenarier, hvoraf det ene er »basisscenariet« (»gør ingenting, og ingenting sker«). For elektricitet bør det andet scenarie være i overensstemmelse med forpligtelsen i direktiv 2009/72/EF om en 80 % indførelse af intelligente målersystemer senest 2020, og det bør tage hensyn til de fælles minimumsfunktionskrav, der er anført i afsnit III i denne henstilling. Det anbefales at undersøge andre alternative scenarier. Sådanne scenarier bør også tage hensyn til synergier mellem eksisterende og fremtidige energibesparende foranstaltninger og til andre former for feedback og rådgivning til forbrugerne, herunder navnlig indførelsen af hyppige fakturaer eller omkostningsopgørelser, der tager udgangspunkt i det faktiske forbrug frem for faste satser eller skønnede forbrug. Medlemsstaterne bør i deres alternative scenarier overveje den positive rolle, som utvetydig forbrugeroplysning og prisgennemsigtighed samt konkurrence på fabrikanternes og udbydernes side kan spille ved indførelsen af intelligente målersystemer.

               34.

               I forbindelse med fastlæggelsen af betingelserne og beslutningstagningen om hypoteser for de forskellige scenarier bør medlemsstaterne eller enhver kompetent myndighed, som de udpeger, sikre, at de gennemfører rettidige konsultationer herom med de nationale tilsynsmyndigheder og med initiativtagere til og håndhævere af indførelsen af intelligente målersystemer — det vil i de fleste medlemsstater være distributionssystemoperatørerne — og med ejerne af relevante pilotprojekter, hvis sådanne findes.

               35.

               For så vidt angår processen med at fastsætte rammebetingelser, og i løbet af denne proces, bør medlemsstaterne eller enhver kompetent myndighed, som de udpeger, sikre, at alle fornødne kommunikationsinfrastrukturteknologier, -arkitekturer og -foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre interoperabilitet og overensstemmelse med de foreliggende EU-standarder eller internationale standarder og bedste praksis, tages i betragtning. Derudover bør medlemsstaterne eller enhver kompetent myndighed, som de udpeger, sikre, at de antagelser, der ligger til grund for analysen, tilpasses de lokale forhold, idet der tages hensyn til parametre som f.eks. geografisk dækning, efterspørgslen efter elektricitet, spidsbelastning og mikro- og makroøkonomiske forhold. Afsnit 2 i bilaget til denne henstilling indeholder en liste over parametre, som medlemsstaterne bør sikre anvendes i denne proces.

      Cost-benefit-analyse (CBA)

               36.

               Medlemsstaterne eller enhver kompetent myndighed, som de udpeger, bør sikre, at cost-benefit-analysen følger de supplerende vejledning og den trinvise metoderamme (de syv CBA-trin), der er anført i bilaget til denne henstilling. Derudover bør medlemsstaterne eller enhver kompetent myndighed, som de udpeger, sikre en rimelig, gennemsigtig og veldokumenteret beregning af alle de forventede omkostninger og nyttevirkninger i overensstemmelse med den logiske fortløbende proces, der foreslås til vurdering af dem. Omkostninger, som eventuelt vil skulle afholdes af forbrugeren på grund af indførelsen af intelligente målersystemer, skal udtrykkeligt angives i cost-benefit-analysen og sammenlignes med de langsigtede potentielle nyttevirkninger for forbrugerne. I bilag I, tabel 4 og 5, foreslås en ikke-udtømmende liste af elementer, der bør indgå i cost-benefit-analysen.

      Følsomhedsanalyse

               37.

               Medlemsstaterne eller enhver kompetent myndighed, som de udpeger, bør udpege kritiske variabler for følsomhedsanalysen og angive variablens intervalstørrelse (mindste og største værdi for den udpegede kritiske variabel) for de positive indførelsesbetingelser, hvor nyttevirkningerne overstiger omkostningerne i henhold til de følsomhedsanalyser, som de har udført. Desuden kan deres analyse også omfatte volatilitetsresponsiviteten og mulige kontrolforanstaltninger til at holde værdien variablen inden for det ønskede interval.

      Vurdering af præstationer, eksternaliteter og sociale virkninger

               38.

               Ved vurderingen af nyttevirkningerne ved indførelsen, eksternaliteter (f.eks. vedrørende miljø eller sundhed), virkningen af de politiske foranstaltninger og de samfundsmæssige nyttevirkninger, der forventes i forbindelse med indførelsen af intelligente målersystemer, bør medlemsstaterne eller enhver kompetent myndighed, som de udpeger, sikre, at passende vægtningsfaktorer tages i betragtning, som supplerer de kvantitative resultater af det foregående trin i cost-benefit-analysen.
               Bilaget til denne henstilling indeholder en liste over henvisninger til andre beslægtede nyttevirkninger.

         III.   FÆLLES MINIMUMSFUNKTIONSKRAV TIL INTELLIGENTE MÅLERSYSTEMER TIL ELEKTRICITET

               39.

               Dette afsnit er baseret på bedste praksis fra tidligere gennemførte cost-benefit-analyser vedrørende intelligente målersystemer til elektricitet, som er gennemført i 11 medlemsstater. Den indeholder vejledning om, hvilke foranstaltninger der skal træffes for at sikre, at medlemsstaterne anvender hensigtsmæssig interoperabilitet og standarder for intelligente målersystemer, som for øjeblikket udvikles under Kommissionens mandat M/441, M/468 og M/490, foruden at benytte sig af den bedste praksis.

               40.

               Medlemsstaterne får vejledning vedrørende et sæt fælles minimumsfunktionskrav til intelligente målersystemer for elektricitet, som gør dem i stand til at finde frem til fælles metoder, der kan gøre deres indførelsesplaner mere omkostningseffektive. Dette kan så tjene som et fælles grundlag for medlemsstaterne, leverandørerne af målersystemer og netoperatørerne ved deres egne cost-benefit-analyser og investeringer, så indkøb i forbindelse med indførelsen lettes og reguleringsmyndighederne får adgang til europæiske referencedefinitioner.

               41.

               Dette afsnit omfatter også vejledning om bestemmelser, der sikrer fordele for forbrugerne og bidrager til øget energieffektivitet. Det burde fremme sammenkoblingen af intelligente målersystemer med standardiserede grænseflader med forbrugerorienterede værktøjer, som kan kombinere forbrugsdata og omkostningsoplysninger og derved fremme forbrugernes interesse i energibesparende tiltag og efterspørgselsrespons. Der bør fuldt ud tages højde for denne tilgang ved cost-benefit-analyser af indførelsen af intelligente målersystemer til elektricitet i overensstemmelse med EU-lovgivningen.

      Fælles minimumsfunktionskrav

               42.

               Hvert intelligent målersystem til elektricitet bør tilbyde mindst alle de funktioner, der er anført nedenfor:

                           Til kunden:

                                       a)

                                       Mulighed for direkte aflæsning for kunden og enhver tredjepart udpeget af forbrugeren. Denne funktion er af afgørende betydning i et intelligent målersystem, hvor forbrugerens direkte feedback er afgørende for at sikre besparelser på efterspørgselssiden. Der er en betydelig konsensus om at stille standardiserede grænseflader til rådighed, som muliggør energistyringsløsninger i realtid, f.eks. domotik, og forskellige efterspørgsels/responssystemer, og som fremmer sikker levering af data direkte til kunden. Nøjagtige, brugervenlige og rettidige aflæsninger direkte via en af kunden valgt grænseflade til kunden og enhver tredjepart udpeget af forbrugeren anbefales kraftigt, da de er en forudsætning for at udbyde efterspørgsels/responstjenester, for at træffe energisparebeslutninger online og for en effektiv integration af distribuerede energikilder. For at stimulere energibesparelser, opfordres medlemsstaterne indtrængende til at sikre, at de kunder, som anvender intelligente målersystemer, udstyres med en standardiseret grænseflade, som viser forbrugeren de individuelle forbrugsdata.

                                       b)

                                       Opdatering af de i litra a) omhandlede oplysninger tilstrækkelig hyppigt til, at de kan bruges til at opnå energibesparelser. Denne funktion henviser udelukkende til efterspørgselssiden, dvs. kunden. Hvis forbrugeren skal kunne stole på systemets oplysninger, skal det kunne ses, at oplysningerne ændrer sig som reaktion på forbrugerens indsats. Opdateringsfrekvensen skal være tilpasset reaktionstiden for de energiforbrugende og energiproducerende produkter. Der er almindelig enighed om, at der som minimum er brug for en opdateringsfrekvens på 15 minutter. Yderligere udviklinger og nye energitjenester vil sandsynligvis føre til en hurtigere kommunikation. Det anbefales også, at intelligente målersystemer skal kunne lagre kundernes forbrugsdata i en rimelig periode for at give kunden og enhver tredjepart udpeget af forbrugeren mulighed for at konsultere og genfinde oplysninger om tidligere forbrug. Dette bør gøre det muligt at beregne omkostningerne ved forbruget.

                           Til måleroperatøren:

                                       c)

                                       Mulighed for fjernaflæsning af målere. Denne funktion vedrører udbudssiden (måleroperatører). Der er bred enighed om, at dette er en grundlæggende funktion.

                                       d)

                                       Tovejskommunikation mellem det intelligente målersystem og eksterne net med henblik på vedligeholdelse og kontrol af målersystemet. Denne funktion vedrører måleaktiviteter. Der er bred enighed om, at dette er en grundlæggende funktion.

                                       e)

                                       Mulighed for tilstrækkeligt hyppige aflæsninger, så oplysningerne kan bruges til netplanlægning. Denne funktion vedrører både efterspørgsels- og udbudssiden.

                           I forbindelse med energiforsyningens kommercielle aspekter:

                                       f)

                                       Understøttelse af avancerede takstsystemer. Denne funktion vedrører både efterspørgsels- og udbudssiden. Intelligente målersystemer bør omfatte avancerede takststrukturer, brugstidsregistre og fjernstyring af takster. Det burde hjælpe forbrugerne og netoperatørerne med at opnå energibesparelser og spare omkostninger ved at reducere spidsbelastningsperioder i energiefterspørgslen. Denne funktion sammen med de funktioner, der er omhandlet i litra a) og b), er en vigtig drivkraft, når det gælder om at styrke forbrugernes indflydelse og forbedre energieffektiviteten i forsyningssystemet. Det anbefales indtrængende, at det intelligente målersystem giver mulighed for automatisk overførsel af oplysninger om avancerede takstoptioner til slutkunderne, f.eks. via den standardiserede grænseflade, der er nævnt i litra a).

                                       g)

                                       Mulighed for fjernstyret tænd/sluk af forsyningen og/eller flow- eller effektbegrænsning. Denne funktion vedrører både efterspørgsels- og udbudssiden. Den giver en ekstra beskyttelse for forbrugeren ved at give mulighed for en trinvis indstilling af begrænsninger. Den fremskynder processer som f.eks. flytning — den gamle energiforsyning kan frakobles og den nye tilkobles på en hurtig og enkel måde. Der er behov for denne funktion til håndtering af nødsituationer i forsyningsnettet. Den kan dog medføre yderligere sikkerhedsrisici, som skal minimeres.

                           I forbindelse med sikkerhed og databeskyttelse:

                                       h)

                                       Sikker dataoverførsel. Denne funktion vedrører både efterspørgsels- og udbudssiden. Et højt sikkerhedsniveau er af afgørende betydning for al kommunikation mellem måleren og operatøren. Dette gælder både for den direkte kommunikation med måleren og alle meddelelser, som via måleren sendes til eller modtages fra andre apparater eller reguleringsudstyr på forbrugsstedet. I forbindelse med den lokale kommunikation på forbrugsstedet skal både privatlivets fred og data være beskyttet.

                                       i)

                                       Forebyggelse og sporing af svig. Denne funktion vedrører udbudssiden i form af sikkerhed og beskyttelse i forbindelse med adgang. Der er en stærk konsensus, som viser, at der lægges stor vægt på denne funktion. Den er nødvendig for at beskytte forbrugeren, f.eks. mod hacking, og ikke blot for at forebygge svig.

                           I forbindelse med decentral elproduktion:

                                       j)

                                       Mulighed for import/eksport og reaktiv måling. Denne funktion vedrører både efterspørgsels- og udbudssiden. De fleste lande har de funktioner, der er nødvendige for at integrere produktion fra vedvarende energikilder og lokal mikroproduktion, således at de målersystemer, der installeres, er fremtidssikret. Det anbefales, at denne funktion installeres som standard og aktiveres/deaktiveres efter forbrugerens ønsker og behov.

      Opfølgning

               43.

               Medlemsstaterne bør træffe alle nødvendige foranstaltninger for at følge denne henstilling og for at gøre alle interesseparter, der er involveret i udformning og drift af applikationer til intelligente net i Unionen, opmærksom på den.

               44.

               Medlemsstaterne bør aflægge beretning til Kommissionen senest den 3. september 2012 om resultaterne af deres cost-benefit-analyser vedrørende indførelsen af intelligente målersystemer og om de foranstaltninger og planer, de har vedtaget i forbindelse med denne henstilling.

               45.

               Kommissionen vil i lyset af denne henstilling vurdere de indberettede økonomiske evalueringer af indførelsen af intelligente målersystemer.

      Adressater

               46.

               Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne og til enhver kompetent myndighed, som de udpeger til at deltage i den økonomiske vurdering af intelligente målersystemer.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 9. marts 2012.

            På Kommissionens vegne

         Günther OETTINGER

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EUT L 211 af 14.8.2009, s. 55.

      (2)  EUT L 211 af 14.8.2009, s. 94.

      (3)  KOM(2011) 202 endelig.

      (4)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

      (5)  EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37.

      (6)  KOM(2007) 228 endelig.

      (7)  http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm

      (8)  ERGEG-retningslinjer for god praksis (GGP) om de lovgivningsmæssige aspekter af intelligente målere for elektricitet og gas (ref. E10-RMF-29-05).

      (9)  Den europæiske taskforce for intelligente forsyningsnet definerer intelligente net som energinet, som effektivt kan integrere adfærden hos alle tilsluttede brugere, således at der sikres et økonomisk effektivt og bæredygtigt energisystem med lave tab og et høj niveau, når det gælder kvalitet, forsyningssikkerhed og sikkerhed: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group1.pdf.

      (10)  Fortolkningsmeddelelse til direktiv 2009/72/EF om fælles regler for det indre marked for elektricitet og direktiv 2009/73/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas — detailmarkeder, s. 7.

      (11)  Udtalelse nr. 183 af Artikel 29-Gruppen om intelligent forbrugsmåling, april 2011.

      BILAG

         Vejledning om metoder til brug ved den økonomiske vurdering af langsigtede omkostninger og nyttevirkninger ved indførelsen af intelligente målersystemer i overensstemmelse med bilag I til direktiv 2009/72/EF og 2009/73/EF

      1.   REFERENCER

                  1.1.

                  Europa-Kommissionen — Det Fælles Forskningscenters Institut for Energi og Transport (2012). »Guidelines for conducting a cost-benefit analysis of smart grid projects«, findes på adressen: http://ses.jrc.ec.europa.eu/

                  1.2.

                  Europa-Kommissionen — Det Fælles Forskningscenters Institut for Energi og Transport (2012). »Guidelines for cost-benefit analysis of smart metering deployment«, findes på adressen: http://ses.jrc.ec.europa.eu/

                  1.3.

                  De Europæiske Tilsynsmyndigheders Gruppe for gas og elektricitet. »Final Guidelines of Good Practice on Regulatory Aspects of Smart Metering for Electricity and Gas«, februar 2011, Ref.: E10-RMF-29-05 http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf

                  1.4.

                  Europa-Kommissionens arbejdsgruppe for intelligente net (2010), ekspertgruppe 3: Roller og ansvarsområder for aktører, der beskæftiger sig med intelligente net, »Merit deployment matrix«, findes på adressen: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group3_annex.xls

                  1.5.

                  Forslag til et direktiv om energieffektivitet og om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (KOM(2011) 370 endelig af 22.6.2011)

                  1.6.

                  SEK(2011) 288 endelig — Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene »konsekvensanalyse«, der ledsager meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050« (KOM(2011) 112 endelig) (SEK(2011) 289 endelig)

            2.   IKKE-UDTØMMENDE LISTE OVER VARIABLER/DATA, SOM SKAL FASTLÆGGES/INDSAMLES VEDRØRENDE ELEKTRICITET

                  Variabler/data, som skal fastlægges/indsamles

                  Enhed

                  Forventet ændring i energiforbruget

                  %

                  Forventet ændring i energipriserne

                  %

                  Spidsbelastningsoverførsel

                  %

                  Elektricitetsspild i transmissions- og distributionsleddet

                  %

                  Anslået antal minutter uden tilførsel

                  Antal minutter

                  Værdi af mistet belastning; værdi af mistet forsyning

                  EUR/kWh

                  Diskonteringssats

                  %

                  Hardwareudgifter (f.eks. intelligente målere, GPRS/PLC-modem osv.)

                  EUR

                  Antal intelligente målersystemer, der skal installeres

                  Antal intelligente målersystemer

                  Installationsudgifter for intelligent målersystem

                  EUR

                  Forventet levetid for intelligent målersystem

                  Antal år

                  Udgifter til aflæsning af måler

                  EUR/år

                  Telekommunikationens succesrate

                  %

                  Inflationsrate

                  %

                  Reduktion af omkostninger på grund af teknologiens modning

                  %

                  Tidsplan for gennemførelsen

                  Antal intelligente målersystemer/år

                  Procentdel af målere i hhv. landdistrikter og byområder

                  %

                  CO2-omkostninger

                  EUR/ton

            3.   RUTEDIAGRAM, SOM VISER TRINENE I COST-BENEFIT-ANALYSEN OG FØLSOMHEDSANALYSEN

      I tilfælde, hvor analysen giver mulighed for at beregne omkostninger og nyttevirkninger i forbindelse med ændringen i kulstofemissionerne, anbefales det, at der i analysen tages hensyn til de kulstofpriser, der forventes i henhold til Kommissionens referencescenarie og scenariet med gennemført nedbringelseaf kulstofindholdet (decarbonisation) (1).
      4.   IKKE-UDTØMMENDE LISTE OVER UDGIFTER, DER SKAL OVERVEJES VED INDFØRELSEN AF INTELLIGENTE MÅLERSYSTEMER TIL ELEKTRICITET

                  Generel kategori

                  Type udgift, der skal spores i forbindelse med indførelsen og anslås for basisscenariet

                  CAPEX (kapitaludgifter)

                  Investeringer i intelligente målersystemer

                  Investeringer i it-udstyr

                  Investeringer i kommunikationsudstyr

                  Investeringer i skærmvisning i hjemmet (hvis relevant)

                  Produktion

                  Transmission

                  Distribution

                  Undgåede investeringer i konventionelle målere (negativ omkostning, der skal tilføjes til listen over fordele)

                  OPEX (driftsudgifter)

                  Vedligeholdelse af it-udstyr

                  Netforvaltning og begyndelsesomkostninger

                  Udgifter til kommunikation/dataoverførsel (inkl. GPRS, radiokommunikation osv.)

                  Udgifter til scenarieforvaltning

                  Udskiftning/svigt af intelligente målersystemer (lidt efter lidt)

                  Indtægtsnedgang (f.eks. gennem mere effektivt forbrug)

                  Produktion

                  Distribution

                  Transmission

                  Måleraflæsning

                  Call centre/kundepleje

                  Udgifter til uddannelse (f.eks. kundeplejepersonale og montører)

                  Pålidelighed

                  Omkostninger til genopretning af forsyningen

                  Miljø

                  Udledningsudgifter (udstyr til begrænsning af CO2-udledninger, drift af udstyret og udledningstilladelser)

                  Energiforsyningssikkerhed

                  Udgifter til fossile brændsler, der forbruges til at producere elektricitet

                  Udgifter til fossile brændstoffer til transport og drift

                  Andet

                  Udgifter til programmer, som skal fremme forbrugernes engagement

                  Irreversible omkostninger for tidligere installerede (traditionelle) målere

            5.   IKKE-UDTØMMENDE LISTE OVER FORMLER TIL KVANTIFICERING AF NYTTEVIRKNINGER FOR SÅ VIDT ANGÅR ELEKTRICITET

                  Nyttevirkning

                  Delnyttevirkning

                  Beregning af økonomisk værdi

                  Mindskede omkostninger til aflæsning og drift af målere

                  Mindskede omkostninger ved drift af målere

                  Værdi (EUR) = [skønnede mindskede omkostninger med fjerndrift af målere (EUR/år)] Indført-scenarie — [skønnede mindskede omkostninger med fjerndrift af målere (EUR/år) × kommunikationssystemets fejlrate (%/100)] Indført-scenarie

                  Mindskede omkostninger til måleraflæsning

                  Værdi (EUR) = [omkostninger ved lokal måleraflæsning (EUR)]Basisscenarie — [anslåede omkostninger ved lokal fjernaflæsning af målere (EUR)]Indført-scenarie

                  Hvor:
                  [omkostninger ved lokal måleraflæsning (EUR)]Basisscenarie= antal LV-kunder (2) × historiske omkostninger for aflæste målerdata/kunde/år (EUR)
                  [anslåede omkostninger ved lokal fjernaflæsning af målere (EUR)] Indført-scenarie= [antal LV-kunder × % af kunder, der ikke er medtaget i indførelsen × gennemsnitlige fjernaflæsningsomkostninger pr. kunde (EUR/kunde)] + [antal LV-kunder × % af kunder, der er medtaget i indførelsen × kommunikationsfejlratet (%) × gennemsnitlige fjernaflæsningsomkostninger pr. kunde (EUR/antal kunder)

                  Mindskede omkostninger til fakturering

                  Værdi (EUR) = [antal LV-kunder × faktureringsomkostninger/kunde/år (EUR)]Basisscenarie — [antal LV-kunder × faktureringsomkostninger/kunde/år (EUR)]Indført-scenarie

                  Mindskede omkostninger til call centre/kundepleje

                  Værdi (EUR) = [antal LV-kunder × kundeplejeomkostninger/kunde/år (EUR)]Basisscenarie — [antal LV-kunder × kundeplejeomkostninger/kunde/år (EUR)]Indført-scenarie

                  Mindskede omkostninger til drift og vedligehold

                  Mindskede vedligeholdelsesomkostninger for aktiver

                  Værdi (EUR) = [direkte omkostninger til vedligehold af aktiver (EUR/år)]Basisscenarie — [direkte omkostninger til vedligehold af aktiver (EUR/år)] Indført-scenarie

                  Mindskede omkostninger i forbindelse med defekt udstyr

                  Værdi (EUR) = [omkostninger ifm. defekt udstyr (EUR/år)]Basisscenarie — [omkostninger ifm. defekt udstyr (EUR/år)] Indført-scenarie

                  Udskudte/undgåede investeringer i distributionskapacitet

                  Udskudte investeringer i distributionskapacitet som følge af afkast på aktiver

                  Værdi (EUR) = årlig investeringer for at støtte voksende kapacitet (EUR/år) × forsinkelse (antal år) × afkast på investeringen (%/100)

                  Udskudte investeringer i distributionskapacitet som følge af afskrivning på aktiver

                  Værdi (EUR) = årlig investeringer for at støtte voksende kapacitet (EUR/år) × forsinkelse (antal år) × antal år afskrivningsperiode for kapacitetsaktiver

                  Udskudte/undgåede investeringer i transmissionskapacitet

                  Udskudte investeringer i transmissionskapacitet som følge af afkast på aktiver

                  Værdi (EUR) = årlig investeringer for at støtte voksende kapacitet (EUR/år) × forsinkelse (antal år) × afkast på investeringen (%/100)

                  Udskudte investeringer i transmissionskapacitet som følge af afskrivning på aktiver

                  Værdi (EUR) = årlig investeringer for at støtte voksende kapacitet (EUR/år) × forsinkelse (antal år) × antal år afskrivningsperiode for kapacitetsaktiver

                  Udskudte/undgåede investeringer i produktionskapacitet

                  Udskudte investeringer for spidsbelastningsanlæg

                  Værdi (EUR) = årlig investeringer for at støtte spidsbelastningsproduktion (EUR/år) × forsinkelse (antal år)

                  Udskudte investeringer i regulerkraft (spinning reserve)

                  Værdi (EUR) = årlig investeringer for at støtte regulerkraft (EUR/år) × forsinkelse (antal år)

                  Mindskede tekniske tab af elektricitet

                  Mindskede tekniske tab af elektricitet

                  Værdi (EUR) = mindskede tab pga. forbedret energieffektivitet (EUR/år) + mindskede tab pga. spændingsregulering (EUR/år) + mindskede tab i transmissionsleddet (EUR/år)

                  Sparede elektricitetsomkostninger

                  Mindsket forbrug

                  Værdi (EUR) = elpris (EUR/MWh) × samlet LV-energiforbrug (MWh) × anslået % mindskning af forbruget med indførelsen (%/100)

                  Spidsbelastningsoverførsel

                  Værdi (EUR) = forskel mellem engrosmargen ved spidsbelastningsproduktion- og engrosmargen ved ikkespidsbelastningsproduktion (EUR/MWh) × % spidsbelastningsoverførsel (%/100) × samlet LV-energiforbrug (MWh)

                  Mindskede kommercielle tab

                  Mindsket elektricitetstyveri

                  Værdi (EUR) = % af kunder, hvor der sker energityveri (%/100) × anslået gennemsnitlige værdi af ikke-registreret belastning/kunde//år (EUR) × samlet antal LV-kunder (antal kunder)

                  Inddrevne indtægter — svig i forbindelse med aftaler om elleverancer

                  Værdi (EUR) = % af kunder, hvor der sker svig med aftaler om elleverancer (%/100) × anslået gennemsnitlig værdi af ikke-betalt aftalt elleverance/kunde//år (EUR) × samlet antal LV-kunder (antal kunder)

                  Inddrevne indtægter — svig i forbindelse med aftaler om gradvis øgede elleverancer

                  Værdi (EUR) = % af kunder, som ønsker gradvis øgning af elleverancerne efter installation af intelligent målersystem (%/100) × gennemsnitlig anslået værdi af inddrevne indtægter som følge af øgede leverancer (EUR) × samlet antal LV-kunder (antal kunder)

                  Kortere tid med driftsafbrydelser (takket være avancerede overvågning og tidstro netdata)

                  Værdi af tjeneste

                  Værdi (EUR) = samlet energiforbrug MV (3) +LV (MWh)/minutter pr. år (antal/år) × gennemsnitligt antal min/år uden leverancer (antal/år) × værdi af tabt belastning (EUR/MWh) × % nedgang i tid med driftsafbrydelser (%/100)

                  Mindskede omkostninger til kompensation af kunder

                  Værdi (EUR) = gennemsnitlig årlige kompensationer til kunder (EUR) × % mindskede omkostninger til kompensation af kunder

                  Mindskede CO2-emissioner

                  Mindskede CO2-emissioner som følge af lavere tab i ledningerne

                  Værdi (EUR) = [tab i ledninger (MWh) × CO2-indhold (ton/MWh) × værdi af CO2 (EUR/ton)]Basisscenariet —
                  [tab i ledninger (MWh) × CO2-indhold (ton/MWh) × værdi af CO2 (EUR/ton)]Indført-scenariet

                  Mindskede CO2-emissioner på grund af bedre spredning af produktionskilder med lave emissioner (som følge af indførelsen af intelligente målersystemer)

                  Værdi (EUR) = [CO2-emissioner (ton) × værdi af CO2 (EUR/ton)] Basisscenarie — [CO2-emissioner (ton) × værdi af CO2 (EUR/ton)] Indført-scenarie

                  Mindskede CO2-emissioner på grund af færre servicebesøg (truck rolls)

                  Værdi (EUR) = antal undgåede liter brændstof (antal) × pris pr. liter brændstof (EUR)

                  Mindsket brændstofforbrug på grund af færre servicebesøg (truck rolls)

                  Værdi (EUR) = antal undgåede liter brændstof (antal) × pris pr. liter brændstof (EUR)

                  Nedbringelse af luftforurening (partikler, NOx, SO2)

                  Mindsket luftforurening som følge af lavere tab i ledningerne

                  For hvert forurenende stof:
                  Værdi (EUR) = [tab i ledninger (MWh) × luftforurenende indhold (enhed/MWh) × pris for luftforurenende stof (EUR/enhed)]Basisscenarie —
                  Tab i ledninger (MWh) × luftforurenende indhold (enhed/MWh) × pris for luftforurenende stof (EUR/enhed)]Indført-scenarie

                  Mindsket luftforurening på grund af bedre spredning af produktionskilder med lave emissioner (som følge af indførelsen af intelligente målersystemer)

                  For hvert forurenende stof:
                  Værdi (EUR) = [luftforurenende emissioner (enhed) × pris for luftforurenende stof (EUR/enhed)] Basisscnarie — [luftforurenende emissioner (enhed) × pris for luftforurenende stof (EUR/enhed)] Indført-scenarie

                  Mindsket luftforurening på grund af færre servicebesøg (truck rolls)

                  Værdi (EUR) = antal undgåede liter brændstof (antal) × pris pr. liter brændstof (EUR)

         Bemærk: For så vidt angår »pris for luftforurenende stoffer« (partikler, NOx, SO2) anbefales det at konsultere direktivet om renere køretøjer — Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/33/EF af 23. april 2009 om fremme af renere og mere energieffektive køretøjer til vejtransport (4), og »Café«-processen (Clean Air for Europe) om kvantificering af luftkvalitetsforbedringer.

         (1)  Bilag 7.10 til Kommissionens arbejdsdokument SEK(2011) 288 endelig — »Konsekvensanalyse«: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2011:0288:FIN:EN:PDF.

         (2)  Lavspænding.

         (3)  Mellemspænding.

         (4)  EUT L 120 af 15.5.2009, s. 5.


title: Rådets henstilling af 12. februar 2008 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (niende EUF) for regnskabsåret 2006

text:
               15.2.2008

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 41/24

      RÅDETS HENSTILLING

   af 12. februar 2008
   om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (niende EUF) for regnskabsåret 2006
   (2008/118/EF)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
   som henviser til AVS/EF-partnerskabsaftalen, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (1), og ændret i Luxembourg (Storhertugdømmet Luxembourg) den 25. juni 2005 (2),
   som henviser til den interne aftale om finansiering og forvaltning af Fællesskabets bistand inden for finansprotokollen til AVS/EF-partnerskabsaftalen (3) herunder oprettelsen af Den Niende Europæiske Udviklingsfond (niende EUF), særlig artikel 32, stk. 3,
   som henviser til finansforordningen af 27. marts 2003 vedrørende den 9. Europæiske Udviklingsfond (4), særlig artikel 96-103,
   som har gennemgået forvaltningsregnskabet og status pr. 31. december 2006 vedrørende transaktionerne under niende EUF samt Revisionsrettens beretning vedrørende regnskabsåret 2006 med Kommissionens tilhørende svar (5), og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Europa-Parlamentet meddeler i henhold til artikel 32, stk. 3, i førnævnte interne aftale meddeler Kommissionen decharge for den finansielle forvaltning af niende EUF efter henstilling fra Rådet.

               (2)

               Kommissionens gennemførelse af alle transaktioner under niende EUF i regnskabsåret 2006 har været tilfredsstillende,

         HENSTILLER til Europa-Parlamentet, at det meddeler Kommissionen decharge for gennemførelsen af transaktionerne under niende EUF for regnskabsåret 2006.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 12. februar 2008.

            På Rådets vegne

         A. BAJUK

            Formand

      (1)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

      (2)  EUT L 287 af 28.10.2005, s. 4.

      (3)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 355.

      (4)  EUT L 83 af 1.4.2003, s. 1.

      (5)  EUT C 259 af 31.10.2007, s. 1.


title: Kommissionens henstilling af 28. oktober 2009 om hvordan det bør gøres lettere at høste digitaliseringsdividenden i EU (EØS-relevant tekst)

text:
               24.11.2009

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 308/24

      KOMMISSIONENS HENSTILLING

   af 28. oktober 2009
   om hvordan det bør gøres lettere at høste digitaliseringsdividenden i EU
   (EØS-relevant tekst)
   (2009/848/EF)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               I konklusionerne på Rådets møde den 12. juni 2008 blev Kommissionen opfordret til at forberede et sammenhængende grundlag for samordnet anvendelse på ikke-eksklusive, ikke-obligatoriske vilkår af de frekvenser, der frigøres ved overgangen fra analog til digital sending af radio og fjernsyn (digitaliseringsdividenden). Herunder skulle den bl.a. inddrage de tekniske aspekter, omkostningsanalyse og de socioøkonomiske virkninger af forskellige muligheder samt de lovbestemte vilkår for frekvensadgang.

               (2)

               Europa-Parlamentets beslutning af 24. september 2008 om at drage fuld nytte af digitaliseringsdividenden i Europa: en fælles strategi for anvendelsen af det frekvensområde, der frigives ved overgangen til digitalt tv (1), understregede også, at der var et stort potentielt udbytte at hente ved at samordne udnyttelsen af frekvenserne i EU; det ville give stordriftsfordele, muligheder for at udvikle indbyrdes kompatible trådløse tjenester og for at undgå fragmentering, der ville betyde, at denne knappe ressource ikke blev udnyttet optimalt. Parlamentet opfordrede derfor medlemsstaterne til at indgå i et aktivt samarbejde om at overvinde nationale hindringer for en effektiv (om)fordeling af digitaliseringsdividenden.

               (3)

               I tidligere konklusioner af 1. december 2005 havde Rådet allerede opfordret medlemsstaterne til så vidt muligt at afslutte overgangen inden 2012.

               (4)

               Regelsættet for elektronisk kommunikation pålægger medlemsstaterne at tilskynde til, at frekvenserne udnyttes effektivt, og sikre, at forvaltningen har den tilsigtede virkning. Sammen med princippet om bedre regulering indebærer dette, at frekvenser skal tildeles på den måde, der giver samfundet størst kulturelt, økonomisk og socialt udbytte. De forskellige nationale situationer og historiske baggrunde betyder dog, at princippet må tages i brug gradvis og med fornøden smidighed.

               (5)

               Det potentielle samfundsmæssige og økonomiske udbytte af fremtidige tjenester i de ledige frekvensbånd kan ikke realiseres i fuldt omfang, før de frekvenser, der tidligere blev brugt eller stadig bruges til analog sending af radio og fjernsyn, er frigjort. Dertil kommer, at den digitale teknologi til jordbaseret fjernsyn prismæssigt bliver stadig mere overkommelig for brugerne og forbrugerne. Flere medlemsstater har allerede slukket for den analoge sendeteknik, mens andre har vedtaget, at der skal bruges digital teknik til al sendevirksomhed senest i 2012.

               (6)

               Derfor er det vigtigt at tilrettelægge en sammenhængende strategi på europæisk plan for overgangen til digital teknik og afviklingen af analog sendevirksomhed, så denne overgang kan blive gennemført hurtigst muligt på linje med de planer, nogle af medlemsstaterne har lagt på et tidligt tidspunkt. Hvis der ydes statsstøtte med dette formål, bør det ske i overensstemmelse med statsstøttereglerne.

               (7)

               Den økonomiske krise, vi befinder os i, har vist, hvor vigtigt det er, at stille tilstrækkelige frekvensressourcer til rådighed for udbygningen af en trådløs højhastighedsinfrastruktur for bredbåndstjenester, der kan give produktivitetsgevinster og omkostningsbesparelser i økonomien som helhed. Dette stemmer overens med den økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd gav sin tilslutning på mødet den 12. december 2008; ifølge den skal bredbåndsdækningen være oppe på 100 % mellem 2010 og 2013. Som Rådet (konkurrenceevne) understregede i dokumentet om nøglespørgsmål fra marts 2009, kan dette mål kun nås i fuld udstrækning ved brug af trådløs teknik, f.eks. i landområder, som ikke kan dækkes helt med kabelinfrastruktur. Det er derfor afgørende for sikringen af, at de nye tjenester, der kan oprettes, fordi digitaliseringsdividenden gør radiofrekvenser ledige, bidrager effektivt til EU's indsats for økonomisk genrejsning.

               (8)

               Der er allerede indgået internationale aftaler, bl.a. på Den Internationale Telekommunikationsunions (ITU) regionale radiokommunikationskonference (RRC-06) i juni 2006 og dens verdensomspændende radiokommunikationskonference (WRC-07) i november 2007, om allokeringen af en del af de frekvenser, der frigøres af digitaliseringsdividenden; her er det aftalt, at delbåndet 790-862 MHz overvejende skal bruges til mobiltjenester foruden til radio/tv-sending og faste tjenester fra og med 2015 eller, på betingelse af samordning med andre lande, hvis det er nødvendigt, endnu tidligere. Dertil kommer, at flere medlemsstater allerede har meddelt, at de planlægger eller aktivt overvejer at åbne delbåndet 790-862 MHz for andre tjenester end højeffektsending over jordsendenettet.

               (9)

               Derfor haster det at tilrettelægge en samordnet fremgangsmåde for udnyttelse af digitaliseringsdividenden i EU for at undgå, at medlemsstaterne går hver sin vej. Gør de det, vil det nemlig lægge hindringer i vejen for udviklingen af et indre marked for tjenester og udstyr, stordriftsfordelene vil gå tabt, og digitaliseringsdividenden vil ikke kunne bidrage effektivt til EU's økonomiske genrejsning. Som hjælp til at nå dette mål kan Kommissionen eventuelt bistå medlemsstaterne under deres forhandlinger med tredjelande i bi- eller mulitlateral sammenhæng.

               (10)

               Frekvenspolitikgruppen har i en udtalelse af 18. september 2009 anbefalet, at Europa-Kommissionen griber ind senest den 31. oktober 2009 for at mindske usikkerheden på EU-plan om medlemsstaternes evne til at stille delbåndet 790-862 MHz til rådighed og således fremme vækst, konkurrence og innovation inden for tilrådighedsstillelsen af elektroniske kommunikationsnet og -tjenester. Den har også tilskyndet de medlemsstater, der stiller delbåndet 790-862 MHz til rådighed for nye og/eller forbedrede elektroniske kommunikationsnet og -tjenester til at holde sig til principperne om tjeneste- og teknologineutralitet på betingelser, der sikrer, at radio/tv-sendetjenester ikke påvirkes negativt.

               (11)

               Undersøgelser af de samfundsøkonomiske aspekter af en samordnet fremgangsmåde over for digitaliseringsdividenden har vist, at der er et betydeligt samfundsmæssigt og økonomisk udbytte at hente ved på EU-plan at koordinere en del af de ledigblevne frekvensbånd til nye anvendelser såsom bredbåndstjenester i landdistrikter og i det hele taget til at mindske den bredbåndskløft, der opstår, hvor disse tjenester ikke udbydes.

               (12)

               Af disse grunde er det Kommissionens plan inden for de kommende måneder at vedtage en beslutning, der fastsætter harmoniserede tekniske krav til den fremtidige anvendelse af delbåndet 790-862 MHz til elektroniske kommunikationsnet, der opererer ved lav og mellemhøj effekt. En sådan teknisk gennemførelsesforanstaltning skal ifølge frekvenspolitikbeslutningens (2) artikel 4 vedtages med bistand af Frekvensudvalget. Det bliver så kun obligatorisk for den enkelte medlemsstat at anvende disse harmoniserede tekniske vilkår, når og hvis denne stat beslutter at åbne frekvensen for andre tjenester end radio/tv-sending.

               (13)

               For at forberede denne tekniske harmonisering har Kommissionen givet CEPT, Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer, mandat til at fastsætte de tekniske vilkår, der skal være gældende for delbåndet 790-862 MHz, således at det er optimeret for, men ikke begrænset til trådløse faste og/eller mobile kommunikationsnet. CEPT har som resultat heraf indgivet flere rapporter til Kommissionen, der beskriver de mindst restriktive tekniske vilkår med tilhørende retningslinjer, der gælder for basisstationer og terminalstationer, der opererer i delbåndet 790-862 MHz, således at risikoen for skadelig interferens kan håndteres.

               (14)

               Da en yderligere udvikling af delbåndet 790-862 MHz til radio/tv-sending med høj effekt i en enkelt medlemsstat risikerer at lægge alvorlige hindringer i vejen for anvendelsen af en del af de ledige frekvenser fra digitaliseringsdividenden til potentielle nye anvendelser i nabomedlemsstaterne, fordi højeffektsignaler rækker langt og kan give skadelig interferens, bør medlemsstaterne — uden at de er forpligtede til at sætte højeffektsendere for radio og tv ud af drift eller åbne delbåndet for elektroniske kommunikationstjenester — lette de fremtidige omorganisering af delbåndet for på længere sigt at tillade elektroniske kommunikationstjenester, der opererer ved lav og mellemhøj effekt, at gøre optimal brug af det.

               (15)

               Det er derfor af afgørende betydning, at medlemsstaterne afstår fra at indføre nationale foranstaltninger, der kunne skade gennemførelsen af fællesskabsretsakter om samme frekvensbånd, særlig en kommende teknisk harmonisering for nye elektroniske kommunkationstjenester, der skal udbygges i delbåndet 790-862 MHz,

         HENSTILLER:

               1.

               Medlemsstaterne bør træffe alle fornødne foranstaltninger for at sikre, at alle jordbaserede tv-sendetjenester benytter digital transmissionsteknologi og ophører med at bruge analog transmissionsteknologi på deres område inden den 1. januar 2012.

               2.

               Medlemsstaterne bør støtte reguleringsbestræbelserne hen imod harmoniserede vilkår for brug af delbåndet 790-862 MHz til andre elektroniske kommunikationstjenester foruden radio/tv-sendetjenester, og de bør afholde sig fra enhver handling, der kunne hindre elle hæmme indførelse af sådanne kommunikationstjenester i dette delbånd.

               3.

               Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 28. oktober 2009.

            På Kommissionens vegne

         Viviane REDING

            Medlem af Kommissionen

      (1)  2008/2099(INI).

      (2)  Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EF (EFT L 108 af 24.4.2002).