Avis juridique important

|

32003H0518

Rådets henstilling af 15. juli 2003 om udnævnelse af formanden for Den Europæiske Centralbank

EU-Tidende nr. L 181 af 19/07/2003 s. 0045 - 0045

Rådets henstillingaf 15. juli 2003om udnævnelse af formanden for Den Europæiske Centralbank(2003/518/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 112, stk. 2, litra b), og artikel 122, stk. 4, samt til artikel 11.2 og artikel 43.3, i protokollen om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank,HENSTILLER,at Jean-Claude Trichet udnævnes til formand for Den Europæiske Centralbank for en periode på otte år med virkning fra den 1. november 2003.Denne henstilling forelægges med henblik på afgørelse for stats- og regeringscheferne for de medlemsstater, der har indført euroen, efter høring af Europa-Parlamentet og Styrelsesrådet for Den Europæiske Centralbank.Denne henstilling offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juli 2003.På Rådets vegneG. TremontiFormand


title: Henstilling med henblik på Rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Østrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2003-2007

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---


title: Henstilling med henblik på rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Østrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2001-2004

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---


title: Kommissionens henstilling af 28. marts 2007 om overvågning af forekomsten af furan i fødevarer(EØS-relevant tekst).

text:
               29.3.2007

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 88/56

      KOMMISSIONENS HENSTILLING

   af 28. marts 2007
   om overvågning af forekomsten af furan i fødevarer
   (EØS-relevant tekst)
   (2007/196/EF)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, andet led, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               I maj 2004 offentliggjorde Food and Drug Administration (FDA) i USA resultaterne af en undersøgelse vedrørende forekomsten af furan i produkter, der varmebehandles. Der blev fundet indhold af furan i en lang række fødevarer (f.eks. fødevarer på dåse og i glas, babymad, kaffe, supper og saucer osv.).

               (2)

               Ekspertpanelet for Forurenende Stoffer under Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) fandt, at det drejede sig om et presserende problem, og forelagde den 7. december 2004 en videnskabelig rapport om furan i fødevarer.

               (3)

               I denne rapport konkluderede EFSA på grundlag af de foreliggende data, at der er en relativ lille forskel mellem menneskers potentielle eksponering og de doser i forsøgsdyr, der har kræftfremkaldende virkning, og at en troværdig risikovurdering vil kræve yderligere data om både toksicitet og eksponering.

               (4)

               Det er nødvendigt at tilvejebringe pålidelige data i hele Det Europæiske Fællesskab om furanindholdet i varmebehandlede fødevarer for at give EFSA mulighed for at gennemføre en pålidelig risikovurdering. Der bør navnlig lægges vægt på dataindsamling i 2007 og 2008. Herefter bør der rutinemæssigt indsamles data.

               (5)

               Der bør indsamles data om fødevarer i handelen, der er klar til brug (f.eks. kaffepulver, saft samt glas og dåser, der ikke opvarmes før brug), og fødevarer i handelen, der analyseres, når de efter yderligere tilberedning i laboratoriet er klar til brug (f.eks. færdigbrygget kaffe, produkter på dåse eller i glas, der opvarmes før brug). I sidstnævnte tilfælde tilberedes fødevarerne som angivet på en eventuel mærkning. Fødevarer, der tilberedes i hjemmet på basis af friske ingredienser (f.eks. grøntsagssuppe lavet af friske grøntsager eller hjemmelavet gryderet), bør ikke indgå i dette overvågningsprogram, da det bedre kan undersøges i et forskningsprojekt, hvilken indflydelse de tilberedningsmetoder, der anvendes i hjemmet, har på furanindholdet i fødevarer.

               (6)

               For at sikre at prøverne er repræsentative for det parti, de er udtaget fra, bør prøveudtagningsprocedurerne i del B i bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 333/2007 af 28. marts 2007 om prøveudtagnings- og analysemetoder til officiel kontrol af indholdet af bly, cadmium, kviksølv, uorganisk tin, 3-MCPD og benzo(a)pyren i fødevarer (1) følges. Analyse af prøverne bør foretages i overensstemmelse med punkt 1 og 2 i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (2).

               (7)

               Det er vigtigt, at analyseresultaterne og de særlige yderligere oplysninger, der er nødvendige for evalueringen af resultaterne, regelmæssigt indberettes til EFSA. Formatet for indberetningen bør fastsættes af EFSA. EFSA sørger for, at dataene samles i en database,

         HENSTILLER:

               1)

               Medlemsstaterne overvåger i 2007 og 2008 indholdet af furan i fødevarer, som er varmebehandlet. Overvågningen bør omfatte fødevarer i handelen, som ikke kræver yderligere tilberedning (3), og fødevarer i handelen, som analyseres, når de efter yderligere tilberedning i laboratoriet er klar til brug (4).

               2)

               Medlemsstaterne indberetter regelmæssigt overvågningsdataene til EFSA med de oplysninger og i det format, som EFSA har fastsat.

               3)

               Medlemsstaterne følger prøveudtagningsprocedurerne som fastsat i del B i bilaget til forordning (EF) nr. 333/2007 for at sikre, at prøverne er repræsentative for det parti, de er udtaget fra. Forberedelse af prøver inden analyse bør gennemføres med den nødvendige omhu for at sikre, at indholdet af furan i prøven ikke ændres.

               4)

               Medlemsstaterne foretager analysen af furan i overensstemmelse med punkt 1 og 2 i bilag III til forordning (EF) nr. 882/2004.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 28. marts 2007.

            På Kommissionens vegne

         Markos KYPRIANOU

            Medlem af Kommissionen

      (1)  Se side 29 i denne EUT.

      (2)  EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1. Berigtiget i EUT L 191 af 28.5.2004, s. 1. Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1791/2006 (EUT L 363 af 20.12.2006. s. 1).

      (3)  Fødevarer i handelen, der er klar til brug: f.eks. kaffepulver, saft, glas og dåser, der ikke opvarmes før brug.

      (4)  Fødevarer i handelen, som analyseres, når de efter yderligere tilberedning i laboratoriet er klar til brug: f.eks. færdigbrygget kaffe, produkter på dåser og i glas, der opvarmes før brug. Fødevarerne tilberedes som angivet på en eventuel mærkning. Fødevarer, der tilberedes i hjemmet på basis af friske ingredienser (f.eks. grøntsagssuppe med friske grøntsager eller hjemmelavet gryderet) indgår ikke i overvågningsprogrammet.


Avis juridique important

|

32003H0217

Kommissionens henstilling af 26. marts 2003 om anvendelse af bestemmelserne om reklamemateriale i direktiv 1999/94/EF på andre medier (EØS-relevant tekst) (meddelt under nummer K(2003) 848)

EU-Tidende nr. L 082 af 29/03/2003 s. 0033 - 0034

Kommissionens henstillingaf 26. marts 2003om anvendelse af bestemmelserne om reklamemateriale i direktiv 1999/94/EF på andre medier(meddelt under nummer K(2003) 848)(EØS-relevant tekst)(2003/217/EF)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPISKE FÆLLESSKABER,som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/94/EF af 13. december 1999 om adgang til forbrugeroplysninger om brændstoføkonomi og CO2-emissioner i forbindelse med markedsføring af nye personbiler(1), særlig artikel 9, ogsom tager følgende i betragtning:(1) I henhold til direktiv 1999/94/EF skal Kommissionen træffe foranstaltninger, der sigter på at fastsætte anbefalinger med henblik på anvendelse af dets bestemmelser om reklamemateriale på andre medier og andre former for reklame.(2) Kommissionen har vurderet andre mediers betydning for markedsføring af samt reklame og salgsfremme for køretøjer over for den brede offentlighed. Disse medier omfatter fjernsyn, radio og internet samt elektroniske lagringsmedier, f.eks. videobånd, dvd og cd-rom.(3) Disse undersøgelser samt høringer af det relevante udvalg, af eksperter fra de berørte industri- og handelssektorer og af andre ikke-statslige organisationer har ført Kommissionen til den konklusion, at der er behov for henstillinger vedrørende anvendelse af internetmarkedsføring og elektroniske lagringsmedier, som f.eks. videobånd, dvd og cd-rom, til markedsføring af samt reklame og salgsfremme for køretøjer over for den brede offentlighed.(4) Der bør hurtigst muligt vedtages en henstilling, der omfatter disse medier, for at sætte forbrugerne i stand til at træffe informeret valg og for at tilskynde til harmoniseret anvendelse af bestemte principper i hele Fællesskabet.(5) Denne henstilling er også berettiget i lyset af ændringerne af Kommissionens forordning (EF) nr. 1400/2002 af 31. juli 2002 om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på kategorier af vertikale aftaler og samordnet praksis inden for motorkøretøjsbranchen(2), som formentlig vil medføre øget elektronisk markedsføring af nye personbiler.(6) Forbrugerorganisationer og berørte parter har været hørt.(7) Foranstaltningerne i denne henstilling er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat i medfør af artikel 10 i direktiv 1999/94/EF,HENSTILLER:1. For at sikre, at oplysninger om nye personbilers brændstofforbrug og CO2-emissioner stilles til rådighed, når disse biler udbydes til salg eller leje i Fællesskabet ad elektronisk vej, bør medlemsstaterne sørge for, at reklamemateriale, der formidles elektronisk, indeholder følgende erklæring: "Yderligere oplysninger om specifikt brændstofforbrug og specifikke CO2-emissioner for nye personbiler gives i (henvisning til vejledningens titel) som kan fås gratis på alle salgssteder og (henvisning til det nationalt udpegede organ eller et direkte link til den organisation, som har ansvaret for den elektroniske formidling)."Hvis dette reklamemateriale indeholder henvisning til en bestemt ny personbilmodel eller variant eller version, bør medlemsstaterne endvidere sørge for, at oplysningerne mindst omfatter det officielle tal for specifikt brændstofforbrug (kombineret testcyklus) og det officielle tal for specifik CO2-emission (kombineret testcyklus) for det køretøj, de vedrører, udtrykt på samme måde som i den nationale mærkning i henhold til direktiv 1999/94/EF.Erklæringen skal i alle tilfælde være letforståelig, selv ved en flygtig kontakt, og må ikke være mindre iøjnefaldende end hovedparten af oplysningerne. Det bør sikres, at modtagerne af reklamemateriale får disse oplysninger automatisk, så snart reklamematerialet vises første gang på websiden.2. For at sikre, at oplysninger om nye personbilers brændstofforbrug og CO2-emissioner stilles til rådighed, når disse biler udbydes til salg og leje i Fællesskabet ad elektronisk vej, bør medlemsstaterne sørge for, at elektroniske, magnetiske eller optiske lagringsmedier, der anvendes til markedsføring af samt reklame og salgsfremme for nye personbiler over for den brede offentlighed, indeholder følgende erklæring: "Yderligere oplysninger om specifikt brændstofforbrug og specifikke CO2-emissioner for nye personbiler findes i (henvisning til vejledningens titel) som kan fås gratis på alle salgssteder og (henvisning til det nationalt udpegede organ eller et direkte link til den organisation, som har ansvaret for den elektroniske formidling)."Hvis de elektroniske, magnetiske eller optiske lagringsmedier, der anvendes til markedsføring, reklame og salgsfremme, indeholder henvisning til en bestemt ny personbilmodel eller variant eller version, bør medlemsstaterne sørge for, at disse medier mindst indeholder det officielle tal for specifikt brændstofforbrug (kombineret testcyklus) og det officielle tal for specifik CO2-emission (kombineret testcyklus) for det køretøj, de henviser til, udtrykt på samme måde som i den nationale mærkning i henhold til direktiv 1999/94/EF.Hvis de elektroniske, magnetiske eller optiske lagringsmedier kun indeholder henvisninger til mærket og ikke til nogen bestemt model, kræves der ikke oplysning om brændstofforbrug og specifik CO2-emission.Den i første afsnit nævnte erklæring kan gives mundtligt eller visuelt. Erklæringen skal i alle tilfælde være letforståelig, selv ved en flygtig kontakt, og må ikke være mindre iøjnefaldende end hovedparten af oplysningerne.3. Medlemsstaterne bør sørge for, at der foreligger oplysninger i elektronisk form om brændstofforbrug og specifikke CO2-emissioner for alle nye personbiler, der markedsføres på deres område.4. I denne henstilling forstås ved:1) "elektronisk formidling": det, at der benyttes elektronisk udstyr til bearbejdning (herunder digital komprimering) og oplagring af data ved den første afsendelse og den endelige modtagelse af oplysningerne, og at disse sendes, overføres og modtages udelukkende gennem kabler, radioforbindelser, optiske eller andre elektromagnetiske medier2) "reklamemateriale": enhver form for oplysninger, der anvendes ved markedsføring af samt reklame og salgsfremme for nye personbiler, der er til salg eller leje til den brede offentlighed. Begrebet omfatter tekst og billeder på websider, hvis indhold i retlig henseende kontrolleres af køretøjsproducenter eller selskaber, organisationer og personer, som udbyder nye personbiler til salg og leje, samt på websider for handelsmesser, hvor nye personbiler præsenteres for offentligheden3) "modtager af reklamemateriale": enhver fysisk eller juridisk person, som fæstner sig ved reklamemateriale, navnlig under søgning efter oplysninger4) "elektroniske, magnetiske eller optiske lagringsmedier": ethvert fysisk materiale, på hvilket informationer kan registreres elektronisk, og som kan tjene som informationsværktøj for den brede offentlighedDenne henstilling gælder ikke for:- radiospredningstjenester- tv-spredningstjenester, der er omfattet af Rådets direktiv 89/552/EØF(3), ændret ved direktiv 97/36/EF(4), artikel 1.5. Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 26. marts 2003.På Kommissionens vegneMargot WallströmMedlem af Kommissionen(1) EFT L 12 af 18.1.2000, s. 16.(2) EFT L 203 af 1.8.2002, s. 30.(3) EFT L 192 af 24.7.1990, s. 1.(4) EFT L 202 af 30.7.1997, s. 60.


Avis juridique important

|

31961H0708(02)

Recommendation relative au traitement tarifaire applicable aux emballages importés pleins / Den danske udgave er ikke til rådighed

EF-Tidende nr. 046 af 08/07/1961 s. 0880 - 0881

 /* Der findes ingen dansk version af dette dokument, da det ikke er indeholdt i den danske Specialudgave. Kriterierne for at udelade retsakter var foelgende:  - akter, som ikke laengere havde virkning paa tidspunktet for Danmarks indtraeden i Faellesskabet (1. jan. 1973)  - akter, hvis virkning automatisk ophoerte paa indtraedelsestidspunktet (f.eks. visse aftaler mellem Faellesskabet og Det Forenede Kongerige, Irland eller Danmark)  - akter, som kun er bindende for dem, de er rettet til, og som derfor kun er autentiske paa originalsproget  - ikke-bindende akter  - akter, som ikke skoennedes tilstraekkeligt betydningsfulde til at blive medtaget  - visse akter, som tilbagekaldtes under udarbejdelsen af specialudgaven.  oknoda73 */


Avis juridique important

|

32000H0224

2000/224/EF: Rådets henstilling af 13. marts 2000 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1984) (sjette EUF) for regnskabsåret 1998

EF-Tidende nr. L 071 af 18/03/2000 s. 0025 - 0025

RÅDETS HENSTILLINGaf 13. marts 2000om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1984) (sjette EUF) for regnskabsåret 1998(2000/224/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,som henviser til tredje AVS-EØF-konvention, undertegnet den 8. december 1984 i Lomé,som henviser til Rådets afgørelse 86/283/EØF af 30. juni 1986 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Økonomiske Fællesskab(1),som henviser til den interne aftale om finansiering og forvaltning af Fællesskabets bistand(2), undertegnet den 19. februar 1985 i Bruxelles, ændret ved afgørelse 86/281/EØF(3), særlig artikel 29, stk. 3,som henviser til finansforordningen af 11. november 1986 vedrørende Den Sjette Europæiske Udviklingsfond(4), særlig artikel 66-73,som har gennemgået forvaltningsregnskabet og status pr. 31. december 1998 vedrørende transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1984) (sjette EUF) samt Revisionsrettens beretning vedrørende regnskabsåret 1998 med Kommissionens tilhørende svar(5), ogud fra følgende betragtninger:(1) Europa-Parlamentet meddeler i henhold til artikel 29, stk. 3, i den interne aftale Kommissionen decharge for den finansielle forvaltning af Den Europæiske Udviklingsfond (1984) (sjette EUF) efter henstilling fra Rådet.(2) Kommissionens gennemførelse af alle transaktioner under Den Europæiske Udviklingsfond (1984) (sjette EUF) i regnskabsåret 1998 har været tilfredsstillende,HENSTILLER til Europa-Parlamentet, at det meddeler Kommissionen decharge for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1984) (sjette EUF) for regnskabsåret 1998.Udfærdiget i Bruxelles, den 13. marts 2000.På Rådets vegneJ. PINA MOURAFormand(1) EFT L 175 af 1.7.1986, s. 1.(2) EFT L 86 af 31.3.1986, s. 210.(3) EFT L 178 af 2.7.1986, s. 13.(4) EFT L 325 af 20.11.1986, s. 42.(5) EFT C 349 af 3.12.1999, s. 181.


				|

		52014DC0408

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Ireland’s 2014 national reform programme and delivering a Council opinion on Ireland’s 2014 stability programme /* COM/2014/0408 final */

Henstilling til
RÅDETS HENSTILLING
om Irlands nationale reformprogram for 2014
og med Rådets udtalelse om Irlands stabilitetsprogram for
2014

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
som henviser til traktaten om Den Europæiske
Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2 og artikel 148, stk. 4,
som henviser til Rådets forordning (EF) nr.
1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt
overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 5, stk.
2,
som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets
forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og
korrektion af makroøkonomiske ubalancer[2],
særlig artikel 6, stk. 1,
som henviser til henstilling fra
Europa-Kommissionen[3],
som henviser til beslutninger fra
Europa-Parlamentet[4],
som henviser til konklusionerne fra Det
Europæiske Råd,
som henviser til udtalelse fra
Beskæftigelsesudvalget,
som har hørt Det Økonomiske og Finansielle
Udvalg,
som henviser til udtalelse fra Udvalget for
Social Beskyttelse,
som henviser til udtalelse fra Udvalget for
Økonomisk Politik, og
som tager følgende i betragtning:
(1)
Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd
Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa
2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer
på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas
potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.
(2)
På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet
den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for
medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21.
oktober 2010 vedtog det en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes
beskæftigelsespolitikker, som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer".
Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i
betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.
(3)
Den 29. juni 2012 vedtog stats- og
regeringscheferne en vækst- og beskæftigelsespagt, som udgør en sammenhængende
ramme for indsatsen på nationalt plan og på EU-plan samt i euroområdet under
anvendelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter og politikker. De
traf beslutning om tiltag, der skal iværksættes af medlemsstaterne, og forpligtede
sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa 2020-strategien og gennemføre de
landespecifikke henstillinger.
(4)
Irland var omfattet af et makroøkonomisk
tilpasningsprogram indtil december 2013. I henhold til artikel 12 i forordning
(EU) nr. 472/2013 var landet dermed fritaget fra overvågningen og vurderingen
af det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker i hele
det pågældende programs løbetid. På baggrund af den vellykkede afslutning på
det irske makroøkonomiske tilpasningsprogram bør Irland nu inddrages fuldt ud i
det europæiske semester.
(5)
Den 13. november 2013 vedtog Kommissionen den
årlige vækstundersøgelse[5],
som markerede starten på det europæiske semester i 2014 for samordning af de
økonomiske politikker. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning
(EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen[6].
(6)
Den 20. december 2013 tilsluttede Det Europæiske
Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet,
finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede
behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk
konsolidering, genetablere normale lånevilkår i økonomien, fremme vækst og
konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen
og modernisere den offentlige forvaltning.
(7)
Den 5. marts 2014 offentliggjorde Kommissionen
resultaterne af sin dybdegående undersøgelse for Irlands[7] vedkommende i henhold
til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011, idet der blev taget hensyn til
den vellykkede afslutning på det irske makroøkonomiske tilpasningsprogram og
det deraf følgende faktum, at Irland nu bør inddrages fuldt ud i det europæiske
semester. Kommissionen konkluderer af sin analyse, at Irlands nyligt afsluttede
makroøkonomiske tilpasningsprogram var afgørende for at håndtere de økonomiske
risici og mindske ubalancer. De tilbageværende makroøkonomiske ubalancer kræver
imidlertid specifik overvågning og beslutsom politisk handling. Nærmere bestemt
findes der stadig risici i lyset af udviklingen i den finansielle sektor, den
private og offentlige sektors gældsætning og i samme forbindelse den høje
brutto- og nettogæld over for udlandet tillige med situationen på
arbejdsmarkedet.
(8)
Den 17. april 2014 afleverede Irland sit nationale
reformprogram for 2014, og den 29. april 2014 sit stabilitetsprogram for 2014.
For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer, er de
blevet vurderet sammen.
(9)
Hovedmålet med den budgetstrategi, der er skitseret
i stabilitetsprogrammet for 2014, er at korrigere det uforholdsmæssigt store
underskud senest i 2015 og nå den mellemfristede målsætning senest i 2018.
Programmet indeholder et mål om et underskud, der er lavere end 3 % af BNP
senest i 2015, i overensstemmelse med proceduren for uforholdsmæssigt store
underskud. I programmet bekræftes den mellemfristede målsætning om en
afbalanceret budgetstilling i strukturelle termer, hvilket er i
overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Efter 2015
fastsættes ifølge programmet et fald i det samlede budgetunderskud på ca. 1
procentpoint af BNP pr. år i perioden 2016–2018. Det tilsigtes at nedbringe
gælden fra ca. 124 % af BNP i 2013 til 107 % af BNP i 2018. Det
makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger
i programmet, er stort set i overensstemmelse med Kommissionens prognoser for
2014 og 2015, dog med visse forskelle i efterspørgselskomponenternes bidrag.
Det blev godkendt af et uafhængigt organ (Irish Fiscal Advisory Council).
Myndighedernes prognoser for programmets sidste år er dog optimistiske.
Endvidere underbygges opfyldelsen af budgetmålene ikke af tilstrækkeligt
detaljerede foranstaltninger for 2015. Derfor bliver underskuddet i 2015 ifølge
Kommissionens prognose større end det mål, som Rådet henstiller til. Ud fra
vurderingen af programmet og Kommissionens prognose i henhold til forordning
(EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at programmets mål er i
overensstemmelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten, men at de må underbygges
med specifikke foranstaltninger fra og med 2015. Der er gjort en betydelig
indsats for at forbedre væsentlige aspekter af Irlands finanspolitiske rammer
samt dataleverancers kvalitet og aktualitet. De mellemsigtede budgetplaner
underbygges imidlertid ikke af udspecificerede tilpasningstiltag, og de kan
revideres i forbindelse med årlige budgetbeslutninger. De mellemsigtede
udgiftslofter er ikke tilstrækkeligt begrænsede af retligt bindende specifikke
tilpasninger.
(10)
Skattereformer har bidraget til den finanspolitiske
tilpasning, men der er yderligere råderum til at forbedre skattesystemets
produktivitet og gøre det mere vækstorienteret. Ejendomsbeskatningen er omlagt
fra en transaktionsafgift til en periodisk skat på grundlag af ejendomsværdier,
men skattegrundlaget er stadig forholdsvist smalt, idet visse ejendomme fortsat
ikke beskattes. Skatten på arbejde er fragmenteret og kompleks, og
skatteberegningsgrundlag for forbrugs- og miljøskatter indsnævres af nedsatte
satser og fritagelser til trods for, at sådanne skatter er mere vækstfremmende.
Momssatser på nul og nedsatte momssatser fører til, at momseffektiviteten er
lavere end EU-gennemsnittet. Nedsatte momssatser anvendes i vid udstrækning til
at opfylde mål om omfordeling, selvom de ikke udgør et produktivt og målrettet
politisk redskab til at beskytte sårbare grupper. Der er råderum til at
forbedre effektiviteten af miljøskatteinstrumenter og fjerne miljøskadelige
støtteordninger.
(11)
Skønt Irland har en relativt ung befolkning, var de
offentlige sundhedsudgifter blandt de højeste i EU i 2012 med 8,7 % af
BNI, hvilket ligger mærkbart over EU-gennemsnittet på 7,3 %. De aktuelle
vanskeligheder med at styre sundhedsbudgettet og det forventede demografiske
pres som følge af en aldrende befolkning indebærer, at det nuværende
serviceniveau alene kan opretholdes, hvis der opnås produktivitetsgevinster på
mellemlang til lang sigt. Stigningen i sundhedsudgifter frem til 2060 på grund
af det demografiske pres forventes at udgøre 1,2 procentpoint af BNP.
Sundhedssektoren står over for komplekse udfordringer. Finansforvaltningen og
regnskabssystemer og -processer er opsplittet på leverandører af
sundhedstjenester. Dette skaber forsinkelser og hindringer for
informationsindsamling og -behandling. Det hindrer ligeledes overvågningen af
sundhedsudgifter og indsatsen for at øge lønsomheden og opnå en passende
ressourcefordeling. Det høje udgiftsniveau for lægemidler udgør en anden
udfordring, idet udgifterne til lægemidler til patienter i ambulant behandling
er forholdsvis høje.
(12)
Irland står over for udfordringer med hensyn til
ledigheden, især langtids- og ungdomsledighed, og der findes fortsat en stor
befolkningsgruppe i den erhvervsaktive alder med et lavt kvalifikationsniveau.
Dette fører til ulighed og et misforhold mellem de udbudte og efterspurgte
kvalifikationer. Langtidsledigheden er faldet gradvist efter det nylige opsving
på arbejdsmarkedet, men den er fortsat høj og stigende betragtet som andel af
den samlede ledighed, idet den udgør over 61 % af den samlede ledighed ved
udgangen af 2013. Ledigheden blandt unge toppede på mere end 30 % i
slutningen af 2012 og begyndelsen af 2013. Dertil kommer, at andelen af unge,
som ikke er i beskæftigelse, under uddannelse eller i lære, steg med otte
procentpoint mellem 2007 og 2012 til 18,7 %, før den faldt til
16,1 %, men den ligger stadig blandt de højeste i EU. Unge, der har behov
for hjælp, må hjælpes inden for en firemånedersperiode i tråd med
ungdomsgarantiens målsætninger. Et misforhold mellem udbudte og efterspurgte
færdigheder har vist sig, efter at der er genskabt balance i økonomien, hvilket
gør omskoling og opkvalificering til en udfordring for uddannelsessystemet.
Desuden er deltagelsen i livslang læring lavere end EU-gennemsnittet
(7,3 % sammenholdt med 10,7 % i 2013).
(13)
Irland har en af de højeste andele i EU af
personer, som lever i husstande med lav arbejdsintensitet, og dette skaber
alvorlige sociale udfordringer. Andelen var højere end EU-gennemsnittet
allerede før krisen og steg voldsomt fra 14,3 % i 2007 til 24,2 % i
2011. Lav arbejdsintensitet er særligt alvorlig blandt husstande med enlige
forsørgere og børn. Dette har bidraget til en voksende risiko for fattigdom
eller social udstødelse blandt børn i Irland, og det forstærker problemet med
den ulige arbejdsmarkedsdeltagelse for kvinder, der udgjorde 67,2 % i 2013
sammenholdt med 83,4 % for mænd. Dette er mundet ud i, at opmærksomheden
rettes mod at skabe adgang til økonomisk overkommelige børnepasningsmuligheder
– en betydelig hindring for, at forældre kan finde beskæftigelse og undgå
fattigdomsrisici. Arbejdsmarkedet påvirkes også af lommer af
arbejdsløshedsfælder. Arbejdsløshedsunderstøttelsens flade struktur under
"Jobseeker's Benefit" (ydelse til jobsøgende) og "Jobseeker's
Allowance" (godtgørelse til jobsøgende), den ubegrænsede varighed af
"Jobseeker's Allowance" og tabet af supplerende udbetalinger (bl.a.
huslejetilskud og sygesikring) for ledige, der kommer i beskæftigelse,
indebærer, at de supplerende dagpenge udgør en relativt høj andel blandt
langtidsledige med lavt indkomstpotentiale og andre kategorier af arbejdstagere
afhængigt af familieforhold.
(14)
Långivning til SMV'er er fortsat svag, hvilket
afspejler en kombination af svag efterspørgsel efter kredit og udbudsrelaterede
begrænsninger, idet SMV fortsat påvirkes af en uforholdsmæssig høj andel af
fremmedkapital og en svag indenlandsk efterspørgsel, samtidig med at bankerne
må arbejde videre på at opnå varige løsninger for deres portefølje af
misligholdte lån til SMV. Af den nyeste "Red C"-undersøgelse fremgår
det, at blandt de 40 % SMV'er, der anmodede om et banklån mellem oktober
2012 og marts 2013, fik 19 % afslag på deres låneansøgning. Credit Review
Office blev etableret ved udgangen af 2009 for at mægle i tvister mellem
långivere og potentielle SMV-låntagere, der er blevet nægtet kredit. Indtil
videre har Credit Review Office tilsyneladende haft en gavnlig, men noget
begrænset indflydelse, til dels fordi antallet af anker har været forholdsvis
begrænset. SMV benytter sig i høj grad af bankfinansiering til deres
investeringer, og andre former for finansiering end bankfinansiering er
forholdsvis underudviklede, skønt nogle alternativer og herunder lånefonde for
tiden undersøges nærmere. Men efterhånden, som der kommer skub i opsvinget, og
den indenlandske efterspørgsel retter sig, vil udbudsrelaterede begrænsninger
sandsynligvis vokse, medmindre kreditstrømmene genoprettes på passende vis, og
dette har afgørende betydning for vækstudsigterne. Særlige ordninger og fonde
er indført for at give SMV bedre adgang til finansiering, eksempelvis Credit
Guarantee Scheme, Microenterprise Loan Fund Scheme og tre SMV-fonde, men indtil
videre har efterspørgslen været lav.
(15)
Trods reformer af banksektoren, som er iværksat
under det nyligt afsluttede finansielle bistandsprogram, resterer der fortsat
betydelige udfordringer. Disse udfordringer blev nærmere analyseret i
Kommissionens dybdegående undersøgelse af 2014 for Irlands vedkommende. I juni
2013 udgjorde misligholdte lån næsten 27 % af det samlede udlån i de tre
største indenlandske banker. Den private sektors gældsætning er stadig blandt
de højeste i EU trods en nylig gældsnedbringelse, og dette udgør fortsat en
risiko for den finansielle stabilitet og en byrde for økonomien.
Husholdningernes og SMV's gældsnedbringelse er endnu ikke afsluttet, og
oprydningen i balancerne i banksektoren og hos SMV har kritisk betydning for at
genetablere kreditstrømmene. Bankernes långivning falder fortsat, og
banksektoren kæmper stadig med sin rentabilitet, hvilket delvis skyldes det store
antal "tracker mortgages" (lavt forrentede overtagne aktiver) på
bankernes balancer.
(16)
Der er store udgifter forbundet med håndhævelsen af
kontrakter. Advokathonorarer udgør med 18,8 procentpoint hovedparten af disse
omkostninger, og de store udgifter til juridisk bistand påvirker alle
virksomheders omkostningsstruktur og herunder også SMV. Derudover er
omkostningerne til juridisk bistand i modsætning til andre liberale erhverv
ikke blevet tilpasset i nedadgående retning, efter at krisen satte ind, hvilket
til dels skyldes utilstrækkelig konkurrence. Myndighederne har påtaget sig at
reformere sektoren for juridiske tjenester som led i det makroøkonomiske
tilpasningsprogram. De offentliggjorde et lovforslag om regulering af de
juridiske tjenester i 2011, men det er endnu ikke gennemført. Retsvæsenets
ressourcer til at foretage aktiv sagsforvaltning forud for en retssag er yderst
begrænsede, hvilket kan bidrage til forsinkelser i domstolsbehandlingen og øge
omkostningerne. Endvidere er Irlands evne til at indsamle data om retsvæsenets
kvalitet og produktivitet behæftet med betydelige mangler.
(17)
Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen
gennemført en omfattende analyse af Irlands økonomiske politik. Den har
vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har
ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og
socioøkonomisk politik i Irland, men også til, i hvor høj grad de er i
overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke
Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-plan gives input til
kommende nationale beslutninger. Dens henstillinger som led i
det europæiske semester er afspejlet i henstilling (1) til (7) nedenfor.
(18)
På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået
Irlands stabilitetsprogram og Rådets udtalelse[8]
afspejles især i henstilling (1) og (2) nedenfor.
(19)
På baggrund af Kommissionen dybdegående
undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale
reformprogram og stabilitetsprogrammet. Dets henstillinger i henhold til
artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling (1), (3), (5)
og (6) nedenfor,
(20)
Inden for rammerne af det europæiske semester har
Kommissionen også foretaget en analyse af den økonomiske politisk i euroområdet
som helhed. På dette grundlag har Rådet udstedt specifikke henstillinger rettet
til de medlemsstater, der har euroen som valuta. Irland bør også sikre fuld og
rettidig gennemførelse af disse henstillinger –
HENSTILLER, at Irland i perioden
2014-2015 træffer foranstaltninger med henblik på følgende:
1.           Budgettet for 2014 bør gennemføres fuldt ud, og en holdbar korrektion
af det uforholdsmæssigt store underskud bør sikres senest i 2015 ved at
underbygge budgetstrategien med yderligere strukturelle foranstaltninger.
Samtidig bør man gennemføre den strukturtilpasningsindsats, der er specificeret
i Rådets henstillinger inden for rammerne af proceduren i forbindelse med
uforholdsmæssigt store underskud. Efter at det uforholdsmæssigt store underskud
er korrigeret, bør der arbejdes videre med en strukturtilpasning i retning af
den mellemfristede målsætning med en årlig forbedring på mindst 0,5 % af BNP,
eller mere hvis den økonomiske situation er gunstig, eller hvis dette er
nødvendigt for at sikre, at reglen for gæld overholdes med henblik på at bringe
den høje offentlige gældskvote ind på en stabil nedadgående kurs. Den
finanspolitiske tilpasningsstrategis troværdighed bør øges, den flerårige
budgetplanlægning bør gennemføres på en effektiv måde, og der bør fastlægges
vidtgående budgetforanstaltninger, som underbygger de mellemfristede
finanspolitiske mål. Loftet over de offentlige udgifter bør gøres mere bindende
ved at indskrænke det lovbestemte anvendelsesområde for diskretionære
ændringer. Til støtte for den finanspolitiske konsolidering bør det overvejes
at øge indtægterne ved at udvide skattegrundlaget. Skattesystemet bør i højere
grad tilgodese vækst og miljø.
2.           Reformen
af sundhedssektoren, der blev iværksat under den strategiske ramme "Future
Health", bør videreføres. Der bør gøres en yderligere indsats for at
nedbringe udgifterne til lægemidler, bl.a. ved hyppigere prisjusteringer af
patenterede lægemidler, styrkelse af generiske lægemidlers markedsandel og
forbedret ordineringspraksis. Det nationale sundhedsvæsens økonomiske
forvaltningssystemer bør reformeres for at strømline alle leverandørers
systemer og understøtte en bedre forvaltning af fordringer. Individuelle
sundhedsindikatorer bør tages i brug fra januar 2015.
3.           Der
bør arbejdes på yderligere at forbedre aktive arbejdsmarkedspolitikker med
særligt fokus på langtidsledige, lavt kvalificerede arbejdstagere og unge i
tråd med ungdomsgarantiens målsætninger. Den igangværende reform af
FET-systemet (further education and training), beskæftigelsesstøtteordninger og
lærlingeprogrammer bør føres videre. Der bør tilbydes mere oplæring på
arbejdspladser; FET-kurser og lærlingeordninger bør forbedres, og deres
relevans i forhold til arbejdsmarkedets behov bør sikres. Niveauet og
kvaliteten af den støtte, som tilbydes af Intreos
arbejdsformidlingskontorer, bør højnes. Der bør indføres et helstøbt
FET-henvisningssystem mellem Intreo-kontorer og "Education
and Training Boards".
4.           Der
bør tages hånd om husstande med lav arbejdsintensitet og fattigdomsrisikoen for
børn med gradvist aftagende ydelser og supplerende betalinger for ledige, der
kommer i beskæftigelse. Kvinders arbejdsmarkedsdeltagelse bør lettes ved at
forbedre adgangen til økonomisk overkommelige fuldtidsbørnepasningsordninger,
særligt for familier med lav indkomst.
5.           Der
bør udvikles nye politiske initiativer for SMV-sektoren og herunder politiske
initiativer, hvormed der tages fat om spørgsmål om adgang til bankfinansiering,
andre former for finansiering og gældssanering. Initiativer, hvormed SMV'ers
adgang til bankfinansiering og andre former for finansiering forbedres, bør
fremmes. Der bør indføres et system til overvågning af banksektorens långivning
til SMV. Sideløbende hermed bør der arbejdes på at sikre en bedre udnyttelse af
kreditfaciliteter uden for banksektoren og herunder de tre SMV-fonde, der
samfinansieres af National Pensions Reserve Fund, Microfinance Ireland og den
midlertidige lånegarantiordning. SMV'ers udnyttelse af disse og andre ordninger
uden for banksektoren bør fremmes. Credit Review Office bør gøres mere synlig,
og dets kapacitet til at mægle i tvister mellem banker og potentielle
SMV-låntagere, der er blevet nægtet kredit, bør forbedres.
6.           Bankernes
præstationer med hensyn til at opfylde målene om sanering af realkreditlånsrestancer
bør overvåges. For tredje og fjerde kvartal af 2014 bør der bebudes ambitiøse
mål om, at de største realkreditinstitutter foreslår og indgår
saneringsløsninger for realkreditlån, der er i restance i mere end 90 dage, for
at nedbringe antallet af realkreditrestancer mærkbart frem til udgangen af
2014. De indgåede saneringsordningers holdbarhed bør fortsat vurderes med
audits og målrettede revisioner på stedet. Der bør opstilles retningslinjer for
løsningernes holdbarhed. Af hensyn til gennemsigtigheden bør der regelmæssigt
offentliggøres data om restancer i bankers låneporteføljer til SMV. Der bør
opstilles en strategi, hvormed der tages fat på eksponeringen over for
erhvervsejendomme i krise. Et centralt kreditregister bør opstilles.
7.           Omkostningerne ved retssager og juridisk bistand bør nedbringes, og
konkurrencen bør styrkes, bl.a. ved at gennemføre lovforslaget om regulering af
de juridiske tjenester senest ved udgangen af 2014 og herunder den bestemmelse,
der åbner mulighed for at etablere tværfaglige praksisser, og ved at søge at
ophæve advokaternes tilbageholdsret. Virkningerne heraf bør overvåges, bl.a.
omkostningerne ved juridiske tjenester. Der bør tages administrative skridt til
at sikre, at "Legal Services Regulatory Authority" indleder sit virke
hurtigst muligt og opfylder sine pligter i henhold til gældende lov, herunder
offentliggørelse af regulering af eller retningslinjer for tværfaglige
praksisser og klagebehandling. Dataindsamlingssystemer bør forbedres af hensyn
til retssagers kvalitet og produktivitet.
Udfærdiget i Bruxelles, den
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.
[2]               EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 408 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 og P7_TA(2014)0129.
[5]               COM(2013) 800 final.
[6]               COM(2013) 790 final.
[7]               SWD(2014) 79 final.
[8]               I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning
(EF) nr. 1466/97.


title: Kommissionens henstilling af 30. maj 2008 om risikobegrænsende foranstaltninger for stofferne: 2,3-epoxypropyltrimethylammoniumchlorid (EPTAC), (3-chlor-2-hydroxypropyl)trimethylammoniumchlorid (CHPTAC) og hexachlorcyclopentadien (meddelt under nummer K(2008) 2316) (EØS-relevant tekst)

text:
               21.6.2008

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 162/37

      KOMMISSIONENS HENSTILLING

   af 30. maj 2008
   om risikobegrænsende foranstaltninger for stofferne: 2,3-epoxypropyltrimethylammoniumchlorid (EPTAC), (3-chlor-2-hydroxypropyl)trimethylammoniumchlorid (CHPTAC) og hexachlorcyclopentadien
   (meddelt under nummer K(2008) 2316)
   (EØS-relevant tekst)
   (2008/472/EF)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
   som henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 af 23. marts 1993 om vurdering af og kontrol med risikoen ved eksisterende stoffer (1), særlig artikel 11, stk. 2, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               På grundlag af forordning (EØF) nr. 793/93 er følgende stoffer blevet udpeget som prioriterede stoffer, der skal vurderes i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 143/97 (2) og (EF) nr. 2364/2000 (3) om henholdsvis tredje og fjerde liste over prioriterede stoffer i medfør af forordning (EØF) nr. 793/93:

                           —

                           2,3-epoxypropyltrimethylammoniumchlorid (EPTAC)

                           —

                           (3-chlor-2-hydroxypropyl)trimethylammoniumchlorid (CHPTAC)

                           —

                           hexachlorcyclopentadien.

               (2)

               De referentmedlemsstater, som er udpeget i henhold til de pågældende forordninger, har afsluttet deres vurdering af disse stoffers risiko for mennesker og miljø i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 af 28. juni 1994 om principperne for vurdering af risikoen for mennesker og miljø ved eksisterende stoffer, i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 (4), og har foreslået en strategi for risikobegrænsning.

               (3)

               Den Videnskabelige Komité for Sundheds- og Miljørisici er blevet hørt og har afgivet udtalelse om referenternes risikovurderinger. Udtalelserne er offentliggjort på den videnskabelige komités websted.

               (4)

               Risikovurderingens resultater og strategierne for risikobegrænsning redegøres der for i Kommissionens meddelelse herom (5).

               (5)

               Risikovurderingen giver grundlag for at anbefale, at der træffes bestemte risikobegrænsende foranstaltninger for bestemte stoffer. For de stoffer, der ikke specifikt er opregnet, henstilles der intet til denne henstillings adressater.

               (6)

               De anbefalede foranstaltninger til begrænsning af risikoen for arbejdstagere bør anskues inden for rammerne af gældende lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne, som anses som en tilfredsstillende ramme for den fornødne begrænsning af risiciene ved de pågældende stoffer.

               (7)

               De risikobegrænsende foranstaltninger i denne henstilling er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 793/93,

         HENSTILLER:
   AFDELING 1
   2,3-EPOXYPROPYLTRIMETHYLAMMONIUMCHLORID (EPTAC)

         (CAS-NR. 3033-77-0; Einecs-nr. 221-221s-0)

   Risikobegrænsende foranstaltninger af hensyn til arbejdstagerne (1) og miljøet (2)

               1)

               Arbejdsgivere, som benytter EPTAC i fremstillingsprocesser og som kationiseringsmiddel til kationisering af stivelser, bør være opmærksomme på nationalt udarbejdede, sektorspecifikke anvisninger, der bygger på de ikke-bindende, praktisk orienterede retningslinjer, Kommissionen har stillet til rådighed, jf. Rådets direktiv 98/24/EF (direktivet om kemiske agenser) (6), artikel 12, stk. 2.

               2)

               Lokale EPTAC-emissioner til miljøet bør om nødvendigt begrænses ved hjælp af nationale regler, således at der ikke forventes nogen risiko for miljøet.

         AFDELING 2
   (3-CHLOR-2-HYDROXYPROPYL)TRIMETHYLAMMONIUMCHLORID (CHPTAC)

         (CAS-NR. 3327-22-8; Einecs-nr. 222-048-3)

   Risikobegrænsende foranstaltninger af hensyn til arbejdstagerne (3) og miljøet (4)

               3)

               Arbejdsgivere, som benytter CHPTAC som kationiseringsmiddel til kationisering af stivelser, bør være opmærksomme på nationalt udarbejdede, sektorspecifikke anvisninger, der bygger på de ikke-bindende, praktisk orienterede retningslinjer, Kommissionen har stillet til rådighed, jf. direktiv 98/24/EF, artikel 12, stk. 2.

               4)

               Lokale CHPTAC-emissioner til miljøet bør om nødvendigt begrænses ved hjælp af nationale regler, således at der ikke forventes nogen risiko for miljøet.

         AFDELING 3
   ADRESSATER

               5)

               Denne henstilling er rettet til alle sektorer, som importerer, producerer, transporterer, oplagrer, formulerer blandinger af eller på anden måde bearbejder, forarbejder, benytter, bortskaffer eller genvinder disse stoffer, og til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 30. maj 2008.

            På Kommissionens vegne

         Stavros DIMAS

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EFT L 84 af 5.4.1993, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

      (2)  EFT L 25 af 28.1.1997, s. 13.

      (3)  EFT L 273 af 26.10.2000, s. 5.

      (4)  EFT L 161 af 29.6.1994, s. 3.

      (5)  EUT C 157 af 21.6.2008, s. 10.

      (6)  EFT L 131 af 5.5.1998, s. 11. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/30/EF (EUT L 165 af 27.6.2007, s. 21).


title: Den Europæiske Centralbanks Henstilling af 17. december 2013 til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Banque centrale du Luxembourg (ECB/2013/51)

text:
               24.12.2013

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 378/15

         DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS HENSTILLING
   af 17. december 2013
   til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Banque centrale du Luxembourg
   (ECB/2013/51)
   2013/C 378/04
   STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —
   under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 27.1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta, revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB's Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union.

               (2)

               Mandatet for Banque centrale du Luxembourgs nuværende eksterne revisorer udløber efter revisionen for regnskabsåret 2013. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2014.

               (3)

               Banque centrale du Luxembourg har valgt DELOITTE AUDIT SARL som sine eksterne revisorer for regnskabsårene 2014 til 2018.

         VEDTAGET FØLGENDE HENSTILLING:
   Det henstilles, at DELOITTE AUDIT SARL udnævnes til eksterne revisorer for Banque centrale du Luxembourg for regnskabsårene 2014 til 2018.

      Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 17. december 2013.

         Mario DRAGHI

            Formand for ECB


Vigtig juridisk meddelelse

|

52005SC0141

Henstilling med henblik på Rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Danmarks opdaterede konvergensprogram, 2004-2010  /* SEK/2005/0141 endelig udg. */

	Bruxelles, den 2.2.2005SEK(2005) 141 endeligHenstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997om Danmarks opdaterede konvergensprogram, 2004-2010(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSERådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], fastsætter, at ikke deltagende medlemsstater, dvs. dem, der ikke har indført den fælles valuta, skulle forelægge konvergensprogrammer for Rådet og Kommissionen senest den 1. marts 1999. I overensstemmelse med artikel 9 i forordningen skulle Rådet undersøge hvert enkelt konvergensprogram på grundlag af vurderinger foretaget af Kommissionen og det ved traktatens artikel 114 nedsatte udvalg (Det Økonomiske og Finansielle Udvalg). På grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg afgav Rådet en udtalelse efter at have undersøgt programmet. Ifølge forordningen skal medlemsstaterne hvert år forelægge opdaterede konvergensprogrammer, der også kan undersøges af Rådet efter samme procedurer.Danmarks første konvergensprogram, der dækkede perioden 1998-2005, blev forelagt den 30. oktober 1998 og vurderet af Rådet den 1. december 1998. Danmark har forelagt opdateringer hvert efterfølgende år. Danmark forelagde den seneste opdatering af sit konvergensprogram den 29. november 2004. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en teknisk gennemgang af dette opdaterede program, hvor der er taget hensyn til resultaterne af Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004, adfærdskodeksen[2], den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og konjunkturkorrigerede saldi, henstillingerne i de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for perioden 2003-2005 samt principperne i Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet af 27. november 2002 om bedre samordning af finanspolitikken[3], der er godkendt af Rådet. Denne gennemgang giver grundlag for følgende vurdering:-  2004-opdateringen af det danske konvergensprogram blev vedtaget af regeringen den 29. november 2004 og forelagt Kommissionen samme dag. Opdateringen blev tilsendt Folketinget til orientering. Denne opdatering, der dækker perioden frem til 2010, er den sjette opdatering af konvergensprogrammet fra oktober 1998. Det opdaterede program opfylder til fulde datakravene i adfærdskodeksen vedrørende stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form[4].-  I opdateringen er BNP-væksten beregnet til 2,2 % og 2,5 % i henholdsvis 2004 og 2005, som vil være kendetegnet ved et opsving i den indenlandske efterspørgsel og især det private forbrug efter en afmatning i 2003. I 2006 forventes BNP-væksten at blive markant lavere. Beskæftigelsen er hidtil kun blevet forbedret i beskedent omfang, men beskæftigelsesvæksten forventes at tage til i de kommende år. På grundlag af de foreliggende oplysninger forekommer det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for opdateringen, alt i alt at være forholdsvis forsigtigt, og det ligger stort set på linje med vurderingen foretaget af Kommissionens tjenestegrene, herunder prognosen fra efteråret 2004. For 2006 og de efterfølgende år forekommer vækstantagelserne imidlertid at være forsigtige, og de ligger en anelse under Kommissionens estimationer af den potentielle vækstrate på mellemlang sigt.-  Inflationen aftog i slutningen af 2003 som følge af faldende import- og energipriser, og den årlige inflation var dæmpet i det meste af 2004. Hen imod årets slutning steg inflationen noget, dels fordi nedsættelsen af punktafgifterne på flere varer i slutningen af 2003 faldt ud af år-til-år sammenligningen, dels fordi energipriserne steg. Den gennemsnitlige inflation i 2004 lå på 1,2 %. Der har ikke forekommet alvorlige spændinger, som har påvirket kronekursen. Kronekursens afvigelser fra centralkursen har været langt mindre end den officielle udsvingsmargin, og spændet mellem den korte rente i henholdsvis Danmark og euroområdet er forblevet lille. Dette er udtryk for, at der hersker stor tillid til den makroøkonomiske politik i Danmark, som fortsat også sikrer et lavt afkast af lange statsobligationer. I det seneste år har afkastet af danske statsobligationer udviklet sig på linje med tendensen på de internationale obligationsmarkeder.-  De mellemfristede finanspolitiske rammer inkluderer en målsætning om et offentligt overskud i intervallet 1½-2½ % af BNP frem mod 2010 og et loft for den årlige realvækst i det offentlige forbrug på 0,5 % fra og med 2005. Udgiftsstyringen forstærkes som følge af skattestoppet. Såvel staten som pensionskasserne forventes at udvise stabile overskud i programperioden. De lokale myndigheder forventes at sikre balance på deres budgetter, således som loven kræver det. Ifølge opdateringen forventes der et overskud på 1,2 % af BNP i 2004, 2,0 % af BNP i 2005 og 1,6 % af BNP i 2006. Overskuddet skulle nå op på 2,0 % af BNP i 2010. Både udgifts- og indtægtskvoten udviser en jævnt faldende tendens i fremskrivningsperioden. Når der justeres for den estimerede virkning af konjunkturforløbet ved hjælp af den fælles metode, udviser den konjunkturkorrigerede budgetsaldo et komfortabelt overskud i hele fremskrivningsperioden. De fremskrevne mål for det offentlige overskud ligger tæt på 2003-opdateringen. Forskellene på det korte sigt skyldes nye forventninger til BNP-væksten såvel som effekten af nylige politiske tiltag, herunder skattepakken fra marts 2004, der har fremrykket de skattelettelser, der blev vedtaget i 2003. Fra 2007 forventes overskuddet at blive en anelse mindre end antaget i den foregående opdatering, hvilket skyldes en revision af forventningerne til den demografiske udvikling, der har bidraget til at svække kravene til finanspolitikken på lang sigt. Alt i alt bekræfter denne seneste opdatering således stort set den strategi, der blev redegjort for i den foregående opdatering, og det på baggrund af et tilsvarende makroøkonomisk scenario.-  De risikofaktorer, der knytter sig til budgetfremskrivningerne, er rimeligt afbalanceret, om end forventningerne hælder noget over mod et bedre resultat, end fremskrivningerne i de første programår tydede på. Danmark har i en række år kunnet fremvise solide overskud på de offentlige finanser. Det var også tilfældet i 2003, hvor overskuddet udgjorde 1,0 % af BNP trods en BNP-vækst på kun 0,5 %. En BNP-vækst, der ligger tættere på trendvæksten i 2006, dvs. højere end forventet, skule styrke de offentlige finanser i det år sammenlignet med programscenariet. Desuden kunne højere oliepriser end dem, der forventes i henhold til opdateringen, også forbedre de offentlige finanser, eftersom Danmark er nettoeksportør af olie. Sammensætningen af BNP-væksten i de kommende år, hvor den især vil blive drevet af den indenlandske efterspørgsel, skulle sikre stabile offentlige indtægter og dermed bidrage til en gunstig udvikling i de offentlige finanser. På mellemlang sigt vil der navnlig være risiko for, at fremskrivningerne ikke holder stik, hvis det ikke lykkes at overholde loftet for væksten i de offentlige udgifter, især på lokalt niveau, eller at opfylde de mellemfristede mål for væksten i beskæftigelsen. Denne risikovurdering taget i betragtning er den budgetpolitiske linje, der skildres i programmerne, tilstrækkelig til at sikre overholdelse af stabilitets- og vækstpagtens krav om en mellemfristet budgetsaldo "tæt på balance eller i overskud" i hele programperioden. Den giver også en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold.-  Bruttogældskvoten udgjorde 44,7 % af BNP i 2003 og forventes ifølge opdateringen at falde til 28¾ % af BNP i 2010. Det er især de positive primære saldi og effekten af den nominelle BNP-vækst, der vil bidrage til dette fald i gældskvoten.-  2004-opdateringen indeholder en gennemgang af regeringens strukturreformprogram, der fokuserer på en forøgelse af beskæftigelsen og en skærpelse af konkurrencen. I de senere år er der blevet truffet en række foranstaltninger. Den seneste skattereform, der blev gennemført fuldt ud i 2004, har til formål at dæmpe den negative effekt af den høje beskatning af arbejdsindkomster for arbejdsudbuddet, herunder for antallet af udførte arbejdstimer. Selv efter reformen er topskatten imidlertid fortsat en af de højeste i EU, og den rammer fortsat en forholdsvis stor andel af de fuldtidsbeskæftigede. Formålet med det beskæftigelsesfradrag, der blev indført som led i skattereformen, er at forøge incitamentet for især de lavtlønnede til at indtræde eller forblive på arbejdsmarkedet. De mellemfristede fremskrivninger af de offentlige finanser tager udgangspunkt i en vækst i beskæftigelsen takket være fremtidige reformer, som de danske myndigheder har anerkendt nødvendigheden af, men ikke har specificeret nærmere. Halvdelen af programperioden frem til 2010 er snart gået, så i denne henseende tegner der sig et mere blandet billede.-  Danmark ser ud til at stå i en gunstig position med hensyn til de offentlige finansers langsigtede holdbarhed trods udsigten til betydelige budgetomkostninger som følge af befolkningens aldring. Den budgetstrategi, der redegøres for i programmet, og som hovedsagelig bygger på en yderligere konsolidering af gælden gennem fastholdelse af budgetoverskud, burde sikre en holdbar position over tiden. Den fortsat stramme styring af de offentlige udgifter og tilvejebringelsen af en stor stigning i beskæftigelsen, som strategien også er afhængig af, kan imidlertid blive en udfordring.-  I det store og hele lever de økonomiske politikker, der er skitseret i opdateringen, stort set op til de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for udviklingen i de offentlige finanser.På grundlag af denne vurdering har Kommissionen vedtaget vedlagte henstilling med henblik på Rådets udtalelse om Danmarks opdaterede konvergensprogram og fremsender den til Rådet.Henstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997om Danmarks opdaterede konvergensprogram, 2004-2010RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[5], særlig artikel 9, stk. 3,under henvisning til Kommissionens henstilling,efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:1.  Den [15. februar] 2005 gennemgik Rådet Danmarks opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2010. Programmet er helt i overensstemmelse med datakravene i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form.2.  I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for det opdaterede program, forventes den reale BNP-vækst at vokse fra 2,2 % i 2004 til 2,5 % i 2005 for derefter at udgøre i gennemsnit 1,7 % af BNP i 2006-10. På grundlag af de foreliggende oplysninger synes dette scenario at afspejle forholdsvis forsigtige vækstantagelser. Opdateringens inflationsfremskrivninger forekommer realistiske.3.  De mellemfristede budgetpolitiske rammer er kendetegnet ved en målsætning om, at det offentlige overskud skal ligge i intervallet 1½-2½ % af BNP frem mod 2010, og at den årlige realvækst i det offentlige forbrug ikke må overskride 0,5 % fra og med 2005. Udgiftsstyringen forstærkes som følge af skattestoppet. Såvel staten som pensionskasserne forventes at udvise stabile overskud i programperioden. De lokale myndigheder forventes at sikre balance på deres budgetter, således som loven kræver det. Ifølge opdateringen forventes der et overskud på 1,2 % af BNP i 2004, 2,0 % af BNP i 2005 og 1,6 % af BNP i 2006. Overskuddet skulle nå op på 2,0 % i 2010. Både udgifts- og indtægtskvoten udviser en jævnt faldende tendens i fremskrivningsperioden. Når der justeres for den estimerede virkning af konjunkturforløbet ved hjælp af den fælles metode, udviser den konjunkturkorrigerede budgetsaldo et komfortabelt overskud i hele fremskrivningsperioden. De fremskrevne mål for det offentlige overskud ligger tæt på 2003-opdateringen. Forskellene på det korte sigt skyldes nye forventninger til BNP-væksten såvel som effekten af nylige politiske tiltag, herunder skattepakken fra marts 2004, der har fremrykket de skattelettelser, der blev vedtaget i 2003. Fra 2007 forventes overskuddet at blive en anelse mindre end antaget i den forudgående opdatering, hvilket skyldes en revision af forventningerne til den demografiske udvikling, der har bidraget til at svække kravene til finanspolitikken på lang sigt. Alt i alt bekræfter denne seneste opdatering således stort set den strategi, der blev redegjort for i den foregående opdatering, og det på baggrund af et tilsvarende makroøkonomisk scenario.4.  De risikofaktorer, der knytter sig til budgetfremskrivningerne, er rimeligt afbalanceret, om end forventningerne hælder noget over mod et bedre resultat, end fremskrivningerne i de første programår tydede på. Danmark har i en række år kunnet fremvise solide overskud på de offentlige finanser. Det var også tilfældet i 2003, hvor overskuddet udgjorde 1,0 % af BNP trods en BNP-vækst på kun 0,5 %. En BNP-vækst, der ligger tættere på trendvæksten i 2006, dvs. højere end forventet, skule styrke de offentlige finanser i det år sammenlignet med programscenariet. Desuden kunne højere oliepriser end dem, der forventes i henhold til opdateringen, også forbedre de offentlige finanser, eftersom Danmark er nettoeksportør af olie. Sammensætningen af BNP-væksten i de kommende år, hvor den især vil blive drevet af den indenlandske efterspørgsel, skulle sikre stabile offentlige indtægter og dermed bidrage til en gunstig udvikling i de offentlige finanser. På mellemlang sigt vil der navnlig være risiko for, at fremskrivningerne ikke holder stik, hvis det ikke lykkes at overholde loftet for væksten i de offentlige udgifter, især på lokalt niveau, eller at opfylde de mellemfristede mål for væksten i beskæftigelsen.5.  Denne risikovurdering taget i betragtning er den budgetpolitiske linje, der skildres i programmerne, tilstrækkelig til at sikre overholdelse af stabilitets- og vækstpagtens krav om en budgetsaldo tæt på balance eller i overskud i hele programperioden. Den giver også en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold.6.  Bruttogældskvoten udgjorde 44,7 % af BNP i 2003 og forventes ifølge opdateringen at falde til 28¾ % af BNP i 2010. Det er især de positive primære saldi og effekten af den nominelle BNP-vækst, der vil bidrage til dette fald i gældskvoten.7.  Danmark ser ud til at stå i en gunstig position med hensyn til de offentlige finansers langsigtede holdbarhed trods udsigten til betydelige budgetomkostninger som følge af befolkningens aldring. Den budgetstrategi, der redegøres for i programmet, og som hovedsagelig bygger på en yderligere konsolidering af gælden gennem fastholdelse af budgetoverskud, burde sikre en holdbar position over tiden. Den fortsat stramme styring af de offentlige udgifter og tilvejebringelsen af en stor stigning i beskæftigelsen, som strategien også er afhængig af, kan imidlertid blive en udfordring.8.  I det store og hele lever de økonomiske politikker, der skitseres i opdateringen, stort set op til de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for udviklingen i de offentlige finanser.Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2010 |Realt BNP (%-ændring) | KP nov. 2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |KOM okt. 2004 | 2,3 | 2,4 | 2,0 | - | - |KP nov. 2003 | 2,3 | 2,2 | 1,9 | 1,7 | 1,7 |HICP-inflation (%) | KP nov. 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | 1,6 |KOM okt. 2004 | 1,1 | 1,9 | 1,6 | - | - |KP nov. 2003 | 1,8 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 1,7 |Offentlig saldo (% af BNP) | KP nov. 2004 | 1,2 | 2,0 | 1,6 | 1,7 | 2,0 |KOM okt. 20042 | 2,0 | 2,6 | 2,8 | - | - |KP nov. 2003 | 1,3 | 1,8 | 1,9 | 2,1 | 2,1 |Primær saldo (% af BNP) | KP nov. 20043 | 4,3 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | 4,4 |KOM okt. 2004 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | - | - |KP nov. 2003 | 2,3 | 2,7 | 2,6 | 2,3 | 2,3 |Konjunkturkorrigeret saldo (% af BNP) | KP nov. 20041 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,3 |KOM okt. 2004 | 2,6 | 2,9 | 3,0 | - | - |KP nov. 20031 | 1,1 | 1,5 | 1,7 | 1,9 | 2,1 |Offentlig bruttogæld (% af BNP) | KP nov. 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 28,8 |KOM okt. 2004 | 41,5 | 37,5 | 34,2 | - | - |KP nov. 2003 | 41,2 | 38,7 | 36,4 | 27,5 | 27,5 |Anm.: 1 Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet. 2 I EDP-indberetningen fra september 2004 præsenterede Danmark tal for den offentlige saldo og bruttogælden, hvor ATP var fraregnet den offentlige sektor, hvilket mindskede det offentlige overskud med omkring 1 procentpoint af BNP. Derfor fraregnede Kommissionens tjenestegrene også ATP-overskuddet i deres prognoser fra efteråret 2004. I denne vurdering er Kommissionens tal for den offentlige saldo og den offentlige bruttogæld blevet genberegnet med det formål at inkludere ATP i overensstemmelse med opdateringen af konvergensprogrammet. Kommissionens tal for den offentlige saldo og den offentlige gæld svarer derfor ikke til tallene i efterårsprognosen. 3 I opdateringen angiver de danske myndigheder de primære saldi ekskl. nettorenter og ikke de sædvanlige bruttorenter. I denne tabel er de primære saldi angivet ekskl. bruttorenter. Kilder: Opdateret konvergensprogram fra november 2003 og november 2004 (KP). Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM). Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |[1] EFT L 209 af 2.8.1997. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs reviderede udtalelse om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, der blev godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668 af 27.11.2002.[4] Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs reviderede udtalelse om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, dokument EFC/ECFIN/404/01 – REV 1, der blev godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.[5] EFT L 209 af 2.8.1997. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.