               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 5.6.2019
            COM(2019) 504 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Danmarks nationale reformprogram for 2019 og med Rådets udtalelse om Danmarks konvergensprogram for 2019

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Danmarks nationale reformprogram for 2019 og med Rådets udtalelse om Danmarks konvergensprogram for 2019

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 9, stk. 2,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,

               som henviser til Det Europæiske Råds konklusioner,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 21. november 2018 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester 2019 om samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder som proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Den 21. marts 2019 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 21. november 2018 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Danmark ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (2)Den 27. februar 2019 blev landerapporten for Danmark 2019
                  2
                offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Danmarks fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 13. juli 2018, opfølgningen på de henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Danmarks nationale Europa 2020-mål.

               (3)Den 15. marts 2019 fremlagde Danmark sit nationale reformprogram for 2019 og den 10. april 2019 sit konvergensprogram for 2019. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (4)De relevante landespecifikke henstillinger er taget i betragtning ved programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde ("ESI-fondene") for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013
                  3
                kan Kommissionen, hvor det er nødvendigt for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger, anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende den nævnte bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter ESI-fondenes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring
                  4
               .

               (5)Danmark er på nuværende tidspunkt underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. Ifølge konvergensprogrammet for 2019 forventer regeringen et samlet underskud på 0,1 % af BNP i 2019 og 2020. På grundlag af den genberegnede strukturelle saldo
                  5
                er den mellemfristede budgetmålsætning — et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP — fortsat mere end nået i hele programperioden frem til 2025. Ifølge konvergensprogrammet for 2019 ventes den offentlige gældskvote at falde til 33,4 % i 2019 og forblive uændret i 2020, før den atter vil stige til 37,8 % af BNP frem mod 2025. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for disse budgetfremskrivninger, er realistisk i hele programperioden. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 forventes den strukturelle saldo at udvise et overskud på 0,9 % af BNP i 2019 og 1,0 % af BNP i 2020, hvilket er over den mellemfristede budgetmålsætning. Risiciene vedrører indtægtstab fra volatile komponenter, navnlig pensionsafkastskatten. Rådet er af den generelle opfattelse, at Danmark ventes at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten i 2019 og 2020.

               (6)Det danske forsknings- og innovationssystem er kendetegnet ved høje investeringer, et solidt fundament i form af menneskelige ressourcer og videnskabelig topkvalitet. Imidlertid er de danske forsknings- og innovationsaktiviteter koncentreret på forholdsvis få spillere såsom store virksomheder og fonde, hovedsagelig inden for medicinalindustrien og den bioteknologiske sektor, hvilket kan gøre forsknings- og innovationssystemet sårbart over for eksterne chok. Der synes således at være plads til forbedringer med hensyn til at investere i stærkt innovative virksomheders vækst.

               (7)I tider med demografiske og teknologiske forandringer er det centralt for at skabe bæredygtig og inklusiv vækst i Danmark, at der sikres et udbud af arbejdskraft, og at manglen på arbejdskraft, herunder især faglært arbejdskraft og IKT-specialister, afhjælpes. Reformer og investeringer, som forbedrer erhvervsuddannelsernes attraktivitet og dermed øger deltagelsen, må forventes at have en positiv virkning på udbuddet af faglært arbejdskraft. Fortsatte investeringer i voksenuddannelse og livslang læring samt digitale færdigheder kan også bidrage til at håndtere denne udfordring. Det vil desuden være fordelagtigt at fokusere på bedre integration af marginaliserede og udsatte grupper på arbejdsmarkedet. Det gælder navnlig unge med et lavt uddannelsesniveau og personer med indvandrerbaggrund, nedsat arbejdsevne eller handicap. Desuden er det fortsat en udfordring, at børn med indvandrerbaggrund klarer sig dårligere i skolen.

               (8)Vejene er af høj kvalitet, men trafiktætheden på vejene stigende, navnlig omkring de store byer. Det er endvidere nødvendigt at afkarbonisere transportsektoren, hvilket peger på investeringsmuligheder i bæredygtig transportinfrastruktur, herunder udrulning af alternativ brændstofinfrastruktur, med henblik på at afkarbonisere transportsektoren og afhjælpe trafiktætheden på vejene. Regeringen har fremlagt en plan for at mindske trafiktætheden omkring de større byer. Planen, hvori der forudsættes afsat 112 mia. DKK (næsten 6 % af BNP) i perioden 2020-2030, er endnu ikke vedtaget.

               (9)Dansk økonomis produktivitet er stadig blandt de højeste i EU, men produktivitetsvæksten har været aftagende i årtier. Produktivitetsvæksten er højere i eksportvirksomheder end i virksomheder, som er afskærmet fra udenlandsk konkurrence. Danmark har truffet foranstaltninger for at understøtte produktivitetsvæksten i virksomheder i indenlandsk orienterede serviceerhverv, men produktivitetsvæksten og konkurrencen i disse sektorer halter fortsat bagefter. Danmark har gennemført foranstaltninger for at øge konkurrencen i den finansielle sektor og har fortsat gennemførelsen af forsyningsstrategien.

               (10)Boligpriserne synes efter flere år med høj vækst overvurderede, især i de større byområder. Stigningen i boligpriserne var dog mere afdæmpet i 2018. Desuden er husholdningernes gæld i forhold til disponibel indkomst trods et fortsat fald stadig EU's højeste. Andelen af realkreditlån med variabel rente og afdragsfrihed er gradvis aftagende, men stadig høj. Nye makroprudentielle foranstaltninger synes at have standset stigningen i nye realkreditlån med en meget høj gæld i forhold til indkomst og en meget høj belåningsgrad. De danske myndigheder har i de senere år også aktiveret den kontracykliske kapitalbuffer, truffet foranstaltninger til at øge bankernes modstandsdygtighed og vedtaget en ejendomsskattereform (med virkning fra 2021), som skal gøre en ende på det procykliske ejendomsskattesystem. Ikke desto mindre udgør kombinationen af et meget højt forhold mellem gæld og indkomst, en stor gæld med høj rentefølsomhed og overvurderede boligpriser en risiko for den økonomiske og finansielle stabilitet, og fortsat overvågning er derfor berettiget.

               (11)Bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering er blevet en prioritet i Danmark på baggrund af en stor skandale om hvidvask af penge, som involverede den største finansielle institution i Danmark. Folketinget er nået til politisk enighed om at styrke tilsynet og om en ny pakke til bekæmpelse af hvidvask, herunder en strategi til bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering. Strategien bygger på otte søjler, bl.a. en styrkelse af samarbejdet mellem tilsynsmyndigheder, den finansielle efterretningsenhed og andre relevante interessenter. Der er dog stadig udfordringer, og den finansielle tilsynsmyndighed mangler stadig at vedtage yderligere foranstaltninger og retningslinjer for, hvordan man kan styrke tilsynet på disse områder. Der bør lægges vægt på en effektiv gennemførelse af disse foranstaltninger, når de er vedtaget.

               (12)Programmeringen af EU's midler for perioden 2021-2027 kan bidrage til at afhjælpe nogle af de mangler, der blev konstateret i henstillingerne, navnlig på de områder, der er omfattet af bilag D til landerapporten
                  6
               . Dette ville gøre det muligt for Danmark at optimere anvendelsen af disse midler i relation til de identificerede sektorer, idet der tages hensyn til regionale forskelle.

               (13)Som led i det europæiske semester 2019 har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af den danske økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2019. Den har også vurderet konvergensprogrammet for 2019 og det nationale reformprogram for 2019 samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Danmark i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Danmark, men også til deres overensstemmelse med Unionens regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Unionen ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

               (14)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået Danmarks konvergensprogram for 2019 og er af den opfattelse
                  7
               , at Danmark ventes at overholde stabilitets- og vækstpagten,

               HENSTILLER, at Danmark i 2019 og 2020 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.målrette investeringstiltag inden for den økonomiske politik mod uddannelse og færdigheder, forskning og innovation for at udvide innovationsgrundlaget, så det omfatter flere virksomheder, samt mod bæredygtig transport for at afhjælpe trafiktætheden på vejene

               2.sikre et effektivt tilsyn og håndhævelse af lovgivningen om bekæmpelse af hvidvask af penge.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1003 final.

                     (3)

                        Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Den konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger, som genberegnet af Kommissionen efter den metode, der er aftalt i fællesskab.

                     (6)

                        SWD(2019) 1003 final.

                     (7)

                        I henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 5.6.2019
            COM(2019) 525 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Slovakiets nationale reformprogram for 2019 og med Rådets udtalelse om Slovakiets stabilitetsprogram for 2019

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Slovakiets nationale reformprogram for 2019 og med Rådets udtalelse om Slovakiets stabilitetsprogram for 2019

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,

               som henviser til Det Europæiske Råds konklusioner,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 21. november 2018 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester 2019 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Den 21. marts 2019 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 21. november 2018 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Slovakiet ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dag vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet, som Det Europæiske Råd tilsluttede sig den 21. marts 2019. Den 9. april 2019 vedtog Rådet henstillingen om den økonomiske politik i euroområdet ("henstillingen vedrørende euroområdet").

               (2)Da Slovakiet har euroen som valuta, og i betragtning af de nære indbyrdes forbindelser mellem økonomierne i Den Økonomiske og Monetære Union, bør Slovakiet sikre en fuldstændig og rettidig implementering af henstillingen vedrørende euroområdet som afspejlet i henstilling 2 til 4 nedenfor. Især gælder det, at foranstaltninger til at bekæmpe korruption og forbedre retssystemet vil hjælpe med at løse henstilling 1 vedrørende euroområdet med hensyn til kvaliteten i institutionerne, og at fokusering på den økonomiske politik for investeringer vil hjælpe med at løse henstilling 2 vedrørende euroområdet, for så vidt angår støtte til investeringer, og foranstaltninger til forbedring af kvalifikationer vil hjælpe med at løse henstilling 3 vedrørende euroområdet, for så vidt angår arbejdsmarkedets funktion.

               (3)Den 27. februar 2019 blev landerapporten for Slovakiet 2019
                  2
                offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Slovakiets fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 13. juli 2018, opfølgningen på de henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Slovakiets nationale Europa 2020-mål.

               (4)Den 25. april 2019 forelagde Slovakiet sit nationale reformprogram for 2019 og sit stabilitetsprogram for 2019. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (5)De relevante landespecifikke henstillinger i medlemsstaternes programmer under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) for 2014-2020 er blevet taget i betragtning. I henhold til artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013
                  3
                kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende den nævnte bestemmelse, i retningslinjerne for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter ESI-fondenes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring
                  4
               .

               (6)Slovakiet er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I sit stabilitetsprogram for 2019 venter regeringen en forbedring af den samlede saldo fra et underskud på 0,7 % af BNP i 2018 til balance i budgettet i 2019, som derefter forventes at være uændret frem til 2022. På grundlag af den genberegnede struktursaldo
                  5
                skulle den mellemfristede budgetmålsætning – som er ændret fra et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP i 2019 til 1 % af BNP 2020 – blive nået i 2020. Ifølge konvergensprogrammet for 2019 ventes den offentlige gældskvote gradvist at falde fra 47,5 % af BNP i 2019 til 44,4 % i 2022. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. Samtidig er de foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål fra og med 2019, ikke fuldt ud præciseret. Budgettet indeholder en ikkespecificeret udgiftskategori, kaldet budgetreserver (i alt 0,7 % af BNP), hvilket mindsker forudsigeligheden ved budgettets gennemførelse

               (7)Den 13. juli 2018 henstillede Rådet, at Slovakiet sikrer, at den nominelle vækstrate i de primære offentlige nettoudgifter
                  6
                ikke overstiger 4,1 % i 2019, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 0,5 % af BNP. På baggrund af Kommissionens efterårsprognose 2018, som forudså en budgetstilling, der var tættere på den mellemfristede målsætning i 2019 og i overensstemmelse med reglerne for ophævelse af fastfrysningen af den krævede justering, bør den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstige 4,6 %, svarende til en årlig strukturtilpasning på 0,3 % i 2019. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 er der risiko for en betydelig afvigelse fra den anbefalede finanspolitiske tilpasning, når 2018 og 2019 betragtes samlet.

               (8)I 2020 skulle Slovakiet nå sin mellemfristede budgetmålsætning. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019, der er baseret på en uændret politik, svarede dette til en maksimal nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter på 4,6 % svarende til en strukturel tilpasning på 0,3 % af BNP. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 er der med en uændret politik risiko for en væsentlig afvigelse fra dette krav, når 2019 og 2020 betragtes samlet. Slovakiet forventes at overholde gældsreglen i 2019 og 2020. Rådet er af den generelle opfattelse, at de nødvendige foranstaltninger bør træffes fra 2019 for at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.

               (9)På lang sigt er der mellemstore risici for Slovakiets finanspolitiske holdbarhed. Ifølge Kommissionens 2018-rapport om finanspolitisk holdbarhed vil der være brug for en samlet forbedring på 2,5 procentpoint af BNP i den strukturelle primære saldo for at stabilisere gældskvoten på lang sigt i forhold til scenariet med uændret politik. Dette skyldes den forventede stigning i pensions- og sundhedsudgifter, der øger omkostningerne som følge af befolkningens aldring (fælles bidrag på 1,8 procentpoint af BNP). Da fødselsraten ligger lavt, mens levealderen ventes at stige yderligere, ventes ældrekvoten (ældre mennesker i forhold til den aktive befolkning – den del af befolkningen, der er i arbejde eller under uddannelse) at blive tredoblet frem til 2060. Og hvor der i 2016 kun var omkring 3 inaktive personer over 65 år for hver 10 personer i beskæftigelse, ventes dette tal at stige til over 7 mod 10 i beskæftigelse frem til 2060 (økonomisk ældrekvote). Indførelsen af automatiske justeringer af pensionsalderen i forhold til den forventede levealder havde gradvis forbedret pensionssystemets holdbarhed på lang sigt. Dette blev set som et vigtigt værktøj til sikring af rimelighed på tværs af generationerne og langsigtet holdbarhed. Der er opstået større betænkeligheder ved pensionssystemernes langsigtede holdbarhed, efter parlamentet den 28. marts 2019 vedtog en forfatningsændring, der fastsætter et loft over pensionsalderen (64 år for mænd og kvinder uden børn med en nedsættelse på et halvt år for de første tre børn for kvinders vedkommende) og ophæver de automatiske justeringer i forhold til den forventede levealder. I henhold til Slovakiets finanspolitiske råd vil loftet betyde en yderligere stigning i udgifterne på 1,6 % af BNP fra 8,6 % i 2016 til 11,4 % i 2070 sammenhold med den stigning på 9,8 %, der var forudset i 2018-rapport om befolkningens aldring. Dette vil medføre en væsentlig stigning i risikoen for manglende holdbarhed. Der er indtil videre ikke foreslået kompenserende foranstaltninger, og konsekvenserne for ældres indkomst og fattigdom er ikke blevet beregnet.

               (10)På trods af visse fremskridt med at bekæmpe skatteunddragelse, er der stadig problemer med overholdelse af skattereglerne, og niveauet for momssvig er over dobbelt så højt som EU-gennemsnittet i 2016. Selv om de foranstaltninger, der er planlagt i den tredje handlingsplan, ventes at give positive resultater, mangler visse af dem stadig at blive gennemført. For eksempel ventes indførelsen af elektroniske selvangivelser at mindske skatteydernes administrative byrder, men hvis ikke alle de påtænkte foranstaltninger gennemføres, risikeres den samlede virkning at blive svækket. Samtidig gælder det, at en struktureret pakke med politiske foranstaltninger kan være med til at reducere de hyppige ændringer i skattelovgivningen og bane vejen for en forenkling. Endelig er indtægtspotentialet ved miljø- og ejendomsbeskatning underudnyttet sammenlignet med andre EU-lande.

               (11)Den positive udvikling på arbejdsmarkedet fortsætter med øget beskæftigelse og en historisk lav ledighed. Der er sket gode fremskridt med at gennemføre handlingsplanen for de langtidsledige, hvilket på to år har hjulpet med at mindske antallet af langtidsledige med over en tredjedel. Langtidsledigheden ligger dog stadig over EU-gennemsnittet, hvilket især rammer lavtuddannede, unge og romaer. Samtidig med at ledigheden falder, meldes der nu om store problemer med mangel på arbejdskraft. Der ses fortsat betydelige regionale skævheder på arbejdsmarkedet, hvor der er højere arbejdsløshed i de tre regioner i det østlige Slovakiet og mangel på arbejdskraft i den vestlige del af landet. Der er behov for fortsat kapacitetsopbygning blandt både arbejdsgivere og fagforeninger, så de kan deltage mere aktivt.

               (12)De politikker, der skal øge beskæftigelsesegnetheden, har begrænset omfang og virkning. Oplærings- og omskolingsprogrammerne er blevet styrket, men er stadig utilstrækkelige og henvender sig ikke fuldt ud til de langtidsledige og ugunstigt stillede grupper. Uddannelsessystemet bidrager ikke i tilstrækkelig grad til den socioøkonomiske udvikling og er underfinansieret på alle niveauer. De ringe uddannelsesresultater, romaers deltagelse i inklusiv almindelig uddannelse fra den tidlige barndom og reel integration af elever fra en ugunstigt stillet socioøkonomisk baggrund inden for uddannelse og erhvervsuddannelser (på baggrund af den stigende frafaldsprocent) er akutte udfordringer. Uddannelsesresultaterne og niveauet for grundlæggende kvalifikationer ligger fortsat under de internationale standarder og påvirkes i høj grad af elevernes socioøkonomiske baggrund. Det er en udfordring at sikre, at Slovakiets befolkning får bedre kvalifikationer, der passer til en økonomi og et samfund i forandring. På trods af gradvise lønstigninger frem til 2020 er arbejdet som lærer ikke særlig tiltrækkende, og der er stigende mangel på arbejdskraft. Derudover er kvaliteten og relevansen af den grundlæggende oplæring og mulighederne for faglig udvikling blandt lærerne begrænsede. De nuværende foranstaltninger for større retfærdighed og inklusiv uddannelse har indtil videre ikke levet op til forventningerne, og der er ikke konstateret egentlige fremskridt med at integrere romaelever. Regeringen har vedtaget den nationale reformplan for uddannelse og opdragelse (2018-2027) og første handlingsplan (2018-2019) sammen med et budgetestimat samt ny lovgivning om kvalitetssikring inden for videregående uddannelser. Det er afgørende, at disse foranstaltninger gennemføres ordentligt, og at der føres tilsyn med, om de giver de ventede resultater.

               (13)Kvindernes lave beskæftigelsesfrekvens afspejler, at mænd sjældent tager lang barselsorlov, og den forstærkes af begrænset adgang til og ringe udbud af børnepasning til en rimelig pris og faciliteter til langtidspleje. Især for børn under tre år bruges der kun i meget ringe grad børnepasningsordninger. Regeringen har vedtaget en ny afgørelse om obligatorisk deltagelse i tidlig børneuddannelse og -pleje fra 5-årsalderen, som får virkning i 2020. Der er dog stadig behov for yderligere investeringer og fremme af deltagelse i børnepleje og børnehaver.

               (14)Selv om andelen af personer, der er i risiko for fattigdom eller social eksklusion ligger under EU-gennemsnittet, er niveauet væsentlig højere i visse områder i Syd- og Østslovakiet. Der er betydelige flaskehalse i adgangen til inklusiv uddannelse af høj kvalitet, hvor de regionale skævheder munder ud i særlig høje frafaldsprocenter. Andre flaskehalse påvirker ugunstigt stillede gruppers adgang – dette gælder især romaer samt personer med et handicap og personer, der er ramt af hjemløshed og udelukkelse fra boligmarkedet – til sundhedspleje, langtidspleje, sociale boliger og andre nødvendige tjenester. Der er behov for en integreret tilgang, hvis disse grupper skal integreres socialt.

               (15)De reformer, der skal gøre sundhedssystemet mere omkostningseffektivt, er ved at vinde frem, men gennemførelsen er uensartet på de forskellige plejeområder. De politiske foranstaltninger, der er gennemført som led i gennemgangen af udgifterne til sundhedsområdet, har udvist visse positive resultater, især efter en række omkostningsbegrænsende foranstaltninger for lægemidler og lægeudstyr. Der er imidlertid stadig potentiale for større effektivitet og bedre pleje, hvis der kan ske en omfordeling af midlerne blandt forskellige plejeområder. Sundhedsplejen støtter sig stadig for meget til hospitalerne, som på trods af regelmæssig gældssanering fortsat oparbejder gæld og har problemer med at finansiere de nødvendige investeringer, der skal øge effektiviteten og plejens kvalitet. Selv om en styrkelse af den primære sundhedspleje for at mindske unødig brug af hospitalerne, gør det lave antal læger og de begrænsede tjenester inden for primær sundhedspleje det svært at øge sundhedssystemets effektivitet. Da regeringen har iværksat foranstaltninger til at tackle manglen på sundhedspersonale, er det vigtigt at få disse bestræbelser til at passe ind i en længere strategi, der gradvis skal decentralisere tjenesterne fra akut behandling, styrke den primære sundhedspleje og forebyggende tjenester.

               (16)Et fragmenteret forskningssystem betyder, at den offentlige forskning og udviklingsinvesteringerne ikke i tilstrækkelig grad styrker den videnskabelige forsknings kvalitet, og det tiltrækker ikke private investeringer. Forsknings- og udviklingspolitikken lider under ineffektiv koordinering bland ministerier og andre aktører, hvilket fører til, at større reformer forsinkes og mislykkes. Den utilstrækkelige omstillingsproces i det slovakiske videnskabsakademi har givet anledning til bekymring for, hvorvidt det kunne fortsætte. Dette har ført til, at hele processen brød sammen. Der har manglet målrettede foranstaltninger – eller de har slået fejl – og sammen med forskningsinstitutionernes begrænsede engagement og begrænsede forskningskapacitet bidrager alt dette til lave private forsknings- og udviklingsomkostninger. Samlet set ligger erhvervslivets forskning og udvikling blandt de laveste niveauer i EU og er fokuseret på mellem- og højteknologisk fremstillingsvirksomhed, der er domineret af multinationale selskaber. Det går langsomt med foranstaltninger, der skal bidrag til øget videnudveksling, styrket innovationskapacitet i erhvervslivet og bedre samarbejde mellem erhvervslivet og den akademiske verden.

               (17)For at øge Slovakiets produktivitet og opretholde konvergensprocessen er der også behov for vedvarende investeringer i digital- og transportinfrastrukturen samt i energieffektivitet. Der er behov for at forbedre det grundlæggende faste bredbånd, 4G-dækningen og udbredelsen af ultrahurtigt bredbånd. Investeringer i energieffektivitet – især i byggebranchen – og miljøteknologi kan være en kilde til grøn vækst og vil hjælpe med at bevare begrænsede naturressourcer. Derudover er der behov for flere strategiske investeringer til at lukke infrastrukturelle huller og forbedre transportnettet, hvis de mindre udviklede regioner skal indhente de andre og blive mere videnbaserede, konkurrencedygtige og produktive. Slovakiet halter bagefter med at færdiggøre både det grundlæggende vej- og jernbanenet under det transeuropæiske transportnet, f.eks. i Rhin-Donau-korridoren. Svaghederne i transportnettet kan afhjælpes, hvis der sker forbedringer i de nuværende bytransportnets indbyrdes forbindelighed, multimodalitet og interoperabilitet, og hvis de bæredygtige transportformer fremmes.

               (18)Tunge administrative og reguleringsmæssige byrder kan have negative konsekvenser for investeringer og innovation, især for små og mellemstore virksomheder. På trods af regeringens bestræbelser bliver de administrative byrder ikke mindsket tilstrækkeligt, og det slovakiske erhvervsmiljø taber terræn i internationale sammenligninger. Lovgivningens kvalitet og den forudsigelighed er et problem for erhvervslivet. Disse udfordringer skal tackles gennem fuld gennemførelse af Slovakiets strategi for bedre regulering (RIA2020) og styrkelse af landets center for bedre regulering. Slovakiets sektor for liberale tjenester er stærkt reguleret. Reguleringen er mere restriktiv end det vægtede gennemsnit i EU for advokater, patentagenter, civilingeniører, arkitekter, revisorer, turistguider og ejendomsmæglere.

               (19)Regeringen er i gang med en væsentlig reform af praksis for offentlige indkøb gennem en dybtgående ændring af de retlige rammer, så procedurerne kan forenkles, og transaktionsomkostningerne kan mindskes. Det er positivt, at der er sat fokus på professionalisering, men de overordnede fordele kommer kun gradvist. Hvad angår mistilliden til de offentlige institutioner, skal offentlige indkøbere gøre mere for at genvinde tilliden blandt erhvervslivet, medierne og den brede offentlighed. Det bremser indførelsen af ny praksis, som er hårdt tiltrængt. Indsatsen for at øge brugen af kvalitetskriterier skal øges, så der fås mere valuta for pengene, og den strategiske brug af offentlige indkøb forbedres.

               (20)Slovakiets offentlige forvaltning kæmper stadig med ineffektivitet og flaskehalse, der især skyldes ineffektivt samarbejde mellem ministerierne. Manglen på kapacitet og strategisk planlægning samt administrativ ineffektivitet bremser gnidningsløs tilstrømning af midler fra ESI-fondene. Som resultat er Slovakiet gået glip af finansiering på 120 mio. EUR fra perioden 2014-2020, mens uddelingen af midler til slutmodtagerne fortsat ligger lavt. Derudover har den utilstrækkelige forberedelse af de projekter, der finansieres af ESI-fondene ført til forsinkede investeringer og snævre frister for de offentlige indkøbsprocedurer, hvilket øger risikoen for uregelmæssigheder.

               (21)Korruption er fortsat et problem, og der har kun været begrænset vilje til at retsforfølge korruptionssager på højt niveau. Arbejdet med at bekæmpe korruption hindres af organisatoriske og proceduremæssige svagheder på politi- og anklagerniveau og ringe beskyttelse af whistleblowere. Desuden er det fortsat en udfordring at øge retssystemets effektivitet, herunder dets uafhængighed. På trods af visse forbedringer i effektivitet og kvalitet er der fortsat betænkeligheder ved domstolenes uafhængighed, og forsinkelser i udnævnelsen af dommere til forfatningsdomstolen kan påvirke retssystemets funktionsdygtighed.

               (22)Programmeringen af EU's midler for perioden 2021-2027 kan være med til at afhjælpe nogle af de problemer, der blev konstateret i henstillingerne, navnlig på de områder, der er omfattet af bilag D i landerapporten
                  7
               . Det ville gøre det muligt for Slovakiet at anvende disse midler bedst muligt, hvad angår i de indkredsede sektorer, idet der tages hensyn til de regionale forskelle. Hvis denne investering skal blive en succes, er det vigtigt, at landets administrative kapacitet til at forvalte disse midler styrkes.

               (23)Som led i det europæiske semester 2019 har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Sloveniens økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2019. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet for 2019, det nationale reformprogram for 2019 og de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Slovakiet i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Slovakiet i betragtning, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Unionen ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

               (24)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået stabilitetsprogrammet for 2019, og dets holdning
                  8
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               HENSTILLER, at Slovakiet i 2019 og 2020 iværksætter tiltag med henblik på at:

               1.Opfylde den mellemfristede budgetmålsætning i 2020. Sikre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, især hvad angår sundheds- og pensionssystemet.

               2.Forbedre uddannelsernes kvalitet og inklusion på alle niveauer og styrker kompetencerne. Øge adgangen til børnepasning og langtidspleje til en rimelig pris og af høj kvalitet. Fremme integrationen af ugunstigt stillede grupper, især romaer.

               3.Fokusere på en investeringsorienteret økonomisk politik inden for innovation, transport (navnlig dens bæredygtighed), digital infrastruktur, renere energi og sundhedsydelser, idet der tages hensyn til de regionale forskelle. Øge brugen af kriterier for kvalitet og livscyklusudgifter i offentlige indkøbsaktiviteter.

               4.Fortsat forbedre retssystemets effektivitet med fokus på at styrke dets uafhængighed, herunder ved udnævnelse af dommere. Øger indsatsen for at afsløre og retsforfølge korruption, især i store korruptionssager.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1024 final.

                     (3)

                        Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Den konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger, der er genberegnet af Kommissionen efter den metode, der er aftalt i fællesskab.

                     (6)

                        De primære offentlige nettoudgifter består af de samlede offentlige udgifter minus renteudgifter, udgifter til EU-programmer, som fuldt ud modsvares af EU-midler, og ikkediskretionære ændringer i udgifter til arbejdsløshedsunderstøttelse. Nationalt finansierede faste bruttoinvesteringer udjævnes over en fireårsperiode. Diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden eller lovbestemte indtægtsforøgelser er medregnet. Engangsforanstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden er modregnet.

                     (7)

                        SWD(2019) 1024 final.

                     (8)

                        I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 5.6.2019
            COM(2019) 503 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram for 2019 og med Rådets udtalelse om Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram for 2019

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram for 2019 og med Rådets udtalelse om Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram for 2019

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 9, stk. 2,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 21. november 2018 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester 2019 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Den 21. marts 2019 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 21. november 2018 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Den Tjekkiske Republik ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (2)Den 27. februar 2019 blev landerapporten for Den Tjekkiske Republik 2019
                  2
                offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Den Tjekkiske Republiks fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 13. juli 2018, opfølgningen på de henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Den Tjekkiske Republiks nationale Europa 2020-mål.

               (3)Den 30. april 2019 fremlagde Den Tjekkiske Republik sit nationale reformprogram for 2019 og sit konvergensprogram for 2019. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (4)De relevante landespecifikke henstillinger er taget i betragtning ved programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde ("ESI-fondene") for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013
                  3
                kan Kommissionen, hvor det er nødvendigt for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger, anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende den nævnte bestemmelse, i retningslinjerne for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter ESI-fondenes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring
                  4
               .

               (5)Den Tjekkiske Republik er på nuværende tidspunkt omfattet af den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I sit konvergensprogram for 2019 forventer regeringen at bevæge sig fra et budgetoverskud i 2019 på 0,3 % af BNP til et underskud i 2020 på 0,2 %, der ventes at forringes gradvist til 0,5 % senest i 2022. På grundlag af den genberegnede strukturelle saldo
                  5
                er den mellemfristede budgetmålsætning — som er blevet ændret fra et strukturelt underskud på 1 % i 2019 til 0,75 % af BNP fra 2020 — fortsat mere end opfyldt i hele programperioden. Ifølge konvergensprogrammet for 2019 ventes den offentlige gældskvote gradvist at falde til 29,7 % af BNP i 2022. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. De risici, der knytter sig til opnåelsen af budgetmålene, synes i det store og hele at være i balance, med en forventet yderligere vækst i de offentlige lønninger og sociale overførsler i modsætning til en lille reduktion af de samlede indtægter som en andel af BNP. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 ventes den strukturelle saldo at falde til ca. -0,1 % af BNP i 2019 og -0,4 % af BNP i 2020; den vil således fortsat ligge over den mellemfristede budgetmålsætning. Rådet er af den generelle opfattelse, at Den Tjekkiske Republik ventes at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten i 2019 og 2020.

               (6)På lang sigt er der en mellemhøj risiko for Den Tjekkiske Republiks finanspolitiske holdbarhed, hovedsagelig på grund af omkostningerne forbundet med befolkningens aldring. Det er først og fremmest pensionsudgifterne, der på lang sigt påvirker holdbarheden negativt, da de forventes at vokse med omkring 2 procentpoint af BNP frem til 2070. De langsigtede risici skyldes ugunstige demografiske forhold kombineret med nedsættelsen af den lovbestemte pensionsalder til 65 år. Ældrekvoten, som angiver forholdet mellem antallet af ældre og antallet af personer i den erhvervsaktive alder, fordobles næsten som følge heraf, så den når op på ca. 50 % i 2070. De seneste foranstaltninger øger pensionernes tilstrækkelighed. Ud over en mere generøs indeksregulering af pensionsydelser forhøjede regeringen pensionens grundbeløb og supplerede ældre pensionisters pensionsydelser. Disse skridt ledsages imidlertid ikke af politikker, der vil gøre de offentlige finanser mere holdbare. Der sker f.eks. ikke en automatisk tilpasning mellem stigningen i den forventede levetid og den lovbestemte pensionsalder. På nuværende tidspunkt skal enhver ændring af pensionsalderen (både den lovbestemte samt alderen for tidlig pensionering) foreslås af regeringen og godkendes af parlamentet. Sådanne foranstaltninger kan også kombineres med arbejdsmarkedspolitikker, der understøtter et længere arbejdsliv og deltagelsen af underrepræsenterede grupper. Den forventede stigning i de aldersrelaterede offentlige udgifter til sundhedspleje beløber sig til 1,1 procentpoint af BNP frem til 2070, hvilket også er med til at reducere den finanspolitiske holdbarhed på lang sigt. I den forbindelse kan en yderligere konsolidering af hospitalssektoren samt investeringer i primær og integreret social- og sundhedspleje gøre sundhedsvæsenet mere omkostningseffektivt.

               (7)Den tjekkiske nationalbank kan fastsætte vejledende begrænsninger for makroprudentielle realkreditlån, men har i henhold til gældende lovgivning begrænsede sanktionsbeføjelser, da den mangler formel beføjelse til at håndhæve dem. Selv om de tjekkiske banker generelt efterlever henstillingerne, ville bindende lovgivningsmæssige begrænsninger sandsynligvis få bankerne til i højere grad at følge disse retningslinjer og derved sikre finansiel stabilitet og en lavere risiko for låntagerne. Et forslag til retsakt om ændring af loven om den tjekkiske nationalbank drøftes fortsat.

               (8)På trods af mindre forbedringer udgør korruption stadig et problem for virksomheder, hvilket kan hæmme de økonomiske aktiviteter. Set fra den positive side er reformen af offentlige udbud samt de andre reformer, der blev indført i 2017, nu ved at blive gennemført, og regeringen har endeligt vedtaget visse udestående foranstaltninger, som er sendt til parlamentet til yderligere drøftelser. Heri indgår forslag om at udvide det øverste revisionskontors rolle til regionerne og kommunerne samt forslag om udnævnelser til statsejede virksomheder, som er et felt, hvor regulering er afgørende, idet der er fare for interessekonflikter. Forslagene om beskyttelse af whistleblowere og om lobbyvirksomhed er imidlertid endnu ikke vedtaget.

               (9)Den Tjekkiske Republik har opnået gode resultater på arbejdsmarkedet. Beskæftigelsen er steget støt de seneste syv år, og arbejdsløsheden er faldet betydeligt. Imidlertid udgør kvinder med små børn, lavtuddannede personer samt personer med handicap et arbejdsmarkedspotentiale, som stadig ikke udnyttes fuldt ud. På baggrund af manglen på arbejdskraft er der klart mulighed for at øge disse gruppers arbejdsmarkedsdeltagelse. Forskellene i beskæftigelsesfrekvensen og de kønsbestemte lønforskelle er fortsat høje trods de seneste foranstaltninger, der har gjort reglerne om forældreorlov mere fleksible og øget antallet af børnepasningsfaciliteter. Kvinders beskæftigelsesfrekvens ligger fortsat et godt stykke under mændenes. Deres arbejdsmarkedsdeltagelse påvirkes stadig i høj grad af den begrænsede adgang til økonomisk overkommelig børnepasning, langvarig forældreorlov, den begrænsede anvendelse af fleksible arbejdsordninger og manglende faciliteter til langtidspleje. I 2017 var kun 6,5 % af børnene under tre år i formelle børnepasningsordninger (sammenlignet med et EU-gennemsnit på 34,2 %). Selv om de lavtuddannede udgør en lille del af befolkningen, ligger deres beskæftigelsesfrekvens langt under de mellem- og højtuddannedes. Ligeledes ses der en uændret lav beskæftigelsesfrekvens blandt personer med handicap. Den offentlige arbejdsformidling er på grund af den begrænsede kapacitet i øjeblikket ikke i stand til at yde jobsøgende personaliseret og vedvarende støtte. En styrkelse af den offentlige arbejdsformidlings opsøgende aktiviteter vil sammen med en effektiv og målrettet aktiv arbejdsmarkedspolitik kunne få flere fra dårligt stillede grupper på arbejdsmarkedet.

               (10)De arbejdsmæssige og demografiske begrænsninger i en produktionsintensiv økonomi kræver, at der investeres mere i uddannelse, herunder af voksne arbejdstagere, for at landet kan tage hånd om de udfordringer, som strukturændringer i økonomien medfører, såsom fremtidige teknologiske forandringer. Der kan opstå et misforhold mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer, bl.a. grundet fremtidig automatisering og robotisering i navnlig den digitale sektor. De nye typer job vil kræve nye kompetencer og betydelige investeringer, især i højere erhvervstekniske og digitale færdigheder, som forventes at blive nødvendige som følge af, at det arbejde, der nu udføres mekanisk, fremover vil blive automatiseret. Selv om der i de seneste år er blevet iværksat forskellige initiativer til at indføre en samlet færdighedsstrategi, er de endnu ikke integreret i et egentligt omfattende system.

               (11)De studerendes socioøkonomiske baggrund har fortsat en kraftig indvirkning på de uddannelsesmæssige resultater. I 2016 blev der med støtte fra Den Europæiske Socialfond indført en reform med henblik på at gøre uddannelsessystemet mere rummeligt. Hvorvidt reformen lykkes, afhænger af, om der er tilstrækkelige og holdbare offentlige midler til rådighed, om der sikres yderligere uddannelse af lærere og undervisningsassistenter, og om kendskabet til fordelene ved inklusiv uddannelse øges i offentligheden. Selv om udviklingen generelt er positiv, har den inklusive uddannelsesreform fortsat kun ringe betydning for romabørns deltagelse i det almene uddannelsessystem. Uddannelsesniveauet hæmmes af lave investeringer, lærerfagets ringe status samt socioøkonomiske uligheder. Der er mangel på lærere som følge af jobbets lave prestige, begrænsede muligheder for karriereudvikling samt lønninger, der trods nylige stigninger er lave sammenlignet med andre fag. Lærerfaget tiltrækker stadig ikke så mange talentfulde unge. I lyset heraf peger manglen på kvalificerede lærere kombineret med en forventet ugunstig demografisk udvikling på, at det i fremtiden kan blive en stor udfordring at rekruttere og fastholde undervisningspersonale.

               (12)Den Tjekkiske Republik er et transitland, men færdiggørelsen af det europæiske transportnet, herunder TEN-T-korridorerne, er langt fra afsluttet. Transportinfrastrukturen nær byområderne er fortsat mangelfuld, hvilket gør det svært for folk at pendle til og fra arbejde samt at finde boliger til en overkommelig pris. Svage transportforbindelser i navnlig de fjerntliggende regioner virker også afskrækkende på erhvervslivet. Mens der i storbyområderne sker en suburbanisering, udvikles transportnettet, navnlig jernbaneinfrastrukturen, i de bynære områder ikke i samme tempo. Landets omstilling til lavemission halter bagefter, navnlig er andelen af vedvarende energi inden for transport og udbredelsen af elkøretøjer lav. Desuden er den planlagte udbygning af genopladningsinfrastrukturen muligvis utilstrækkelig til at dække den fremtidige efterspørgsel. Hvis der investeres mere i bæredygtig transport, kan det særligt i byområderne mindske luft- og støjforureningen og derved have en gavnlig indvirkning på folkesundheden. Den digitale infrastruktur er blevet bedre, men der er stadig en kløft mellem byområderne og landdistrikterne, hvor blot 59 % af husstandene har højhastighedsbredbåndsdækning. Hvis konnektivitetsmålene for 2025 skal nås, vil det ikke være tilstrækkeligt at supplere de faste trådløse netløsninger med en opgradering af de ældre net, der er baseret på kobberinfrastrukturen. For at kunne opfylde de fremtidige behov for konnektivitet skal der investeres i net med meget høj kapacitet (dvs. optiske fibernet) samt passende efterspørgselsforanstaltninger.

               (13)Den tjekkiske økonomi er fortsat blandt de mest energiintensive i EU, eftersom det især inden for byggesektoren kun går langsomt fremad med energieffektiviteten. Energiintensiteten er højest i industri- og boligsektoren. En bedre energieffektivitet vil gøre det muligt for Den Tjekkiske Republik at øge sin konkurrenceevne ved at sænke energiomkostningerne for virksomheder og husholdninger, udvikle renere industrier og rykke højere op i værdikæden. Energisektoren domineres af kul, som er den største kilde til kulstofemissioner og udgør en betydelig trussel mod den lokale luftkvalitet. Drivhusgasemissionerne fra vejtransporten er steget kraftigt i de seneste fem år. Der mangler passende klimatilpasnings- og risikoforebyggelsestiltag for så vidt angår relevante forebyggende foranstaltninger, beredskab og katastrofemodstandsdygtighed.

               (14)Administrative og lovgivningsmæssige byrder kan hæmme investeringerne. Mange tjekkiske virksomheder ser de administrative og lovgivningsmæssige byrder som en betydelig hæmsko for investeringer. En omskiftelig lovgivning og komplekse administrative procedurer er fortsat væsentlige hindringer for at drive virksomhed. Omkostningerne til håndhævelse af kontrakter, hyppige ændringer af skatte- og arbejdsmarkedslovgivningen samt vanskeligheder med at opnå byggetilladelser kan være med til at hæmme lysten til at investere i landet. Der er også betydelig forskel på størrelsen af den administrative byrde fra region til region. De seneste forslag har til formål at forenkle procedurerne i forbindelse med planlægning af især store infrastrukturprojekter. Derudover gør regeringen klar til senest i 2021 at udarbejde en ny byggelov med inddragelse af arbejdsmarkedets parter. Ansvaret for markedsovervågningen af produkter er spredt ud på forskellige organisationer, lider under overlapninger og skaber hindringer for en effektiv koordinering og et effektivt samarbejde.

               (15)Selv om der nu er større gennemsigtighed og bedre uddannelse i den offentlige udbudspraksis, halter det stadig bagefter med konkurrenceevnen (på grund af den høje andel af udbud med kun ét modtaget bud), anvendelsen af kvalitetskriterier og tilliden til offentlige institutioner. I langt de fleste afgørelser om offentlige udbud er den laveste pris stadig det afgørende kriterium, da der endnu ikke er vedtaget en strategisk tilgang på området. Der er blevet lagt mere vægt på udnyttelse af fælles ekspertise og på centraliserede udbud, som imidlertid udbredes forholdsvis langsomt trods det påviste potentiale.

               (16)Den Tjekkiske Republik har endnu ikke oprettet et velfungerende innovationsøkosystem på grundlag af indenlandsk forskning og udvikling. På EU-plan er landet fortsat en moderat innovator til trods for en øget forsknings- og udviklingsintensitet. Dette kan skyldes, at der i forbindelse med offentlige investeringer mangler en fuldt sammenhængende strategi for, hvordan de beskedne forskningsresultater og samarbejdet mellem den private sektor og den akademiske verden kan forbedres. Det er som regel de store udenlandske selskaber, der bidrager til produktivitetsgevinster, mens de indenlandske virksomheder ikke i samme grad skaber værditilvækst. Desuden ses der en forholdsvis langsom vækst i totalfaktorproduktiviteten, som er en indikator for, hvor effektivt kapitalen og arbejdskraften anvendes i produktionen. Et øget fokus på indenlandsk innovation kan sætte gang i produktiviteten på tværs af erhvervslivet, herunder små og mellemstore virksomheder.

               (17)Programmeringen af EU's midler for perioden 2021-2027 kan bidrage til at afhjælpe nogle af de mangler, der blev konstateret i henstillingerne, navnlig på de områder, der er omfattet af bilag D til landerapporten
                  6
               . Dette ville gøre det muligt for Den Tjekkiske Republik at optimere anvendelsen af disse midler i relation til de indkredsede sektorer, idet der tages hensyn til regionale forskelle. Det er vigtigt, at landets administrative kapacitet til at forvalte midlerne styrkes, hvis investeringen skal blive en succes.

               (18)Som led i det europæiske semester 2019 har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Den Tjekkiske Republiks økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2019. Den har også vurderet konvergensprogrammet 2019 og det nationale reformprogram 2019 samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Den Tjekkiske Republik i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Den Tjekkiske Republik, men også til deres overensstemmelse med Unionens regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Unionen ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

               (19)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram for 2019 og er af den opfattelse
                  7
               , at Den Tjekkiske Republik ventes at overholde stabilitets- og vækstpagten,

               HENSTILLER, at Den Tjekkiske Republik i 2019 og 2020 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.forbedre den finanspolitiske holdbarhed på lang sigt inden for pensions- og langtidsplejeområdet, vedtage de endnu ikke vedtagne foranstaltninger til bekæmpelse af korruption

               2.fremme beskæftigelsen blandt dårligt stillede grupper og kvinder med små børn, herunder gennem øget adgang til økonomisk overkommelig børnepasning, forbedre uddannelsessystemets kvalitet og rummelighed, herunder ved at fremme tekniske og digitale færdigheder og understøtte lærerfaget

               3.målrette investeringstiltagene inden for den økonomiske politik mod transport, navnlig bæredygtig transport, og digital infrastruktur samt mod omstillingen til en lavemissionsøkonomi og energiomstillingen, herunder energieffektivitet, idet der tages hensyn til de regionale forskelle, mindske den administrative byrde i forbindelse med investeringer og give mulighed for en mere kvalitetsbaseret konkurrence inden for offentlige udbud, fjerne de hindringer, der hæmmer udviklingen af et velfungerende innovationsøkosystem.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1002 final.

                     (3)

                        Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Den konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger, som genberegnet af Kommissionen efter den i fællesskab aftalte metode.

                     (6)

                        SWD(2019) 1002 final.

                     (7)

                        I henhold til artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 18.6.2019
            COM(2019) 281 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS AFGØRELSE
            om at bemyndige Kommissionen til at indlede forhandlinger på Den Europæiske Unions vegne om indgåelse af en partnerskabsaftale og tilhørende protokol om bæredygtigt fiskeri med Republikken Seychellerne
            {SWD(2019) 209 final} - {SWD(2019) 210 final}

               BEGRUNDELSE

               1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

               •Forslagets begrundelse og formål

               Kommissionen foreslår, at der indledes forhandlinger om en ny partnerskabsaftale og tilhørende protokol om bæredygtigt fiskeri med Republikken Seychellerne, der tilgodeser EU-fiskerflådens behov og er i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik og Rådets konklusioner af 19. marts 2012 om Kommissionens meddelelse om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension.

               •Sammenhæng med de gældende regler på samme område

                  Den gældende fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og republikken Seychellerne
                     1
                   blev indgået den 28. februar 2007
                     2
                   og trådte i kraft den 2. november 2007 med en gyldighedsperiode på seks år. Fiskeripartnerskabsaftalen kan fornyes stiltiende og gælder i øjeblikket frem til den 1. november 2019. Det foreslås hermed at forhandle en ny partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri med henblik på at indarbejde en række bestemmelser fra forordning (EU) nr. 1380/2013
                     3
                  , som ikke er omfattet af den gældende fiskeripartnerskabsaftale. Den gældende seksårige protokol
                     4
                   til fiskeripartnerskabsaftalen trådte i kraft den 18. januar 2014 og udløber den 17. januar 2020. Ved protokollen fastsættes de fiskerimuligheder, som tildeles EU-fiskerflåden, og den finansielle modydelse, som betales af Unionen og skibsrederne.

                  Den årlige, offentlige finansielle modydelse, som Seychellerne har krav på fra EU, beløber sig til 5 000 000 EUR
                     5
                  , hvoraf 2 500 000 EUR afsættes til sektorstøtte.

               Fiskeripartnerskabsaftalen med Seychellerne skaber fiskerimuligheder, der er målrettet fiskeri efter tun og stærkt vandrende arter, for EU-fartøjer fra fire medlemsstater (Spanien, Frankrig, Italien og Portugal). Den Europæiske Union har allerede et veludviklet netværk af bilaterale partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri i Det Indiske Ocean, nemlig med Mauritius og Madagaskar.

               Partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri bidrager med at fremme den fælles fiskeripolitiks mål internationalt ved at sikre, at Unionens fiskeri uden for EU-farvande er baseret på de samme principper og standarder som dem, der gælder ifølge EU-lovgivningen, og fremmer alle aspekter af bæredygtig havforvaltning. Partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri fremmer endvidere det videnskabelige samarbejde mellem EU og partnerlandet, fremmer gennemsigtighed og bæredygtighed med henblik på en bedre forvaltning af fiskeressourcerne og tilskynder til en sådan forvaltning ved at støtte kontrollen og overvågningen af de nationale og de udenlandske flåders fiskeri og stille midler til rådighed til bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri). Partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri bidrager også til bæredygtig udvikling af den lokale fiskeriindustri og til fremme af vækst og anstændigt arbejde inden for fiskeriet. Partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri styrker Den Europæiske Unions stilling i internationale og regionale fiskeriorganisationer: hvad angår Seychellerne, navnlig i Tunkommissionen for Det Indiske Ocean (IOTC)
                  6
               .

               •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

                  Forhandling om en ny partnerskabsaftale og tilhørende protokol om bæredygtigt fiskeri med Seychellerne er i overensstemmelse med EU's politik over for landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-landene) og navnlig med Unionens mål om at overholde de demokratiske principper og menneskerettighederne.

               2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

               •Retsgrundlag

                  Retsgrundlaget for afgørelsen er artikel 218 i afsnit V om internationale aftaler i femte del om Unionens optræden udadtil i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), hvori proceduren for forhandling og indgåelse af aftaler mellem EU og tredjelande fastsættes.

               •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

                  Ikke relevant, da der er tale om enekompetence.

               •Proportionalitetsprincippet

                  Afgørelsen står i forhold til målet.

               •Valg af retsakt

                  Retsaktstypen er fastsat i artikel 218, stk. 3 og stk. 4, i TEUF.

               3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

               •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning

                  I 2019 udførte Kommissionen en efterfølgende evaluering af den gældende protokol til fiskeripartnerskabsaftalen med Seychellerne såvel som en forhåndsevaluering af en eventuel fornyelse af protokollen. Resultaterne af evalueringen er angivet i et særskilt arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene.

                  Det blev i evalueringen konkluderet, at EU's fiskerisektor har en stor interesse i at kunne fiske i Seychellerne, og at en fornyelse af protokollen er i begge parters interesse. Derudover vil en fornyelse af protokollen kunne styrke tilsynet, kontrollen og overvågningen samt bidrage til en bedre forvaltning af fiskeriet i regionen.

                  På grund af omfanget af det fiskeriområde, det har under sin jurisdiktion, er det vigtigt for EU at opretholde et instrument, der muliggør et vidtgående sektorsamarbejde med en større partner inden for havforvaltning på subregionalt plan. En styrkelse af forbindelserne med Seychellerne er også funktionel i forbindelse med opbygningen af alliancer inden for rammerne af IOTC. For EU-fiskerfartøjer betyder dette, at der kan opretholdes adgang til et vigtigt fiskeriområde til indførelse af fangststrategier i henhold til en flerårig international retlig ramme. Victorias betydning som en af de vigtigste landingshavne er desuden med til at gøre den planlagte nye protokol relevant både for EU's fiskeriindustri og for partnerlandet. For de seychelliske myndigheder er det målet at videreføre forbindelserne med EU med henblik på at styrke havforvaltningen og nyde godt af målrettet sektorstøtte, der omfatter flerårige finansieringsmuligheder.

               •Høringer af interesserede parter

                  Medlemsstaterne, repræsentanterne for fiskeriindustrien, internationale civilsamfundsorganisationer og Seychellernes fiskeriforvaltning og civilsamfund blev hørt som led i evalueringen. Høringer har også fundet sted inden for rammerne af Det Rådgivende Råd for Højsøflåden, navnlig i forbindelse med det møde, der blev afholdt den 27. marts 2019.

               •Indhentning og brug af ekspertbistand

                  Ikke relevant.

               •Konsekvensanalyse

                  Ikke relevant.

               •Målrettet regulering og forenkling

                  Ikke relevant.

               •Grundlæggende rettigheder

                  I de forhandlingsdirektiver, der er knyttet som bilag til forslaget til afgørelse, henstilles det til Rådet at bemyndige Kommissionen til at indlede forhandlinger, der omfatter indførelsen af en klausul om konsekvenserne af krænkelse af menneskerettighederne og de demokratiske principper.

               4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET

               De budgetmæssige virkninger af den nye protokol indebærer betaling af en finansiel modydelse til Republikken Seychellerne. De tilhørende budgettildelinger i form af forpligtelses- og betalingsbevillinger skal hvert år opføres under budgetposten for partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri (11 03 01) og være forenelige med den finansielle programmering under den flerårige finansielle ramme for 2014-2020. De årlige beløb til forpligtelser og betalinger fastlægges i forbindelse med den årlige budgetprocedure, herunder reserven for protokoller, der ikke er trådt i kraft i begyndelsen af året
                  7
               .

               5.ANDRE FORHOLD

               •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering

                  Det forventes, at forhandlingerne indledes i andet kvartal af 2019.

               •Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget

                  Kommissionen henstiller, at:

                  — Rådet bemyndiger Kommissionen til at indlede og føre forhandlinger om indgåelse af en ny partnerskabsaftale og tilhørende protokol om bæredygtigt fiskeri med Republikken Seychellerne

                  — Kommissionen udpeges som EU's forhandler på dette område

                  — Kommissionen fører forhandlingerne i samråd med det særlige udvalg, jf. TEUF

                  — Rådet godkender de forhandlingsdirektiver, der er knyttet som bilag til denne henstilling.

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS AFGØRELSE

               om at bemyndige Kommissionen til at indlede forhandlinger på Den Europæiske Unions vegne om indgåelse af en partnerskabsaftale og tilhørende protokol om bæredygtigt fiskeri med Republikken Seychellerne

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

               under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 218, stk. 3 og 4

               under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen,

               og ud fra den betragtning, at der bør indledes forhandlinger med henblik på at indgå en ny partnerskabsaftale og tilhørende protokol om bæredygtigt fiskeri med Republikken Seychellerne —

               VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

               Artikel 1

               Kommissionen bemyndiges hermed til at indlede forhandlinger med Republikken Seychellerne om indgåelse af en ny partnerskabsaftale og tilhørende protokol om bæredygtigt fiskeri med Republikken Seychellerne.

               Artikel 2

               Forhandlingerne føres i samråd med [navnet på det særlige udvalg, der udpeges af Rådet] og i overensstemmelse med de forhandlingsdirektiver, der er anført i bilaget til denne afgørelse.

               Artikel 3

               Denne afgørelse er rettet til Europa-Kommissionen.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        EUT L 290 af 20.10.2006, s. 2.

                     (2)

                  https://www.consilium.europa.eu/da/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2006084&DocLanguage=da.

                     (3)

                        Forordning (EU) nr. 1380/2013, del VI, afsnit II.

                     (4)

                        EUT L 4 af 9.1.2014, s. 3.

                     (5)

                        De første fire år protokollen gælder. De første to år var det 5 350 000 EUR.

                     (6)

                  https://iotc.org/
                  , som er den mellemstatslige organisation, der er ansvarlig for forvaltningen af tun og tunlignende arter i Det Indiske Ocean.

                     (7)

                        Jf. kapitel 40 (reservepost 40 02 41) i overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale om FFR (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 18.6.2019
            COM(2019) 281 final
            BILAG
            til
            Henstilling
            med henblik på Rådets afgørelse om at bemyndige Kommissionen til at indlede forhandlinger på Den Europæiske Unions vegne om indgåelse af en partnerskabsaftale og tilhørende protokol om bæredygtigt fiskeri med Republikken Seychellerne
            {SWD(2019) 209 final} - {SWD(2019) 210 final}

               BILAG

               Forhandlingsdirektiver

               –Formålet med forhandlingerne er at indgå en partnerskabsaftale og tilhørende protokol om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik og med Rådets konklusioner af 19. marts 2012 om Kommissionens meddelelse af 13. juli 2011 om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension.

               –Partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri bør derfor fastlægge den generelle ramme samt de generelle principper og mål, som skal ligge til grund for partnerskabet med Republikken Seychellerne. Den bør indeholde en bestemmelse om ophævelse af den gældende fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Seychellerne
                  1
               .

               –For at fremme et bæredygtigt og ansvarligt fiskeri og samtidig sikre gensidige fordele for EU og Republikken Seychellerne gennem denne nye aftale og protokol skal Kommissionens forhandlinger søge at:

               ·sikre, at EU-fiskerfartøjer har adgang til Republikken Seychellernes fiskeriområde, og at de får tildelt de nødvendige tilladelser til at fiske i nævnte område, og derved bl.a. udvikle netværket af partnerskabsaftaler for bæredygtigt fiskeri for EU's fiskeriaktører i Det Indiske Ocean

               ·tage højde for den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning og de relevante forvaltningsplaner, der er vedtaget af de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er), for at sikre et miljømæssigt bæredygtigt fiskeri og fremme havforvaltningen på internationalt plan. Fiskeriet bør udelukkende rettes mod de disponible ressourcer under hensyntagen til den lokale flådes fiskerikapacitet, samtidig med at der tages særligt hensyn til, at visse af de pågældende bestande er stærkt vandrende

               ·søge en passende andel af disse fiskeressourcer, som er i fuld overensstemmelse med EU-fiskerflådens interesser, når disse ressourcer også er af interesse for andre udenlandske flåder, og efterstræbe, at alle udenlandske flåder underlægges de samme tekniske betingelser

               ·sikre, at adgangen til fiskeriet er baseret på den historiske og den forventede fremtidige EU-fiskerflådes aktivitet i regionen, set i lyset af de seneste og bedste foreliggende videnskabelige vurderinger samt hensyn til regionerne i EU's yderste periferi

               ·etablere en dialog for at styrke sektorpolitikken med henblik på at tilskynde til gennemførelsen af en ansvarlig fiskeripolitik, der er i tråd med landets udviklingsmål, navnlig hvad angår fiskeriforvaltning, bekæmpelsen af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri), kontrol og overvågning af fiskeriet, tilvejebringelse af videnskabelig rådgivning samt at fremme økonomisk aktivitet

               ·sikre at protokollen vil bidrage til fremme af bæredygtig vækst og anstændigt arbejde inden for fiskeriet under hensyntagen til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) relevante konventioner

               ·sikre, at der indføres en klausul om konsekvenserne af en tilsidesættelse af menneskerettighederne og de demokratiske principper.

               –Protokollen bør navnlig fastsætte følgende:

               ·de fiskerimuligheder, som EU-fiskerfartøjerne tildeles

               ·den finansielle modydelse og vilkårene for udbetaling heraf og

               ·mekanismerne for gennemførelse af sektorstøtten.

                     (1)

                        EUT L 290 af 20.10.2006, s. 2.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 18.6.2019
            COM(2019) 280 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS AFGØRELSE
            om at bemyndige Kommissionen til at indlede forhandlinger på Den Europæiske Unions vegne om indgåelse af en ny protokol til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri med Republikken Senegal
            {SWD(2019) 207 final} - {SWD(2019) 208 final}

               BEGRUNDELSE

               1.BAGGRUND FOR HENSTILLINGEN

               •Forslagets begrundelse og formål

               Kommissionen foreslår, at der indledes forhandlinger om en ny protokol til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri med Republikken Senegal, der tilgodeser EU-fiskerflådens behov og er i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik og Rådets konklusioner af 19. marts 2012 om Kommissionens meddelelse om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension.

               •Sammenhæng med de gældende regler på samme område

                  Den gældende partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Senegal
                     1
                   blev indgået den 20. november 2014
                     2
                  . Den gældende femårige protokol
                     3
                   til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri trådte i kraft den 20. november 2014
                     4
                   og udløber den 19. november 2019. Ved protokollen fastsættes de fiskerimuligheder, som tildeles EU-fiskerflåden, og den finansielle modydelse, som betales af Unionen og skibsrederne.

                  Den årlige, offentlige finansielle modydelse, som Senegal har krav på fra EU, beløber sig til 1 058 000 EUR det første år, 988 000 EUR det andet, tredje og fjerde år, og 918 000 EUR det femte år for et samlet tonnagereferencebeløb på 14 000 pr. år. Derudover afsættes der 750 000 EUR til sektorstøtte om året i en periode på fem år.

               Partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri med Senegal skaber fiskerimuligheder, der er målrettet fiskeri efter tun og stærkt vandrende arter, for EU-fartøjer fra to medlemsstater (Spanien og Frankrig) og fiskerimuligheder, der er målrettet fiskeri efter demersale arter, for to fartøjer (Spanien). Den Europæiske Union har allerede et veludviklet netværk af bilaterale partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri i den del af Atlanterhavet, der vender mod Vestafrika, nemlig med Marokko, Mauretanien, Gambia, Guinea-Bissau, Liberia og Elfenbenskysten.

                  Partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri bidrager med at fremme den fælles fiskeripolitiks mål internationalt ved at sikre, at Unionens fiskeri uden for EU-farvande er baseret på de samme principper og standarder som dem, der gælder ifølge EU-lovgivningen. Partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri fremmer endvidere det videnskabelige samarbejde mellem EU og partnerlandet, fremmer gennemsigtighed og bæredygtighed med henblik på en bedre forvaltning af fiskeressourcerne og tilskynder til en sådan forvaltning ved at støtte kontrollen og overvågningen af de nationale og de udenlandske flåders fiskeri og stille midler til rådighed til bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri) og til bæredygtig udvikling af den lokale fiskeriindustri. Partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri styrker EU's stilling i internationale og regionale fiskeriorganisationer: hvad angår Senegal, navnlig i Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT)
                     5
                  . Endelig er partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri baseret på den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning og bidrager til bedre overholdelse af internationale foranstaltninger, herunder bekæmpelse af IUU-fiskeri.

               •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

                  Forhandling om en ny protokol med Senegal er i overensstemmelse med EU's politik over for landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-landene) og navnlig med Unionens mål om at overholde de demokratiske principper og menneskerettighederne.

                  Selv om det er på lokalt niveau, vil øget økonomisk aktivitet inden for fiskeriet i Senegal bidrage til at afhjælpe årsagerne til emigration fra landet.

               2.JURIDISKE ASPEKTER AF HENSTILLINGEN

               •Retsgrundlag

                  Retsgrundlaget for afgørelsen er artikel 218 i afsnit V om internationale aftaler i femte del om Unionens optræden udadtil i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), hvori proceduren for forhandling og indgåelse af aftaler mellem EU og tredjelande fastsættes.

               •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

                  Ikke relevant, da der er tale om enekompetence.

               •Proportionalitetsprincippet

                  Afgørelsen står i forhold til målet.

               •Valg af retsakt

                  Retsaktstypen er fastsat i artikel 218, stk. 3 og stk. 4, i TEUF.

               3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

               •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning

                  I 2019 udførte Kommissionen en efterfølgende evaluering af den gældende protokol til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri med Senegal såvel som en forhåndsevaluering af en eventuel fornyelse af protokollen. Resultaterne af evalueringen er angivet i et særskilt arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene
                     6
                  .

                  Det blev i evalueringen konkluderet, at EU's fiskerisektor (for såvel tun som demersale arter) har en stor interesse i at kunne fiske i Senegal, og at en fornyelse af protokollen vil kunne styrke tilsynet, kontrollen og overvågningen samt bidrage til en bedre forvaltning af fiskeriet i regionen. For EU er det vigtigt at opretholde et instrument, der muliggør et vidtgående sektorsamarbejde med en større partner på subregionalt plan, i dette tilfælde Senegal. Dakars betydning som en af de vigtigste landingshavne er desuden med til at gøre den planlagte nye protokol relevant både for EU's fiskeriindustri og for partnerlandet. For de senegalesiske myndigheder er det målet at videreføre forbindelserne med EU med henblik på at styrke havforvaltningen og nyde godt af målrettet sektorstøtte, der omfatter flerårige finansieringsmuligheder.

               •Høringer af interesserede parter

                  Medlemsstaterne, repræsentanterne for fiskeriindustrien, internationale civilsamfundsorganisationer og Senegals fiskeriforvaltning og civilsamfund blev hørt som led i evalueringen. Høringer har også fundet sted inden for rammerne af Det Rådgivende Råd for Højsøflåden.

               •Indhentning og brug af ekspertbistand

                  Ikke relevant.

               •Konsekvensanalyse

                  Ikke relevant.

               •Målrettet regulering og forenkling

                  Ikke relevant.

               •Grundlæggende rettigheder

                  I de forhandlingsdirektiver, der er knyttet som bilag til forslaget til afgørelse, henstilles det til Rådet at bemyndige Kommissionen til at indlede forhandlinger, der omfatter indførelsen af en klausul om konsekvenserne af krænkelse af menneskerettighederne og de demokratiske principper.

               4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET

                  De budgetmæssige virkninger af den nye protokol indebærer betaling af en finansiel modydelse til Republikken Senegal, som er forenelig med den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2014-2020, navnlig tildelinger under budgetposten for partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri. De årlige beløb til forpligtelser og betalinger fastlægges i forbindelse med den årlige budgetprocedure, herunder reserven for forslag, der ikke er trådt i kraft i begyndelsen af året
                     7
                  .

               5.ANDRE FORHOLD

               •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering

                  Det forventes, at forhandlingerne indledes i andet kvartal af 2019.

               •Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget

                  Kommissionen henstiller, at:

                  — Rådet bemyndiger Kommissionen til at indlede og føre forhandlinger om indgåelse af en ny protokol til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri med Republikken Senegal

                  — Kommissionen udpeges som EU's forhandler på dette område

                  — Kommissionen fører forhandlingerne i samråd med det særlige udvalg, jf. TEUF

                  — Rådet godkender de forhandlingsdirektiver, der er knyttet som bilag til denne henstilling.

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS AFGØRELSE

               om at bemyndige Kommissionen til at indlede forhandlinger på Den Europæiske Unions vegne om indgåelse af en ny protokol til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri med Republikken Senegal

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

               under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 218, stk. 3 og 4

               under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen,

               og ud fra den betragtning, at der bør indledes forhandlinger med henblik på at indgå en ny protokol til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri med Republikken Senegal —

               VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

               Artikel 1

               Kommissionen bemyndiges hermed til at indlede forhandlinger med Republikken Senegal om indgåelse af en ny protokol til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri med Republikken Senegal.

               Artikel 2

               Forhandlingerne føres i samråd med [navnet på det særlige udvalg indsættes af Rådet] og i overensstemmelse med de forhandlingsdirektiver, der er anført i bilaget til denne afgørelse.

               Artikel 3

               Denne afgørelse er rettet til Europa-Kommissionen.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        EUT L 304 af 23.10.2014, s. 3.

                     (2)

                  https://www.consilium.europa.eu/da/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2014055&DocLanguage=da.

                     (3)

                        EUT L 304 af 23.10.2014, s. 3.

                     (4)

                  https://www.consilium.europa.eu/da/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2014056&DocLanguage=da.

                     (5)

                  http://www.fao.org/fishery/rfb/iccat/en
                  , som er det organ, der er nedsat i henhold til folkeretten for bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende arter i regionen.

                     (6)

                        SWD(2019)208

                     (7)

                        Jf. kapitel 40 (reservepost 40 02 41) i overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale om FFR (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 18.6.2019
            COM(2019) 280 final
            BILAG
            til
            Henstilling
            med henblik på Rådets afgørelse om at bemyndige Kommissionen til at indlede forhandlinger på Den Europæiske Unions vegne om indgåelse af en ny protokol til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri med Republikken Senegal
            {SWD(2019) 207 final} - {SWD(2019) 208 final}

               BILAG

               –Forhandlingsdirektiver

               –Formålet med forhandlingerne er at indgå en protokol til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Senegal i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik og med Rådets konklusioner af 19. marts 2012 om Kommissionens meddelelse af 13. juli 2011 om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension.

               –For at fremme et bæredygtigt og ansvarligt fiskeri og samtidig sikre gensidige fordele for EU og Republikken Senegal gennem denne nye protokol skal Kommissionens forhandlinger søge at:

               ·sikre, at EU-fiskerfartøjer har adgang til Republikken Senegals fiskeriområde, og at de får tildelt de nødvendige tilladelser til at fiske i nævnte område, og derved bl.a. udvikle netværket af partnerskabsaftaler for bæredygtigt fiskeri for EU's fiskeriaktører i Vestafrika

               ·tage højde for den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning og de relevante forvaltningsplaner, der er vedtaget af de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er), for at sikre et miljømæssigt bæredygtigt fiskeri og fremme havforvaltningen på internationalt plan. Fiskeriet bør udelukkende rettes mod de disponible ressourcer under hensyntagen til den lokale flådes fiskerikapacitet, samtidig med at der tages særligt hensyn til, at visse af de pågældende bestande er stærkt vandrende

               ·søge en passende andel af de overskydende fiskeressourcer, som er i fuld overensstemmelse med EU-fiskerflådens interesser, når disse ressourcer også er af interesse for andre udenlandske flåder, og efterstræbe, at alle udenlandske flåder underlægges de samme tekniske betingelser

               ·sikre, at adgangen til fiskeriet er baseret på den historiske og den forventede fremtidige EU-fiskerflådes aktivitet i regionen, set i lyset af de seneste og bedste foreliggende videnskabelige vurderinger

               ·etablere en dialog for at styrke sektorpolitikken med henblik på at tilskynde til gennemførelsen af en ansvarlig fiskeripolitik, der er i tråd med landets udviklingsmål, navnlig hvad angår fiskeriforvaltning, bekæmpelsen af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri), kontrol og overvågning af fiskeriet, tilvejebringelse af videnskabelig rådgivning samt at fremme økonomisk aktivitet med henblik på at bidrage til at afhjælpe årsagerne til emigration fra Senegal

               ·sikre at protokollen vil bidrage til fremme af vækst og anstændigt arbejde inden for maritime aktiviteter under hensyntagen til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) relevante konventioner

               ·sikre, at der indføres en klausul om konsekvenserne af en tilsidesættelse af menneskerettighederne og de demokratiske principper.

               –Protokollen bør navnlig fastsætte følgende:

               ·de fiskerimuligheder, som EU-fiskerfartøjerne tildeles i hver kategori

               ·den finansielle modydelse og vilkårene for udbetaling heraf og

               ·mekanismerne for gennemførelse af sektorstøtten.