title: Rådets henstilling af 8. juli 2014 om Sloveniens nationale reformprogram for 2014 og med Rådets udtalelse om Sloveniens stabilitetsprogram for 2014

text:
               29.7.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 247/115

         RÅDETS HENSTILLING
   af 8. juli 2014
   om Sloveniens nationale reformprogram for 2014 og med Rådets udtalelse om Sloveniens stabilitetsprogram for 2014
   2014/C 247/22
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION —
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,
   som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer«. Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 29. juni 2012 vedtog medlemsstaternes stats- og regeringscheferne en vækst- og beskæftigelsespagt, som udgør en sammenhængende ramme for indsatsen på nationalt plan og på EU-plan samt i euroområdet under anvendelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter og politikker. De traf beslutning om tiltag, der skal iværksættes af medlemsstaterne, og forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa 2020-strategien og gennemføre de landespecifikke henstillinger.

               (4)

               Den 9. juli 2013 vedtog Rådet en henstilling (4) om Sloveniens nationale reformprogram for 2013 og afgav sin udtalelse om Sloveniens ajourførte stabilitetsprogram for 2012-2016. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 (5) afgav Kommissionen den 15. november 2013 sin udtalelse om Sloveniens udkast til budgetplan for 2014.

               (5)

               Den 13. november 2013 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker i 2014. Den 13. november 2013 vedtog Kommissionen ligeledes på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Slovenien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

               (6)

               Den 20. december 2013 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

               (7)

               Den 5. marts 2014 offentliggjorde Kommissionen resultaterne af sin dybdegående undersøgelse for Slovenien, jf. artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionens analyse førte til den konklusion, at Slovenien fortsat oplever uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer, som kræver overvågning og fortsatte markante politiske tiltag. Selvom ubalancerne er blevet mindre i 2013 takket være den makroøkonomiske tilpasning og politiske tiltag i Slovenien, betyder omfanget af de nødvendige korrektioner, at der stadig er betydelige risici. Det er især de risici, der skyldes en økonomisk struktur, der er karakteriseret ved svag virksomhedsledelse, en høj grad af statslig intervention i økonomien, tab af omkostningskonkurrenceevne, en gældsbyrde i virksomhederne og en stigende offentlig gæld, som kræver en særlig høj grad af opmærksomhed. Selvom der er sket betydelige fremskridt med hensyn til genoprettelsen af bankernes balance, er der stadig brug for en målrettet indsats for at sikre fuld gennemførelse af en omfattende strategi for banksektoren, som bl.a. skal omfatte omstrukturering, privatisering og øget kontrol.

               (8)

               Den 5. marts 2014 rettede Kommissionen en uafhængig henstilling til Slovenien, hvori myndighederne anmodes om at gøre en yderligere indsats for at sikre, at Rådets henstilling i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud overholdes fuldt ud, og om at aflægge rapport om yderligere foranstaltninger i et særskilt afsnit i stabilitetsprogrammet for 2014.

               (9)

               Den 15. april 2014 afleverede Slovenien sit nationale reformprogram for 2014 og den 24. april 2014 sit stabilitetsprogram for 2014. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (10)

               Formålet med budgetstrategien i stabilitetsprogrammet for 2014 er at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2015 og at nå den mellemfristede målsætning senest i 2017. Stabilitetsprogrammet bekræfter den foregående mellemfristede målsætning om budgetbalance, hvilket er i overensstemmelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten. Den (genberegnede) strukturelle saldo forventes imidlertid ikke at nå den mellemfristede målsætning senest i 2017. I stabilitetsprogrammet planlægges det at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP i 2015 i overensstemmelse med målsætningen i henstillingen om det uforholdsmæssigt store underskud. Efter 2015 forudses der i stabilitetsprogrammet et støt fald i underskuddet, indtil dette forvandles til et overskud på 0,3 % af BNP i 2018. I stabilitetsprogrammet forventes det, at den offentlige gæld vil nå sit højeste niveau med 81,1 % af BNP i 2015, hvorefter den vil falde til 76 % i 2016. Generelt er den budgetstrategi, der skitseres i stabilitetsprogrammet, i overensstemmelse med kravene i vækst- og stabilitetspagten. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for stabilitetsprogrammets budgetfremskrivninger, og som er udarbejdet af et uafhængigt organ (Institute for Marcroeconomic Analysis and Development), er karakteriseret ved forsigtighed. I stabilitetsprogrammet udpeges en række yderligere foranstaltninger, der bidrager til begrænse efterslæbet i forhold til den påkrævede finanspolitiske indsats. På denne baggrund anses stabilitetsprogrammet for delvist at have svaret på Kommissionens uafhængige henstilling. Der er imidlertid stadig risiko for et negativt resultat, eftersom de foranstaltninger, der danner grundlag for stabilitetsprogrammet, ikke er tilstrækkeligt detaljerede, og mange af dem er endnu ikke vedtaget.
               Alle yderligere rekapitaliseringsbehov i bankerne, som følge af den revision af kvaliteten af aktiver og den stresstest, der blev foretaget i Slovenien i 2013, vil øge underskuddet og gældskvoterne, mens indtægterne fra den vellykkede privatisering af statsejede enheder eller banker, der ikke er blevet indarbejdet i programmets fremskrivninger, vil reducere gældsbyrden. I henhold til Kommissionens prognose ligger den finanspolitiske indsats i perioden 2013-2014 1,4 % af BNP for lavt med hensyn til den (korrigerede) ændring af den strukturelle saldo og 0,5 % af BNP for lavt med hensyn til det de foranstaltninger, der ansås for nødvendige, da henstillingen om det uforholdsmæssigt store underskud blev fremsat. For 2015 forventes der i stabilitetsprogrammet et underskud, der er i overensstemmelse med henstillingen om det uforholdsmæssigt store underskud, hvorimod der i Kommissionens tjenestegrenes forårsprognose fra 2014 forventes et underskud på 3,1 % af BNP.

               (11)

               Derudover forventes det på grundlag af Kommissionens prognose, at den finanspolitiske indsats ikke vil kunne leve op til det niveau, som Rådet henstiller til for 2015, både set i forhold til ændringerne i den (korrigerede) strukturelle saldo og mængden af diskretionære foranstaltninger, der skal gennemføres. Baseret på dets vurdering af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 og Kommissionens prognose er Rådet af den opfattelse, at der er behov for en forstærket indsats i 2014 og derefter med henblik på at sikre, at henstillingen om det uforholdsmæssigt store underskud overholdes fuldt ud, herunder at der gøres den nødvendige strukturelle indsats.

               (12)

               Med hensyn til de finanspolitiske regler vedtog parlamentet i 2013 et konstitutionelt grundlag for at etablere en regel om balance/overskud i strukturelle termer for det offentlige budget. Den nødvendige gennemførelseslovgivning, dvs. loven om budgetreglen, som skulle have været på plads i november 2013, er imidlertid endnu ikke vedtaget. Især mangler der at blive fastlagt det nødvendige retlige grundlag med henblik på at fastlægge et fungerende finansråds rolle, ansvarsområde og uafhængighed. Den rettidige gennemførelse af en omfattende revision af alle budgetbrugernes udgifter inden for nøgleudgiftsområdet sundhed vil kunne indkredse foranstaltninger, der kan understøtte den finanspolitiske konsolidering, og muligheder for at øge produktivitet og omkostningseffektivitet.

               (13)

               I 2013 blev det henstillet til Slovenien, at det styrker pensionssystemets langsigtede holdbarhed og sikrer produktiviteten, omkostningseffektiviteten og kvaliteten i sektoren for langtidspleje. Slovenien har gjort begrænsede fremskridt med hensyn til at træffe foranstaltninger som svar på denne henstilling. En evaluering af pensionsreformen fra 2012 blev gennemført i april 2014, og de første resultater er positive. Selvom der er opnået visse finanspolitiske besparelser, er pensionsstørrelserne fortsat uændrede. Slovenien står over for store finanspolitiske risici på mellemlangt og langt sigt, hvilket hovedsageligt kan tilskrives aldersrelaterede udgifter som følge af de demografiske ændringer i landet. Derfor er der behov for mellemfristede reformer af pensions- og plejesystemerne, hvis de samlede udgifter skal kunne stabilisere sig på mellemlangt og langt sigt, og pensionernes tilstrækkelighed og adgangen til langtidspleje skal kunne sikres. Myndighederne planlægger at udarbejde en hvidbog til en kommende stor pensionsreform. En plan for en langsigtet plejereform blev vedtaget i slutningen af 2013, og den nødvendige lovgivning forventes i slutningen af 2014. Der er imidlertid risiko for, at den bliver forsinket, fordi den igangværende omstrukturering af sundhedsforsikringen halter bagefter.

               (14)

               Situationen på arbejdsmarkedet er forværret. Arbejdsløsheden nåede op på 10,3 % i 2013, og ungdomsarbejdsløsheden steg til 21,6 % samme år, mens andelen af unge, der hverken var i arbejde eller uddannelse, steg med 2,1 procentpoint fra 2011 til 2013. Evalueringen af den arbejdsmarkedsreform, der blev vedtaget i 2013, peger på en faldende opdeling mellem fastansættelse og tidsbegrænsede kontrakter, hvilket dog også skyldes øget anvendelse af andre former for ikkepermanente kontrakter, mens effekten af incitamenter til ansættelse af ældre og unge fortsat er uklar. Fastlæggelsen af bedre regler for studenterarbejde skal også bidrage til at begrænse opdelingen af arbejdsmarkedet. En ny lov venter på at blive vedtaget, men der er bekymringer om, hvorvidt den i tilstrækkelig grad kan rette op på manglerne i de tidligere regler. Regeringen har gjort begrænsede fremskridt med hensyn til at gennemføre sidste års henstilling om mindstelønnen, som fortsat indeksreguleres efter inflationen, selvom loven om mindsteløn tillader en indeksregulering efter andre økonomiske forhold. Der er blevet gjort begrænsede fremskridt med hensyn til at udvikle effektive og skræddersyede arbejdsmarkedspolitiske tiltag og løse problemer med manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer.

               (15)

               Regeringen har gjort betydelige fremskridt med hensyn til henstillingen om stabilitet i banksektoren, idet der er foretaget en revision af kvaliteten af aktiver og en stresstest, der er blevet gennemført hurtige rekapitaliseringer, og misligholdte lån er blevet overført til bankaktivselskabet (Bank Asset Management Company). Arbejdet er imidlertid langt fra færdigt, og der er behov for en målrettet indsats for at gennemføre den omfattende strategi for banksektoren, som blev annonceret i december 2013, herunder omstrukturering, privatisering og øget overvågning. Mængden af misligholdte lån i banksystemet er fortsat højt. Det er derfor vigtigt for bankerne at opbygge intern kapacitet til afvikling af misligholdte lån, herunder at styrke den interne håndtering af aktiver og omstrukturere enheder, således at håndteringen af misligholdte lån fremskyndes med henblik på at maksimere realiseringsværdien og bevare levedygtige virksomheder. Enhver yderligere overførsel af misligholdte lån til bankaktivselskabet bør være omhyggeligt udformet med henblik på en hurtig og effektiv omstrukturering af virksomhedskreditter, især hvor der er tale om komplekse, indbyrdes forbundne koncernlån. Der afventes en omfattende ledelsesstrategi og forretningsplan, som kan underbygge indfrielsesmålene for bankaktivselskabet. På baggrund af erfaringerne fra revisionen af kvaliteten af aktiver og stresstesten er det nødvendigt med yderligere omfattende foranstaltninger til forbedring af ledelse og overvågning for alle banker, især for dem, der fortsat er statsejede, ved at styrke risikostyringen, udvide kreditbevillingsprocedurerne og forbedre datakvalitet og datatilgængelighed med henblik på at reducere mængden af misligholdte lån og inddæmme fremtidige risici.

               (16)

               Regeringen har gjort begrænsede fremskridt med hensyn til at gennemføre henstillingerne om ledelsen i de statsejede virksomheder, som står for en sjettedel af den samlede værditilvækst i økonomien og indgår i komplekse forbindelser af indenlandske banker, forsikringsselskaber og ikkefinansielle virksomheder med en betydelig grad af krydsejerskab. Niveauet af statslig indflydelse skaber betydelige risici for de offentlige finanser, både direkte og indirekte, via forpligtelser som følge af garantistillelse. En sammenhængende strategi for forvaltningen af statsejede virksomheder vil sammen med en bedre virksomhedsledelse kunne skabe et mere gunstigt miljø for at tiltrække direkte udenlandske investeringer. Selvom der i maj 2013 blev taget de første skridt ved at udarbejde en liste over 15 virksomheder, der skal privatiseres inden for en kortere periode, har resultaterne været blandede, og der er en betydelig risiko for, at fristerne ikke vil blive overholdt. Den nye lovgivning vedrørende Slovenian Sovereign Holding, der er et instrument til konsolidere forvaltningen af statsejerskab, er med en vis forsinkelse blevet indført i april 2014. Der afventes en omfattende strategi og en præcis klassificering af, hvad der er og ikke er kerneaktiver, herunder dem, der er øremærket til privatisering. Der er behov for at identificere og gennemføre foranstaltninger, der kan sikre omstruktureringsprocessen og opnåelse af dennes mål, herunder bl.a. at maksimere realiseringsværdien for kreditorer og opstille en liste over de mest hastende sager med henblik på at løse dem hurtigt.

               (17)

               Den lovgivningsmæssige ramme for insolvens blev ændret i 2013 med henblik på at fremme en rettidig afvikling af misligholdte lån, men den nye ramme har endnu ikke for alvor stået sin prøve. Et højt gældsniveau og finansiel nød har begrænset erhvervssektorens evne til at investere i fremtidige projekter. Det presserende behov for finansiel og operationel omstrukturering af erhvervssektoren har endnu ikke fundet sted i stor skala. Der er behov for en konsolideret oversigt over krediteksponeringen i banksystemet i alle dens former med henblik på at fremskynde afviklingen af misligholdte lån og muliggøre omstruktureringsforhandlinger, især i tilfælde af komplekse og indbyrdes forbundne koncernlån. En centraliseret taskforce bestående af erfarne repræsentanter for alle interessenter kunne tage initiativet og understøtte og fremskynde denne proces. I mellemtiden er det afgørende, at flere igangværende hastesager under bankaktivselskabet lukkes hurtigt og effektiv.

               (18)

               På trods af landets potentiale har Slovenien en af de laveste beholdninger af udenlandske direkte investeringer i Unionen (34,1 % af BNP i forhold til 47,1 % af BNP som gennemsnit i Unionen i 2012). Selvom privatisering og omstrukturering af virksomheder giver private investorer mange nye muligheder, er der tegn på, at det utilstrækkeligt udviklede erhvervsklima og den utilstrækkeligt udviklede erhvervskultur forhindrer Slovenien i at udnytte disse muligheder fuldt ud. I 2012 påbegyndtes en deregulering af lovregulerede erhverv, og indtil videre er antallet blevet reduceret fra 323 til 262. En yderligere deregulering af de lovregulerede erhverv ville bidrage til at øge antallet af indenlandske og udenlandske tjenesteudbydere og derved være med til at styrke konkurrenceevnen. Der er potentiale for at øge sammenhængen mellem de foranstaltninger, hvis formål det er at styrke erhvervsklimaet og iværksætterånden. I denne sammenhæng vil den kommende intelligente specialiseringsstrategi under de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020 gøre det muligt at fokusere på centrale foranstaltninger som f.eks. at skabe omsættelige innovative produkter.

               (19)

               Slovenien er i en tidlig fase af forberedelsen af omfattende forslag til reformer af den offentlige sektor (som senest skal vedtages i januar 2015). I denne sammenhæng er Slovenien nødt til at genetablere kvaliteten og troværdigheden i den offentlige forvaltning. Slovenien har gjort visse fremskridt med hensyn til at forbedre retssystemets kvalitet og har reduceret antallet af udestående sager. En reform af sagshåndteringen i handels- og civilretten har forbedret domstolssystemets funktion. Den positive tendens inden for civil- og handelsretlige sager er fortsat.

               (20)

               Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Sloveniens økonomiske politik. Den har vurderet det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Slovenien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-plan gives input til kommende nationale beslutninger. Dens henstillinger som led i det europæiske semester er afspejlet i henstilling 1 til 8 nedenfor.

               (21)

               På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (6) afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (22)

               På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 1 til 8 nedenfor.

               (23)

               Inden for rammerne af det europæiske semester har Kommissionen også foretaget en analyse af den økonomiske politik i euroområdet som helhed. På dette grundlag har Rådet udstedt specifikke henstillinger rettet til medlemsstater, der har euroen som valuta (7). Som et land, der har euroen som valuta, bør Slovenien også sikre fuld og rettidig gennemførelse af disse henstillinger —

         HENSTILLER, at Slovenien i perioden 2014-2015 træffer følgende foranstaltninger med henblik på følgende:

               1.

               Styrke budgetstrategien med tilstrækkeligt specificerede strukturelle foranstaltninger for 2014 og videre frem med henblik på at sikre en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2015 ved at gennemføre den strukturelle tilpasning, der er beskrevet i Rådets henstilling som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. En holdbar korrektion af de finanspolitiske ubalancer kræver en troværdig gennemførelse af ambitiøse strukturelle reformer for at øge tilpasningsevnen og sætte skub i væksten og beskæftigelsen. Søge en strukturel justering på mindst 0,5 % af BNP hvert år efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud og forsøge at opnå mere under gode økonomiske betingelser eller forsøge at sikre, at gældsreglen overholdes med henblik på at bringe den høje offentlige gældskvote ind på en holdbar, nedadgående kurs. Øge troværdigheden i finanspolitikken ved endeligt at vedtage en regel for balance/overskud i strukturelle termer, gøre den mellemfristede budgetmæssige ramme bindende, mere omfattende og gennemsigtig, etablere det nødvendige lovgrundlag for et velfungerende finansråd, der fastlægger dets ansvarsområde i budgetproceduren, og indføre klare proceduremæssige bestemmelser for overvågningen af budgetresultaterne så hurtigt som muligt. Igangsætte en omfattende revision, som dækker udgifter på statsligt og lokalt niveau, direkte og indirekte budgetbrugere og kommunalt ejede udbydere af tjenester og udstyr på sundhedsområdet inden udgangen af 2014 med henblik på at opnå besparelser på budgettet i 2015 og videre frem.

               2.

               Vedtage foranstaltninger til sikring af pensionssystemets holdbarhed og pensionernes tilstrækkelighed efter 2020 på grundlag af den offentlige høring, herunder at justere nøgleparametre, f.eks. ved at knytte den lovbestemte pensionsalder til den forventede levealder og opfordre til private bidrag til pensionssystemets anden søjle. Begrænse aldersrelaterede udgifter på langt sigt ved at målrette ydelser mod dem, der har de største behov, og ændre fokus fra institutionel pleje til pleje i hjemmet.

               3.

               Lave en social aftale efter at have konsulteret arbejdsmarkedets parter i overensstemmelse med den nationale praksis inden udgangen af 2014, således at lønudviklingen, herunder mindstelønnen, kommer til at bidrage til konkurrenceevnen, den hjemlige efterspørgsel og jobskabelsen. Redefinere mindstelønnens sammensætning og revidere det dertilhørende indekseringssystem. Træffe foranstaltninger med henblik på at begrænse opdelingen af arbejdsmarkedet, navnlig vedrørende effektiviteten af incitamenterne til at ansætte unge og ældre og brugen civilretlige kontrakter. Vedtage loven om studenterarbejde. Prioritere at hjælpe unge, der ikke er registreret hos arbejdsformidlingen, ved at sikre denne tilstrækkelig kapacitet. Øge beskæftigelsen blandt lavt kvalificerede og ældre arbejdstagere ved at tilpasse arbejdsmiljøet til et længere arbejdsliv og fokusere ressourcerne på skræddersyede arbejdsmarkedsforanstaltninger og samtidig øge deres effektivitet. Rette opmærksomheden mod den manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte kompetencer ved at gøre erhvervsuddannelsesprogrammer mere attraktive og ved at udvikle samarbejdet med relevante interessenter om at vurdere behov på arbejdsmarkedet.

               4.

               Gennemføre privatiseringen af NKBM i 2014 som planlagt, forberede privatisering af Abanka i 2015 og fortsætte den hurtige gennemførelse af omstruktureringsplaner for de banker, der modtager statsstøtte, og den nødvendige konsolidering af banksektoren. Færdiggøre den omfattende handlingsplan for bankerne i august 2014 på baggrund af revisionen af aktiver og stresstesten, herunder træffe specifikke foranstaltninger til at forbedre ledelse, overvågning, risikostyring, kreditbevillingsprocedure og datakvalitet og datatilgængelighed. Øge bankernes evne til at afvikle misligholdte lån ved at styrke den interne håndtering af aktiver og ved at omstrukturere enheder. Præcisere bankaktivselskabets mandat ved senest i september 2014 at offentliggøre en omfattende ledelsesstrategi og forretningsplan, der detaljeret beskriver dets rolle i omstruktureringen af dets aktiver, indfrielsesmål, budgetter, planer for håndtering af aktiver og forventede afkast, samtidig med at tilstrækkelige ressourcer sikres.

               5.

               Fortsætte med at gennemføre de i 2013 annoncerede privatiseringer inden for de fastsatte frister. Vedtage en strategi for Slovenian Sovereign Holding med en klar klassificering af aktiver i overensstemmelse med fristen og de definitioner, der er fastlagt i loven om Slovenian Sovereign Holding af 2014. Forpligte sig til en kortsigtet (et- til toårig) plan for afhændelse af en række nøje udvalgte aktiver med klare frister senest i november 2014. Gøre denne plan fuldt operationel som instrument til håndtering af de aktiver, der fortsat er i statseje, og afhændelse af de aktiver, der er øremærket til privatisering, i overensstemmelse med de fastlagte planer og inden for de ved lov fastlagte frister. Vedtage og gennemføre en kodeks for virksomhedsledelse for statsejede virksomheder senest i september 2014 med henblik på at sikre professionel, gennemsigtig og uafhængig ledelse.

               6.

               Færdiggøre en plan for omstrukturering af virksomheder i slutningen 2014 med klare prioriteter og en effektiv gennemførelsesprocedure. Oprette en central taskforce for omstrukturering af virksomheder, der overvåger og koordinerer omstruktureringsprocessen som helhed og stiller den nødvendige ekspertise, vejledning og rådgivning til rådighed, og som letter forhandlingsprocessen mellem alle de involverede interessenter. Opstille en liste over de mest hastende omstruktureringssager og samtidig maksimere realiseringsværdien for kreditorerne. Fremme anvendelse af de tilgængelige juridiske mekanismer og den bedste internationale praksis blandt alle interessenter i omstruktureringsprocessen. Evaluere de seneste ændringer i insolvenslovgivningen senest i september 2014 og være klar til at gennemføre eventuelle yderligere foranstaltninger. Reducere varigheden af retssager i første instans for tvister i civil- og handelsretlige sager yderligere, herunder sager under insolvenslovgivningen og antallet af udestående sager, især sager som omhandler retshåndhævelse og insolvens.

               7.

               Mindske hindringerne for at gøre forretning i Slovenien inden for områder, som er vigtige for den økonomiske udvikling, således at landet bliver mere attraktivt for direkte udenlandske investeringer, især gennem en hurtigere liberalisering af de lovregulerede erhverv og begrænsning af administrative byrder, herunder mere strømlinede godkendelsesprocedurer. Sikre konkurrenceagenturet tilstrækkelig autonomi og øge dets institutionelle uafhængighed. Samordne prioriteringerne og sikre sammenhæng mellem strategien for forskning og innovation fra 2011 og strategien for industripolitikken fra 2013 med de kommende strategier om intelligent specialisering og transport samt sikre at de hurtigt gennemføres, og at deres effektivitet vurderes.

               8.

               Træffe effektive foranstaltninger til at bekæmpe korruption, øge gennemsigtighed og ansvarlighed samt indføre ekstern evaluering af resultater og procedurer for kvalitetskontrol.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 8. juli 2014.

            På Rådets vegne

         P.C. PADOAN

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Opretholdt for 2014 ved Rådets afgørelse 2014/322/EU af 6 maj 2014 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker for 2014 (EUT L 165 af 4.6.2014, s. 49).

      (4)  EUT C 217 af 30.7.2013, s. 75.

      (5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11).

      (6)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

      (7)  Se side 141 i denne EUT.


Avis juridique important

|

52004SC0813

Kommissionens udtalelse om et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland - Anvendelse af artikel 104, stk. 5, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab  /* SEK/2004/0813 endelig udg. */

KOMMISSIONENS UDTALELSE om et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland - Anvendelse af artikel 104, stk. 5, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske FællesskabBEGRUNDELSEDen 7. april 2004 offentliggjorde Kommissionen sine økonomiske forårsprognoser [1]. Ifølge disse prognoser, der tog hensyn til de reviderede tal, som Grækenland havde indberettet den 30. marts 2004, men som Eurostat endnu ikke havde valideret, udgjorde det offentlige underskud 2,95 % af BNP i 2003. I forlængelse af samtaler mellem Eurostat og de græske myndigheder i slutningen af april indsendte de græske myndigheder igen nye tal, som denne gang viste, at det offentlige underskud i 2003 udgjorde 3,2 % af BNP. Det oversteg således traktatens referenceværdi på 3 % af BNP og var samtidig steget markant i forhold til underskuddet i 2002 (1,5 % af BNP). Desuden lå den offentlige bruttogældskvote på 103,0 % af BNP fortsat et godt stykke over traktatens referenceværdi på 60 %. På denne baggrund indledte Kommissionen proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud over for Grækenland den 19. maj 2004 med vedtagelse af en rapport i henhold til traktatens artikel 104, stk. 3 [2].[1]  Kommissionens prognoser fra foråret 2004 findes på følgende websted:  http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.[2]  Rapporten foreligger i sin fulde ordlyd på følgende websted:  http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htmProceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud reguleres af traktatens artikel 104 og Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der indgår som led i stabilitets- og vækstpagten [3].[3]  OJ L 209, 2.8.1997.Kommissionens rapport i henhold til traktatens artikel 104, stk. 3, konkluderede, at det græske underskuds overskridelse af traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i 2003 hverken var en følge af usædvanlige begivenheder, som de græske myndigheder ikke selv var herre over, jf. stabilitets- og vækstpagten, eller resultatet af et alvorligt økonomisk tilbageslag, der i pagten er defineret som et årligt fald i det reale BNP på mindst 2 %. Tværtimod opstod denne situation i en kontekst med stærk positiv vækst, med en real BNP-vækst på 4,2 % i 2003 og et positivt outputgab på omkring 1,5 % af BNP. Det endelige omfang af det offentlige underskud i 2003 skal sammenlignes med de 0,9 % af BNP, der blev sat som mål for underskuddet i det opdaterede konvergensprogram fra december 2002. Den betydelige afvigelse fra det oprindelige mål tilskrives en række ikke tilbagevendende faktorer (budgetoverskridelser i forbindelse med forberedelserne til De Olympiske Lege og erstatning for vejrskader), større primære udgifter end forventet (sociale overførsler og offentlige lønninger) samt et fald i visse indtægter (moms, indkomstskat og omklassificering - til en finansiel transaktion - af en betaling fra postsparebanken til staten). Med hensyn til udviklingen i 2004 konkluderede rapporten, at det offentlige underskud sandsynligvis ville vokse og forblive over 3 % af BNP, medmindre der blev truffet nye foranstaltninger.Ifølge Kommissionens rapport, der byggede på Kommissionens økonomiske forårsprognoser, udgjorde den offentlige gældskvote 103 % af BNP i 2003 og lå således langt over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Kommissionen bemærkede endvidere, at den kun forventede et marginalt fald i gældskvoten til 102,8 % af BNP i 2004, hvilket ligger over de 98,3 % af BNP, som de græske myndigheder indberettede i maj 2004. Ifølge rapporten giver både den store offentlige gæld og det langsomme tempo i nedbringelsen heraf anledning til bekymring, navnlig i en periode med høj nominel vækst og et positivt og voksende outputgab.Det hedder i traktatens artikel 104, stk. 4, at "det i artikel 114 omhandlede udvalg [dvs. Det Økonomiske og Finansielle Udvalg] afgiver udtalelse om Kommissionens rapport". Udvalget afgav sin udtalelse den 2. juni 2004, hvori det tilsluttede sig Kommissionens vurdering. Det konkluderede især, at budgetudviklingen i Grækenland i 2003 tydede på, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i henhold til begge kriterier i artikel 104, stk. 2. Selv hvis der blev taget hensyn til andre relevante faktorer, herunder især den mellemfristede budgetstilling og den offentlige investeringskvote, ændrede dette ikke ved vurderingen baseret på disse kriterier. Udvalget fandt også, at med den nuværende politik og med de nuværende vækstudsigter ville det offentlige underskud også overskride traktatens referenceværdi i 2004, og at den offentlige bruttogældskvote fortsat ville ligge et godt stykke over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP i 2004. Udvalget fandt, at både den store offentlige gæld og det langsomme tempo i nedbringelsen heraf gav anledning til bekymring, navnlig i en periode med høj nominel vækst og et positivt og voksende outputgab.Kommissionen, der har undersøgt de relevante faktorer, der tages hensyn til i dens rapport, og som henviser til Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs udtalelse, finder, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland. Kommissionen afgiver hermed sin udtalelse, som den vedtog den 24. juni 2004, til Rådet i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 5. Kommissionen henstiller, at Rådet træffer afgørelse i overensstemmelse hermed i henhold til artikel 104, stk. 6. Herudover forelægger Kommissionen Rådet en henstilling med henblik på Rådets henstilling, der skal rettes til Grækenland med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør, jf. traktatens artikel 104, stk. 7.KOMMISSIONENS UDTALELSE om et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland - Anvendelse af artikel 104, stk. 5, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske FællesskabGENERELLE BETRAGTNINGERIfølge traktatens artikel 104 skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud. Afgørelser om, hvorvidt der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud, reguleres af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er specificeret i traktatens artikel 104 og Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der indgår som led i stabilitets- og vækstpagten.Det er fastsat i traktatens artikel 104, stk. 2, at Kommissionen skal overvåge udviklingen i medlemsstaternes budgetsituation og i deres offentlige gæld med henblik på at identificere alvorlige fejl. Kommissionen skal navnlig undersøge, om budgetdisciplinen overholdes på grundlag af to kriterier. Det ene er forholdet mellem det forventede eller faktiske offentlige underskud og bruttonationalproduktet (BNP), og det andet er forholdet mellem den offentlige gæld og BNP. De statistiske data vedrørende disse variabler tilvejebringes af Kommissionen på grundlag af indberetninger fra medlemsstaterne.I henhold til traktatens artikel 104, stk. 3, skal Kommissionen udarbejde en rapport, hvis en medlemsstat ikke opfylder kravene i forbindelse med et af eller begge kriterierne i artikel 104, stk. 2, eller hvis den, selv om kravene efter disse kriterier er opfyldt, er af den opfattelse, at der er risiko for et uforholdsmæssigt stort underskud i en medlemsstat. I Kommissionens rapport tages der også hensyn til, om det offentlige underskud overstiger de offentlige investeringsudgifter, samt til alle andre relevante forhold, herunder medlemsstatens økonomiske og budgetmæssige situation på mellemlang sigt, jf. traktatens artikel 104, stk. 3. Med udgangspunkt i de oplysninger vedrørende 2003, som de græske myndigheder indberettede den 4. maj 2004, og Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2004, vedtog Kommissionen en sådan rapport vedrørende Grækenland den 19. maj 2004.Derefter, og i overensstemmelse med artikel 104, stk. 4, afgav Det Økonomiske og Finansielle Udvalg en udtalelse om Kommissionens rapport den 2. juni 2004.Traktatens artikel 104, stk. 5, fastsætter, at Kommissionen skal afgive en udtalelse til Rådet, hvis den finder, at der er eller kan opstå et uforholdsmæssigt stort underskud i en medlemsstat. For at nå frem til en konklusion om, hvorvidt der er eller kan opstå et uforholdsmæssigt stort underskud, mener Kommissionen, at der bør tages hensyn til i) resultaterne i dens egen rapport, nemlig om kravene efter et af eller begge kriterierne i artikel 104, stk. 2, ikke er opfyldt, og alle andre relevante forhold, der er nævnt i artikel 104, stk. 3, og ii) Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs udtalelse om Kommissionens rapport. På grundlag af disse elementer har Kommissionen anstillet en række betragtninger vedrørende Grækenland.BETRAGTNINGER VEDRØRENDE GRÆKENLAND1. I 2003 udgjorde det offentlige underskud i Grækenland 3,2 % af BNP. Det overskred derfor traktatens referenceværdi på 3 % af BNP og var steget markant i forhold til underskuddet i 2002 (1,5 % af BNP). Forværringen af den offentlige saldo var en følge af en betydelig forværring af statens saldo.2. Det græske underskuds overskridelse af traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i 2003 var hverken en følge af usædvanlige begivenheder, som de græske myndigheder ikke selv var herre over, jf. stabilitets- og vækstpagten, eller resultatet af et alvorligt økonomisk tilbageslag, der i pagten er defineret som et årligt fald i det reale BNP på mindst 2 %. Tværtimod opstod denne situation i en kontekst med stærk positiv vækst, med en real BNP-vækst på 4,2 % i 2003 og et positivt outputgab på omkring 1,5 % af BNP.3. Det endelige omfang af det offentlige underskud i 2003 ligger 2,3 % af BNP over det niveau, der forventedes i november 2002 ved vedtagelsen af budgettet for 2003. Den betydelige afvigelse fra det oprindelige mål tilskrives for det første en række ekstraordinære faktorer (budgetoverskridelser i forbindelse med forberedelserne til De Olympiske Lege og erstatning for vejrskader), for det andet at de primære udgifter blev større end forventet (sociale overførsler og offentlige lønninger) og for det tredje faldet i visse indtægter (moms, indkomstskat og omklassificering - til en finansiel transaktion - af en betaling fra postsparebanken til staten). Med det positive outputgab på 1,5 % i 2003 (0,8 % i 2002) kan den kraftige forværring af den offentlige saldo ikke tilskrives cykliske faktorer. Det beregnede konjunkturkorrigerede underskud voksede fra 1,7 % af BNP i 2002 til 3,9 % af BNP i 2003, og det primære overskud faldt fra 4,7 % til 2,5 % i samme periode. Den skarpe stigning i det konjunkturkorrigerede underskud peger i retning af, at der føres en procyklisk, ekspansiv finanspolitisk linje.4. De offentlige bruttoinvesteringer opgjort som en andel af BNP har ligget over underskudskvoten de sidste seks år og har været højere end EU-gennemsnittet på 2,3 % af BNP og nåede op på 4,2 % af BNP i 2003. Det skal således bemærkes, at de offentlige investeringer som andel af BNP ikke er blevet mindre i denne periode men har været meget højere end underskuddet som andel af BNP indtil 2003. Det forventes også at blive tilfældet i 2004-2005.5. Ifølge indberetningerne fra de græske myndigheder den 4. maj 2004 forventes det offentlige underskud i Grækenland at falde til 2,9 % af BNP i 2004. Ifølge fremskrivningerne i Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2004, der bygger på en formodning om uændret politik og det i marts indberettede tal for 2003-underskuddet på 2,95 % af BNP, forventer Kommissionen et offentligt underskud på 3,2 % af BNP i Grækenland i 2004. Forværringen af den offentlige saldo, jf. Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2004, kombineret med en forventet ny stigning i det positive outputgab (til 2,2 % af det potentielle BNP) afspejler således en fortsættelse af den procykliske, ekspansive politisk linje. Ifølge Kommissionens prognoser fra foråret 2004 vil det konjunkturkorrigerede underskud vokse til 4,1% af BNP i 2004, hvorfor Grækenland vil bevæge sig et skridt længere væk fra en budgetsaldo tæt på balance eller i overskud. Underskuddet vil forblive over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP, medmindre der træffes nye foranstaltninger.6. Ved udgangen af 2003 udgjorde den offentlige bruttogældskvote 103,0 % af BNP. Den var således faldet i forhold til det forudgående år, hvor den lå på 104,7 % af BNP, men overskred stadig referenceværdien på 60 % af BNP. Dette tal for 2003, der blev valideret af Eurostat i maj, blev allerede indberettet i marts og benyttet af både de græske myndigheder og Kommissionen i forbindelse med deres fremskrivninger af gældskvoten i 2004. Ifølge de oplysninger, som de græske myndigheder indberettede den 4. maj 2004, forventes gældskvoten i Grækenland at falde til 98,3 % af BNP i 2004. Ifølge Kommissionens prognoser fra foråret 2004 forventes gældskvoten kun at falde marginalt til 102,8 % af BNP i 2004, og den vil således fortsat ligge et godt stykke over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP.7. Der hersker fortsat usikkerhed omkring kvaliteten af oplysningerne om de offentlige finanser. Det underskud, der blev indberettet den 4. maj, skal sammenholdes med det tal på 1,7 % af BNP, der blev indberettet i begyndelsen af marts, og som blev ændret til 2,95 % af BNP ved udgangen af samme måned, efter at den nye regering havde taget initiativ til en gennemgribende revision af de offentlige finanser. Eftersom der stadig står ubesvarede spørgsmål tilbage om de underliggende data, har de græske myndigheder forpligtet sig til hurtigt at finde en løsning på de udestående problemer i tæt samarbejde med Eurostat. Skønt Eurostat validerede de tal, der blev indberettet i maj, er der desuden stor sandsynlighed for, at tallene for 2003 og tidligere år vil blive justeret (næsten helt sikkert i opadgående retning for underskuddenes vedkommende) i forbindelse med den sædvanlige indberetning i september 2004. Disse justeringer forventes også at presse tallet for 2004-underskuddet i vejret.KONKLUSIONOvervågningen af budgetsituationen i Grækenland og specielt undersøgelsen af, om kriterierne i artikel 104, stk. 2, er opfyldt, har foranlediget Kommissionen til at udarbejde en rapport i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 3. Efter at have undersøgt de relevante faktorer, der tages hensyn til i denne rapport, og med henvisning til Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs udtalelse finder Kommissionen, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland.


Vigtig juridisk meddelelse

|

52008SC0381

Henstilling fra Kommissionen til Rådet om Det Europæiske Fællesskabs deltagelse i forhandlingerne om ændringer af protokollen om persistente organiske miljøgifte (POP) til FN/ECE-konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande  /* SEK/2008/0381 endelig udg. */

	[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |Bruxelles, den 31.3.2008SEK(2008) 381 endeligHENSTILLING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDETom Det Europæiske Fællesskabs deltagelse i forhandlingerne om ændringer af protokollen om persistente organiske miljøgifte (POP) til FN/ECE-konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstandeHENSTILLING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDETom Det Europæiske Fællesskabs deltagelse i forhandlingerne om ændring er af protokollen om persistente organiske miljøgifte (POP) til FN/ECE-konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstandeA. BEGRUNDELSE1. Forvaltningsorganet for FN/ECE-konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande vedtog protokollen om persistente organiske miljøgifte (POP) i juni 1998. Protokollen omfatter i øjeblikket en liste med 16 stoffer, nemlig 11 pesticider, 2 industrikemikalier og 3 utilsigtede biprodukter. Det endelige mål er at bringe alle udledninger, emissioner og tab af POP til ophør. Protokollen trådte i kraft den 23. oktober 2003. Den er ratificeret af 29 parter, herunder EU og 21 medlemsstater[1].2. Rådet vedtog en afgørelse om indgåelse af protokollen på Det Europæiske Fællesskabs vegne den 19. februar 2004[2]. Fællesskabets godkendelsesinstrument blev deponeret den 30. april 2004.3. I henhold til protokollens artikel 14 kan parterne i protokollen foreslå ændringer af protokollen og dens bilag. De foreslåede ændringer skal drøftes og vedtages med konsensus af de parter, der er til stede ved Forvaltningsorganets møde.4. På det 25. møde den 13. december 2007 bemyndigede Forvaltningsorganet Strategiarbejdsgruppen (Working Group on Strategies and Review) til at indlede forhandlinger om forslagene til ændringer af POP-protokollen med henblik på, at resultaterne af forhandlingerne forelægges for Forvaltningsorganet på det 26. møde i december 2008. Ændringerne vedrører: i) den planlagte revurdering af bestemmelserne om stoffer og den eventuelle revision af protokollens bestemmelser om den bedste tilgængelige teknologi (BAT) og emissionsgrænseværdier (ELV), ii) tilføjelse af de syv "nye" stoffer[3] til protokollens bilag og iii) en fremskyndet procedure for ændringer af bilagene.5. I EF-traktatens artikel 174, stk. 1, er det fastsat, at et af målene for Fællesskabets miljøpolitik er fremme på internationalt plan af foranstaltninger til løsning af de regionale og globale miljøproblemer. For at nå dette mål kan Fællesskabet indgå aftaler med tredjeparter i overensstemmelse med artikel 175 og 300.6. I tilfælde af indgåelse af aftaler mellem Fællesskabet og en eller flere stater eller internationale organisationer retter Kommissionen ifølge EF-traktatens artikel 300, stk. 1, henstillinger til Rådet, der bemyndiger Kommissionen til at indlede de nødvendige forhandlinger. Kommissionen fører disse forhandlinger i samråd med særlige udvalg, der er udpeget af Rådet til at bistå den i dette arbejde, og inden for rammerne af de direktiver, som Rådet måtte meddele den.7. Ovennævnte ændringer af POP-protokollen vil blive forhandlet i Strategiarbejdsgruppen (Working Group on Strategies and Review) og i Forvaltningsorganet. Disse ændringer udgør aftaler som omhandlet i EF-traktatens artikel 300, stk. 1. De syv foreslåede stoffer er omhandlet i en række EF-retsakter[4]. Medlemsstaterne kan ikke påtage sig forpligtelser uden for EF-lovgivningens rammer, der kan berøre EF-reglerne eller ændre deres anvendelsesområde.8. Kommissionen skal derfor rette en henstilling til Rådet, der skal bemyndige Kommissionen til at deltage i de nødvendige forhandlinger om disse spørgsmål på det næste møde i Strategiarbejdsgruppen i april og september 2008 og i Forvaltningsorganet i december 2008.B. HENSTILLINGPå denne baggrund henstiller Kommissionen, at:1.  Rådet bemyndiger Kommissionen til på Det Europæiske Fællesskabs vegne i spørgsmål henhørende under Fællesskabets kompetence at deltage i forhandlingerne om ændringer af POP-protokollen til FN/ECE-konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande på møderne i Strategiarbejdsgruppen i april og september 2008 og i Forvaltningsorganet i december 20082.  Kommissionen fører disse forhandlinger på Det Europæiske Fællesskabs vegne i spørgsmål henhørende under Fællesskabets kompetence i samråd med et særligt udvalg af repræsentanter for medlemsstaterne i overensstemmelse med forhandlingsdirektiverne i bilaget3.  Kommissionen og medlemsstaterne, i det omfang de ovennævnte spørgsmål omhandler emner, hvor der er delt kompetence mellem Fællesskabet og medlemsstaterne, arbejder tæt sammen under forhandlingsforløbet for at repræsentere Fællesskabet med én stemme i international sammenhæng4.  Kommissionen aflægger beretning for Rådet om resultaterne af forhandlingerne og om eventuelle problemer, som måtte opstå i forbindelse dermed.5.  BILAGFORHANDLINGSDIREKTIVER1. Kommissionen sikrer, at eventuelle ændringer af POP-protokollen er i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i EF-lovgivningen.2. Kommissionen sikrer ligeledes, at:a) protokollen ændres i overensstemmelse med den planlagte revurdering af bestemmelserne om stoffer og den eventuelle revision af protokollens bestemmelser om den bedste tilgængelige teknologi (BAT) og emissionsgrænseværdier (ELV)b) følgende stoffer tilføjes til bilag I, II og/eller III: hexachlorbutadien (HCBD), kommercielt octabromdiphenylether (c-OctaBDE), pentachlorbenzen (PeCB), polychlorerede naphthalener (PCN), korte chlorparaffiner (SCCP), perfluoroktansulfonater (PFOS) og kommercielt pentabromdiphenylether (c-PentaBDE)c) der indføres en fremskyndet procedure for ændring af protokollens bilag I – IV, VI og VIII.[1] Jf. de seneste oplysninger af 18. september 2007 fra sekretariatet for POP-protokollen.[2] Rådets afgørelse 2004/259/EF af 19. februar 2004 om indgåelse på Fællesskabets vegne af protokollen til 1979-konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande angående persistente organiske miljøgifte (EUT L 81 af 19.3.2004, s. 37).[3] Hexachlorbutadien (HCBD), kommercielt octabromdiphenylether (c-OctaBDE), pentachlorbenzen (PeCB), polychlorerede naphthalener (PCN), korte chlorparaffiner (SCCP), perfluoroktansulfonater (PFOS) og kommercielt pentabromdiphenylether (c-PentaBDE).[4] Bl.a. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/45/EF af 25. juni 2002 om tyvende ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF vedrørende begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater (korte chlorparaffiner) (EFT L 177 af 6.7.2002, s. 21), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/11/EF af 6. februar 2003 om 24. ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater (pentabromdiphenylether, octabromdiphenylether) (EUT L 42 af 15.2.2003, s. 45), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/122/EF af 12. december 2006 om 30. ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater (perfluoroktansulfonater) (EUT L 372 af 27.12.2006, s. 32), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (hexachlorbutadien og pentachlorbenzen er prioriterede stoffer i henhold til direktivets artikel 2) (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1) og Rådets direktiv 96/61/EF om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (EFT L 257 af 10.10.1996, s. 26).


Avis juridique important

|

31984H0549

84/549/EØF: Rådets henstilling af 12. november 1984 med henblik på gennemførelse af harmonisering på telekommunikationsområdet

EF-Tidende nr. L 298 af 16/11/1984 s. 0049 - 0050 den spanske specialudgave: Kapitel 16 bind 1 s. 0199  den portugisiske specialudgave: Kapitel 16 bind 1 s. 0199

*****  RAADETS  HENSTILLING  af 12. november 1984  med henblik paa gennemfoerelse af harmonisering paa telekommunikationsomraadet  (84/549/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER -  som henviser til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, saerlig artikel 235,  som henviser til forslag fra Kommissionen,  som henviser til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1),  som henviser til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg (2), og  som tager foelgende i betragtning:  Det er noedvendigt at udnytte det fulde telekommunikationspotentiel med henblik paa Faellesskabets oekonomiske udvikling;  det er i denne sammenhaeng navnlig vigtigt at virkeliggoere foelgende to maal:  - tilvejebringelse af en raekke harmoniserede telematiktjenester (3), der giver brugere i hele Europa mulighed for at kommunikere med hinanden paa en effektiv og oekonomisk maade;  - skabelse af et dynamisk faelles marked for telekommunikationsudstyr;  indfoerelsen af de nye digitalnet for integrerede tjenester (ISDN) og af nye bredbaandskommunikationstjenester, navnlig af interesse for brugere i forretningslivet, hos alle Faellesskabets telekommunikationsadministrationer og anerkendte private selskaber, der tilbyder tjenesteydelser paa telekommunikationsomraadest, i det foelgende benaevnt »teleadministrationer«, frembyder en udmaerket lejlighed til at foretage den noedvendige harmonisering for at naa disse maal;  Faellesskabets teleadministrationer boer have stoette til deres gennemfoerelse af de paatraengende harmoniseringsprogrammer, som er udarbejdet inden for Den europaeiske konference af Post- og Teleadministrationer (CEPT), Den europaeiske Standardiseringsorganisation / Den europaeiske komité for elektronisk Standardisering (CEN/CENELEC), Det internationale raadgivende udvalg for Telegrafi og Telefoni (CCITT) samt Den internationale Standardiseringsorganisation (ISO), og disse administrationer boer ydes en saadan bistand, at de noedvendige ressourcer, navnlig kvalificeret arbejdskraft, kan staa til deres raadighed;  HENSTILLER  til medlemsstaternes regeringer, at de sikrer sig,  - at teleadministrationerne  1. raadfoerer sig med hinanden, helst inden for rammerne af CEPT, inden der indfoeres nye tjenester, navnlig mellem medlemsstaterne indbyrdes, med henblik paa at fastlaegge faelles retningslinjer, saaledes at den noedvendige fornyelse finder sted paa en maade, som er forenelig med harmoniseringsbestraebelserne;  2. soerger for, at de nye tjenester, som indfoeres fra 1985 og fremover, indfoeres paa grundlag af en faelles harmoniseret fremgangsmaade, navnlig med hensyn til tjenester mellem medlemsstaterne indbyrdes, saaledes at der tilbydes indbyrdes kompatible tjenester i hele Europa under hensyntagen til udviklingen af arbejdet i CEPT, CEN/CENELEC, CCITT og ISO;  3. fra 1986 og fremefter, naar de bestiller digitale transmissions- og fordelersystemer, som er udformet med henblik paa gradvis integrering af de forskellige tjenester, foretager disse indkoeb under fuld hensyntagen til anerkendte standarder inden for Faellesskabet;  - at Kommissionen regelmaessigt underrettes om fremskridt i arbejdet, som den regelmaessigt gennemgaar sammen med den gruppe paa hoejt embedsmandsplan vedroerende telekommunikation, der blev nedsat af Raadet den 4. november 1983.  (1) EFT nr. C 144 af 15. 6. 1981, s. 71.  (2) EFT nr. C 138 af 9. 6. 1981, s. 26.  (3) Ordet »telematik« daekker alle tjenester, systemer, produkter og udstyr, som er baseret paa kombineret anvendelse af elektroniske informationsteknikker, dvs. digital behandling og kommunikation. Ordet »telematik« er et generisk udtryk og henviser naturligvis ikke til noget bestemt kommercielt produkt under dette navn.


Avis juridique important

|

31986H0659

86/659/EØF: Rådets henstilling af 22. december 1986 om samordnet indførelse af et tjenesteintegreret digitalnet (ISDN) i Det europæiske Fællesskab

EF-Tidende nr. L 382 af 31/12/1986 s. 0036 - 0041

RAADETS HENSTILLINGaf  22. december 1986om samordnet indfoerelse af et tjenesteintegreret digitalnet (ISDN) i Det  europaeiske Faellesskab(86/659/EOEF)RAADET FOR DE EUROPAEISKEFAELLESSKABER HAR -som  herviser til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, som henviser til forslag fra Kommissionen (1), som henviser til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2), som henviser til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg (3), ogsom tager foelgende i  betragtning: I henstilling 84/549/EOEF (4) opfordres der til at indfoere tjenester paa grundlag af en faelles  harmoniseret metode inden for telekommunikation; de ressourcer, som telekommunikationsnettene stiller til raadighed, boer udnyttes, for at  Faellesskabet kan bevare sin konkurrenceevne paa verdensmarkedet stillet over for den hurtige  udvikling inden for telekommunikationssektoren; de tekniske ressourcer, som et tjenesteintegreret digitalnet (Integrated Services Digital Network -  ISDN) stiller til raadighed, aabner mulighed for en lang raekke harmoniserede kompatible tjenester for  alle Faellesskabets brugere, og for nye kommunikationsmidler for lyd, skrift og billede; den nuvaerende investering i digitale centraler og digitalt transmissionsudstyr i medlemsstaterne  goer det muligt at overveje at udvikle et tjenesteintegreret digitalnet; gennem en samordnet politik for indfoerelse af ISDN kan der etableres et europaeisk marked for  telefon- og edb-terminaler, der i kraft af sin stoerrelse kan skabe de noedvendige  udviklingsbetingelser, saaledes at de europaeiske telekommunikationsindustrier kan bevare og udvide  deres andel af verdensmarkederne; Raadets direktiv 83/189/EOEF af 28. marts 1983 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske  standarder og forskrifter (5) boer gennemfoeres; der boer tages hensyn til Raadets direktiv 86/361/EOEF af 24. juli 1986 om foerste fase af den gensidig  anerkendelse aftypegodkendelser af telerminaludstyr (6) og til Raadets forordning (EOEF) nr. 3300/86  af 27. oktober 1986 om gennemfoerelse af et faellesskabsprogram til udvikling af visse ugunstigt  stillede regioner i Faellesskabet gennem bedre adgang til avancerede telekommunikationstjenester  (STAR-programmet) (7); der boer goeres brug af EF-finansieringsinstrumenternes potentiel til at fremme udviklingen af  infrastrukturer i medlemsstaterne; anvendelse af en saadan politik boer behoerigt tage hensyn til beskyttelse af abbonnenternes  privatliv; ivaerksaettelse af en saadan politik vil medfoere, at der paa faellesskabsniveau skabes et taettere  samarbejde mellem telekommunikationsindustrien og administrationerne og anerkendte private  telekommunikationsselskaber, i det foelgende benaevnt »teleadministrationerne«; gruppen af hoejstaaende embedsmaend inden for telekommunikation (SOGT) har afgivet positiv udtalelse,  hvori det hedder, at de detaljerede henstillinger, der er udarbejdet af gruppen vedroerende analyser  og prognoser (GAP), udgoer et strategisk grundlag for udvikling af et tjenesteintegreret digitalnet  (ISDN), der vil saette abonnenter i Europa i stand til at kommunikere effektivt og oekonomisk; teleadministrationerne, Den europaeiske konference af Post- og Teleadministrationer (CEPT) og  producenterne af telekommunikationsudstyr i medlemsstaterne har afgivet positiv udtalelse om naevnte  henstillinger -HENSTILLER: 1. at teleadministrationerne ivaerksaetter de i bilaget anfoerte detaljerede  anbefalinger vedroerende en samordnet indfoerelse af et tjenesteintegreret digitalnet (ISDN) i  Faellesskabet; 2. at der ved ivaerksaettelsen af anbefalingerne laegges saerlig vaegt paa: a) standardisering og implementering af S/T-graensefladen, b) den fastlagte tidsplan, c) maalsaetningen for nettets markedsandel i den udstraekning, dette er foreneligt med strategierne paa  handelsomraadet. (1) EFT nr. C 157 af 24. 6. 1986, s. 3. (2) Udtalelse afgivet den 12. december 1986 (endnu ikke offentliggjort i Tidende). (3) Udtalelse afgivet den 17. december 1986 (endnu ikke offentliggjort i Tidende). (4) EFT nr. L 298 af 16. 11. 1984, s. 49. (5) EFT nr. L 109 af 26. 4. 1983, s. 8. (6) EFT nr. L 217 af 5. 8. 1986, s. 21. (7) EFT nr. L 305 af 30. 10. 1986, s. 1.                               nger vedroerende en samordnet indfoerelse af et tjenesteintegreret  digitalnet (ISDN) i Faellesskabet; 2. at der ved ivaerksaettelsen af 3. at teleadministrationerne fortsaetter det harmoniseringsarbejde  inden for CEPT, navlig for saa vidt angaar de maalsaetninger og de tidsplaner, der er opstillet i  bilaget med hensyn til ISDN-specifikationer, der endnu ikke er fuldt udarbejdet; 4. at teleadministrationerne traeffer de fornoedne foranstaltninger til at lette en samordnet  indfoerelse af et tjenesteintegreret digitalnet, herunder foranstaltninger med henblik paa  implementering af CEPT-specifikationer i udstyr, der beroeres af det tjenesteintegrerede  digitalnet; 5. at Faellesskabets finansieringsinstrumenter inden for interventionsrammerne tager hensyn til  denne henstilling, bl.a. for saa vidt angaar den investering, der er noedvendig for implementering af  et tjenesteintegreret digitalnet; 6. at medlemsstaternes regeringer tilskynder teleadministrationerne til at efterkomme denne  henstilling, og7. at medlemsstaternes regeringer ved udgangen af hvert aar, begyndende med 1987,  underretter Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet, og hvilke problemer der kan opstaa  i forbindelse med gennemfoerelsen af denne henstilling. Kommissionen og gruppen af hoejstaaende  embedsmaend inden for telekommunikation (SOGT), der blev nedsat af Raadet den 4. november 1983, foerer  aktivt tilsyn med forloebet af arbejdet med henblik paa at fastslaa, om programmets tidsfrister  overholdes, og om programmet som helhed gennemfoeres paa en tilfredsstillende maade. Kommissionen  forelaegger hvert aar en rapport til Europa-Parlamentet om forloebet af arbejdet. Udfaerdiget i Bruxelles, den 22. december 1986. Paa Raadets vegneG. SHAWFormand BILAG DETALJEREDE ANBEFALINGER VEDROERENDE EN SAMORDNET INDFOERELSE AF ET  TJENESTEINTEGRERET DIGITALNET (ISDN) I FAELLESSKABET 1. ANBEFALINGER MED HENBLIK PAA EN HURTIG  SAMORDNING AF EUROPAEISK AKTIVITET VEDROERENDE INDFOERELSEN AF ISDNAlle anbefalinger i det foelgende  hoerer sammen og boer ikke adskilles. 1.1. Den generelle filosofi bag anbefalingerneAlle medlemsstater er enige om, at det  tjenesteintegrerede digitalnet (ISDN) (abonnenttilsslutning ved 144 Kbit/sek. og 2 Mbit/sek.) boer  opfattes som en naturlig videreudvikling af telefonnettet, dvs. at det skal bruges af baade  erhvervslivet og private abonnenter, og at det nuvaerende telefonnets struktur ikke boer aendres  fundamentalt af denne udvikling. De foerste afgoerelse maa tage hensyn hertil. Ikke desto mindre vil den hastighed, hvormed ISDN slaar igennem paa markedet, afhaenge af talrige  oekonomiske, sociale og kulturelle faktorer og naturligvis af nettets gennemslagskraft, dvs.  udbredelse eller den faktiske gennemtraengning af de nye tjenester paa et givet tidspunkt. Det er klart, at erhvervslivet i alle lande har betydeligt stoerre forventninger og krav til  tjenesterne end de private abonnenter. Indtraengningen i erhvervssektoren vil ske gennemn levering af multitjeneste PABC'er og  ISDN-abbonnenttilslutninger. Et vigtigt forslag gaar ud paa, at de terminaler, som tilkobles ISDN's  basistilslutning og bag PABC'erne, ogsaa boer vaere kompatible, hvilket noedvendiggoer en faelles  standard for baade offentlige og private net. Der kan kun skabes en vaesentlig efterspoergsel hos private ved gennem en laengere periode at foere en  kraftig udbudspolitik byggende paa forventet efterspoergsel, saaledes at de nye tjenesters indtraegning  paa markedet naar op over den kritiske masse og dermed faar bolden til at rulle. Denne politik boer stoettes af markedsfoerings- og takseringsindgreb til stimulering af  efterspoergslen. 1.2. Definering af graensefladen mellem det offentlige og det private netDer anbefales en  standardiseret fysisk graenseflade mellem ISDN-terminaler og det offentlige net. Denne boer vaere paa CCITT S- eller T-referencepunktet og boer vaere i overensstemmelse med CCITT- og  CEPT-henstillingerne. Ved basistilslutninger (dvs. 144 Kbit/sek.) maa de fysiske graenseflader ved S- og  T-referencepunkterne vaere identiske. Denne terminalgraenseflade boer ligeledes tilbydes af  PABC-fabrikanterne, saaledes at der kan opnaas en faelles udforming af terminaler. Det ovennaevnte indebaerer, at det for en basistilslutning gaelder, af operatoeren at det offentlige  net maa tilbyde mindst NT1-funktionen. Det haster med at opnaa enighed mellem teleadministrationerne inden for CEPT om en standardiseret  fysisk graenseflade ved T-referencepunktet for primaertaksttilslutning (dvs. 2 048 Kbit/sek.). Det er klart, at PABC-multitjenester i en overgangsfase paa adskillige aar vil anvende forskellige  standarder, men disse PABC'er boer saa snart som muligt udover disse standarder kunne tilbyde  S-graensefladen. Fabrikanternes repraesentanter var enige i dette punkt. 2. TJENESTER, DER SKAL VAERE DEFINERET OG SPECIFICERET I DETALJER INDEN UDGANGEN AF 1986, OG SOM  SKAL VAERE TIL RAADIGHED I ALLE MEDLEMSLANDENE FRA OG MED 1988Foelgende omraader skal vaere  specificeret i detaljer senest ved udgangen af 1986: a) OpkoblingstjenesteKredsloebskoblet, transparent, 64 Kbit/sek. b) Teletjenester- 3,1 KHz telfoni ved 64 Kbit/sek. - faksimile ved 64 Kbit/sek. (gruppe IV)                              de forskellige standarder,  men disse PABC'er boer saa snart som muligt udover disse standarder kunne tilbyde S-graensefladen.  Fabrikanternes repraesentanter var enige- teletex ved 64 Kbit/sek., - samtidig teletex/faksimile ved 64 Kbit/sek. c) Supplerende tjenesterFor at forbedre tjenesterne boer der implementeres et faelles saet af  supplerende tjenester i medlemslandene. Formaalet med disse ekstratjenester er at supplere de  nuvaerende tjenester i telefonnettet og de tjenester, definitionen af ISDN-protokollerne aabner  mulighed for, (Procedurer for underadressering, terminalportabilitet, abonnent-til-abbonnent  signalering i opkaldsstyremeddelelser maa specificeres, selv om implementeringen foerst forventes paa  et senere tidspunkt). Teleadministrationerne opfordres til inden for CEPT at opstille foelgende supplerende tjenester: - banke paa (samtale venter), - identifikation af indkommende opkald, - lukket brugergruppe (denne tjeneste kan implementeres paa et senere tidspunkt i enkelte lande), - direkte gennemvalg (direkte selvvalg af lokalnummer). d) Adaptorer (for tilslutning af eksisterende terminaler til ISDN via s-graensefladen)-  X.21-adaptor, - X.25-adaptor paa B-kanalen (for tilgang til pakkekoblede tjenester), - analog/digital adaptor specificeret paa basis af nationale behov. Bemaerkning 1Defineringen af persondatamaters brug af opkoblingstjenesten ved 64 Kbit/sek. skal  goeres til genstand for saerlig opmaerksomhed. Bemaerkning 2Kompatibiliteten mellem kredsloebskoblede og pakkekoblede tjenester, hvor  kompatibiliteten kan tilvejebringes enten i terminalen eller i nettet, skal goeres til genstand for  saerlig opmaersomhed. 3. TJENESTE, DER SKAL VAERE SPECIFICERET INDEN UDGANGEN AF 1987, OG SOM KAN IMPLEMENTERES I  TIDSRUMMET 1988 TIL 1993(den noejagtige dato for introduktionen af disse tjenester vil blive  fastlagt saa hurtigt som muligt)a) OpkoblingstjenestePakke-koblet tjeneste under anvendelse af  D-kanalen. Teleadministrationerne opfordres til inden for CEPT at studere anvendeligheden af  pakkoblingstjenester i forbindelse med teletjenester, herunder videotex, teletex,  meddelelsestjenester og teleaktion. b) Teletjenester ved 64 Kbit/sek. For at stimulere efterspoergslen foreslaas det, at foelgende liste af teletjenester faar prioritet: - telefoni (7 KHz) ved 64 Kbit/sek., - audiokonference ved 64 Kbit/sek., - alfageometrisk videotex ved 64 kbit/sek., - billedoverfoersel og datamatkommunikation ved 64 Kbit/sek. Teleadministrationerne opfordres til  inden for CEPT for disse to teletjenesters vedkommende at indkredse mulige tjenester og at  udarbejde detaljerede specifikationer for de tidligste tjenester. c) Adaptorer- X.21 bis, - for asynkrone terminaler (V 24). d) Supplerende tjenesterTeleadministrationerne opfordres til inden for CEPT inden udgangen af 1987  at behandle foelgende liste over supplerende tjenester, der er baseret paa CEPT's egen liste: - Debiteringsadvisering, - Automatisk tilbagekald,                               kbit/sek., - Telefonmoede, - Viderestilling, - Friopkald, - Identificering af chikaneopkald, - Trepartssamtaler, - Identificering af kaldt abonnent. Bemaerkning: Indfoerelsen af disse supplerende tjenester forudsaetter ISUP (ISDN user part). Dersom denne ikke  findes, kan indfoerelsen af disse tjenester via TUP + (enhanced Telephone User part) bive  begraenset. 4. TJENESTER, DER SKAL VAERE SPECIFICERET INDEN UDGANGEN AF 1990a) Teletjenester baseret paa  pakke-kobling(under forudsaetning af at teleadministrationerne enes om noedvendigheden af at  specificere saadanne tjenester, jf. afsnit 3, litra a))- teletex, - videotex, - meddelelsestjenester (jf. CCITT rekommandationerne i serie X400), - teleaktion, dvs. et saet af tjenester, som giver brugerne en paalidelig overfoersel af smaa maengder  pakkedimensioneret information. Denne tjeneste kan tilpasses til adskillige teletjenester:  telealarmering, teleovervaagning, televarsling, telebetjening, telemetri, teleindkoeb m.fl. b) Teletjeneste baseret paa 64 Kbit/sek. - audiografi ved 64 Kbit/sek. - telefoni med billedoverfoersel ved 64 Kbit/sek., hvis dette er muligt. c) Supplerende tjenesterDer skal fortsat arbejdes med dette. 5. NUMMERERING, ADRESSERING OG SIGNALERINGDet henstilles til teleadministrationerne at udarbejde  fuldstaendige CEPT-rekommandationer for ISUP (ISDN user part), SCCP (Signalling Connection Control  Part) og TCAP (Transaction Capabilities), saaledes at der snarest muligt kan tilvejebringes en  faelles standard i Europa. Som en midlertidig loesning henstilles det til teleadministrationerne fra og med 1988, og naar CCITT  nr. 7 indfoeres, at de internationale digitalcentraler (forbundet med digitale, og eventuelt  analoge, kredsloeb) sammenkobles ved hjaelp af TUP + (enhanced Telephone User Part) med henblik paa  baade PSTN- og ISDN-tjenester. Teleadministrationerne opfordres til inden for CEPT at udarbejde detaljerede tekniske  specifikationer inden udgangen af 1986. Det er noedvendigt med driftskompatibilitet i forhold til det eksisterende offentlige telefonnet,  bl.a. saaledes at de forskellige teletjenester og terminaler kan identificeres. BemaerkningTUP + er baseret paa CCITT's roedbogs-TUP, udbygget med henblik paa opfyldelse af  ISDN-kravene, herunder ovennaevnte supplerende tjenester. 6. TAKSTOVERVEJELSERSpoergsmaalet om takstniveauer og strukturer for ISDN er af fundamental  betydning for, hvor hurtigt systemet vil vinde indpas. Paa laengere sigt, eller en uundgaaelig periode med hoeje investeringsomkostninger, skulle  investeringsniveauet pr. basistilslutning kunne taale sammenligning med niveauet i det nuvaerende  telefonnet med en investeringsstruktur afpasset efter en transmissions- og digitalkoblingstype, som  kan vaere forskellig fra den i dag benyttede.                               BemaerkningTUP + er baseretAdskillige undersoegelser vedroerende  ISDN-taksterne mangler endnu at blive faerdiggjort. Teleadministrationerne opfordres til inden for  CEPT at undersoege foelgende forslag. - Paa baggrund af de nuvaerende tendenser boer taksterne for alle tjenester inklusive telefoni vaere  mindre afhaengige af afstanden end paa nuvaerende tidspunkt (idet man altid maa vaere opmaerksom paa  problemerne i forbindelse med transitomkostninger gennem andre lande). - I overgangsfasen fra det analoge net til ISDN, dvs. perioden 1988 til 1993, anmodes  teleadministrationerne inden for CEPT om at undersoege sammenhaengen mellem paa den ene side den  takstgraense, der gaelder for ISDN-tjenester og for basistilslutninger til ISDN, og paa den anden side  de takster, der gaelder for telefoni. - Taksterne boer for teletjenester, som anvender samme opkoblingstjeneste, vaere uafhaengige af  teletjenesten. Alle ydelser fra nettet boer nemlig betales uafhaengigt at anvendelsen af  opkoblingstjenesten. - Der boer opnaas enighed om stoerrelsesforholdet mellem den maanedlige leje for primaertaksttilslutning  (2 048 Kbit/sek.) og lejen for basistilslutning (144 Kbit/sek.). Et stoerrelsesforhold paa 10:1 kan  overvejes. 7. SAMMENKOBLING AF MEDLEMSSTATERNES ISDN-FORSOEGTeleadministrationer, der paa nationalt plan  foretager forsoeg med ISDN foer den fulde implementering af disse rekommandationer, boer saa vidt  muligt bestraebe sig paa at sammenkoble disse tjenester med henblik paa saa hurtigt som muligt at  tilvejebringe erfaring med ISDN i Europa. 8. GENNEMTRAENGNING PAA MARKEDETPrognoser over efterspoergslen paa nye omraader som f.eks.  ISDN-tjenester giver ikke noget saerligt relevant grundlag for markedsplanlaegningen. Ikke desto mindre er det realistisk at opstille maal, som vil kunne naas i loebet af de kommende otte  aar, dvs. inden udgangen af 1993, med henblik paa en saadan indtraengning af ISDN paa markedet for  tjenester og terminaler, at dette kan naa en moden fase. Maalsaetningen boer vaere en passende geografisk daekning og en passende gennemtraengningsgrad paa  nationalt plan i de enkelte lande. Teleadministrationernes planlaegning boer tage sigte paa, at antallet af ISDN-tilslutninger i 1993  skal udgoere 5 % af de i 1983 direkte tilsluttede abonnenter. Dette tal afhaenger bl.a. af, om  industrien er i stand til at tilvejebringe omkostningseffektive ISDN-loesninger for infrastrukturen  og terminaludstyret. Den geografiske daekning skal vaere tilstraekkelig stor til at 80 % af brugerne har mulighed for at  blive tilsluttet ISDN.


Avis juridique important

|

32001H0893

Kommissionens henstilling af 7. december 2001 om principper for anvendelsen af "SOLVIT" — problemløsningsnettet for det indre marked (EØS-relevant tekst) (meddelt under nummer K(2001) 3901)

EF-Tidende nr. L 331 af 15/12/2001 s. 0079 - 0082

Kommissionens henstillingaf 7. december 2001om principper for anvendelsen af "SOLVIT" - problemløsningsnettet for det indre marked(meddelt under nummer K(2001) 3901)(EØS-relevant tekst)(2001/893/EF)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER -som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, ogsom tager følgende i betragtning:(1) Traktatens artikel 3 opstiller som mål at oprette et indre marked ved fjernelse af hindringerne for den frie bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital mellem medlemsstaterne. Det ville være til gavn for borgerne og virksomhederne, særlig de små virksomheder, hvis der fandtes en metode til uformel løsning af problemer, der opstår, når regler, der skal sikre, at dette mål nås, ikke bliver anvendt korrekt.(2) Medlemsstaterne blev som led i handlingsplanen for det indre marked fra 1997(1) opfordret til at oprette "kontaktpunkter for borgere og virksomheder", som behandler problemer i forbindelse med det indre marked. Desuden har medlemsstaterne oprettet "koordinationscentre", som samarbejder om at løse grænseoverskridende problemer, der skyldes, at nationale myndigheder ikke anvender reglerne for det indre marked korrekt ("problemløsningsnettet").(3) Problemløsningsnettet har nu været i drift i tre år. Medlemsstaterne og Kommissionen har i Det Rådgivende Udvalg for det Indre Marked set på, hvor effektivt det er. De er kommet frem til, at en af de største svagheder ved nettet er, at sager ikke altid har fået en ensartet behandling, samt at udenforstående ikke har kunnet se, hvordan det fungerer.(4) Kommissionen har i sin meddelelse om effektiv problemløsning i det indre marked ("SOLVIT")(2) fremsat sine ideer vedrørende problemløsning. Den foreslog en ny model kaldet "SOLVIT", som skal gøre nettet mere effektivt ved hjælp af en fælles online database. Koordinationscentrene i medlemsstaterne registrerer og forfølger sagerne i databasen, hvilket vil være mere effektivt og gøre det nemmere for borgerne at se, hvordan nettet fungerer.(5) Der bør fastsættes fælles principper, så det sikres, at SOLVIT står mål med borgernes og virksomhedernes behov, samt at alle medlemsstater gør sig lige store anstrengelser. Desuden bør medlemsstaterne sikre, at der afsættes passende menneskelige ressourcer og budgetmidler, så koordinationscentrene kan behandle et stigende antal sager, sikre brugerne en service af høj kvalitet og iværksætte oplysningsarbejde.(6) Europa-Parlamentet, Rådet(3), Det Økonomiske og Sociale Udvalg(4) og Regions-udvalget(5) har alle påpeget, at der er brug for mere effektive ordninger til løsning af problemerne.(7) Hvidbogen om nye styreformer i EU(6) indgår i bestræbelserne på at bringe EU tættere på borgerne og virksomhederne. Den bekræfter tillige, at de nationale myndigheder og domstole har ansvaret for at sikre, at fællesskabsretten anvendes og håndhæves korrekt.(8) SOLVIT er et net til uformel løsning af problemer og bør derfor kun behandle sager, der ikke er genstand for en retssag på nationalt plan eller på fællesskabsplan. Det står til enhver tid klagerne frit for at tage sådanne skridt, hvilket medfører, at problemet registreres som afsluttet i databasen. For så vidt som der findes andre og effektive ordninger til løsning af grænseoverskridende problemer, skal SOLVIT ikke erstatte disse, men videreformidle sagerne til de relevante ordninger.(9) En succesfuld problemløsning kræver samarbejde mellem medlemsstaternes koordinationscentre. Koordinationscentret i klagerens medlemsstat bør sikre sig, at sagen er berettiget, samt at alle relevante oplysninger foreligger. Derpå bør koordinationscentret i den medlemsstat, problemet er opstået i, tage skridt til dets løsning.(10) Begge koordinationscentre bør bekræfte, at sagen er berettiget, samt at de vil gøre deres bedste for at løse problemet inden for en nærmere fastsat frist, som undtagelsesvist kan forlænges.(11) Klagerne bør på forhånd orienteres om, hvordan sagerne behandles, og hvilke frister der gælder. De bør have oplyst, at der muligvis også findes andre, mere formelle klagemuligheder, f.eks. retssager. Det er muligt, at der skal overholdes visse frister for ikke at fortabe retten til at klage, og anvendelse af SOLVIT har ikke opsættende virkning. Klagerne behøver ikke at acceptere de løsninger, der foreslås. SOLVIT er en uformel problemløsningsordning, og klagerne kan derfor ikke anfægte de løsninger, der foreslås.(12) Alle løsninger, der foreslås, skal være i fuld overensstemmelse med fællesskabsretten. Kommissionen forbeholder sig ret til at gribe ind over for medlemsstaterne, hvis den mener, at det ikke er tilfældet.(13) Der bør tages passende skridt til at beskytte fortrolige oplysninger.(14) De i denne henstilling anførte principper bør finde anvendelse fra det tidspunkt, hvor online databasen kommer i drift -HENSTILLER:I. ALMINDELIGE BESTEMMELSERA. Indhold og anvendelsesområdeDenne henstilling opstiller principper, som deres medlemsstaternes koordinations-centre bør følge, når de som led i SOLVIT-nettet behandler grænseoverskridende problemer med tilknytning til anvendelsen af reglerne for det indre marked.Den finder ikke anvendelse på problemer, der er genstand for en retssag på nationalt plan eller på fællesskabsplan.B. DefinitionerI denne henstilling forstås ved:1) "koordinationscenter": den del af en medlemsstats forvaltning, der har ansvaret for at behandle sager om grænseoverskridende problemer, som rejses af enkeltpersoner eller virksomheder2) "hjemmekoordinationscentret": koordinationscentret i den medlemsstat, hvor sagen om det grænseoverskridende problem er blevet rejst3) "ledende koordinationscenter": koordinationscentret i den medlemsstat, hvor det grænseoverskridende problem er opstået4) "grænseoverskridende problem": problem, som en enkeltperson eller en virksomhed er stødt på i en medlemsstat, og som har at gøre med den måde, hvorpå en offentlig myndighed i en anden medlemsstat anvender reglerne for det indre marked; dette omfatter situationer, hvor en borger eller en virksomhed, der har en administrativ forbindelse (f.eks. nationalitet, kvalifikationer eller etablering) med en medlemsstat, allerede befinder sig i den anden medlemsstat, hvor problemet er opstået5) "reglerne for det indre marked": bestemmelserne vedrørende det indre markeds funktion i den i traktatens artikel 14, stk. 2, anvendte betydning6) "retssager": formelle procedurer til løsning af en tvist for en domstol eller en domstolslignende instans7) "klager": en enkeltperson eller en virksomhed, der har forelagt et grænseoverskridende problem for et koordinationscenter.II. PRINCIPPERA. Hjemmekoordinationscentret1. Hjemmekoordinationscentret bør indlæse det grænseoverskridende problem i SOLVIT-databasen.2. Inden hjemmekoordinationscentret indlæser en sag i databasen, bør det:a) sikre sig, at sagen er berettigetb) vurdere, om sagen bedre kan løses på anden vis, f.eks. ved hjælp af nettet af Euro Info Centrec) vurdere, om der i stedet bør anlægges retssag.Hjemmekoordinationscentret bør ikke indlæse sagen i databasen, hvis der allerede er anlagt retssag. Beslutter klageren på et senere tidspunkt at anlægge retssag, bør sagen fjernes fra databasen.3. Når hjemmekoordinationscentret indlæser en sag i databasen, stiller det alle relevante oplysninger til rådighed for det ledende koordinationscenter, så sagen kan blive løst hurtigt, dog under overholdelse af de i punkt H anførte krav om fortrolighed.4. Det bør opretholde kontakt med klageren, indtil sagen er afsluttet.B. Det ledende koordinationscenter1. Det ledende koordinationscenter bør inden for en uge bekræfte, om sagen er antaget til behandling, og sender den videre til behandling hos den kompetente instans i forvaltningen. Har det brug for supplerende oplysninger, anmoder det snarest muligt hjemmekoordinationscentret herom. Fastslår det ledende koordinationscenter, at sagen ikke kan antages til behandling, bør dette automatisk anføres i databasen tillige med begrundelsen for afslaget. Hjemmekoordinationscentret bør underrette klageren, som kan forfølge sagen inden for rammerne af en mere formelle procedurer.2. Det ledende koordinationscenter påtager sig ansvaret for at løse det grænseoverskridende problem.C. Underretning af klageren1. Hjemmekoordinationscentret bør på forhånd orienterer klageren om sagsgangen og fristerne. Dette bør omfatte oplysning om, at der muligvis findes mere formelle klagemuligheder på nationalt plan og på fællesskabsplan. Det bør påpeges, at der efter national ret muligvis skal overholdes visse frister for undgå rettighedsfortabelse, og at disse frister ikke berøres af SOLVIT.2. Klagerne bør også orienteres om, at de ikke behøver at acceptere foreslåede løsninger. Disse kan dog ikke anfægtes som led i SOLVIT. Lykkes det ikke at løse problemet ved hjælp af SOLVIT, eller anses den foreslåede løsning for uacceptabel, kan klageren stadig, hvis han ønsker det, forfølge sagen videre inden for rammerne af en mere formel procedure. Indledes der en formel procedure, mens der arbejdes på at finde en løsning, fjernes sagen fra SOLVIT.D. Adgang til SOLVIT-databasen1. Hjemmekoordinationscentret og det ledende koordinationscenter bør have adgang til at registrere oplysninger i SOLVIT-databasen og afslutte sagen.2. De øvrige koordinationscentre har kun læseadgang til oplysningerne om sagen, som gøres anonyme. Klagerne bør have læseadgang til deres egen sag.E. Frister1. Så snart det ledende koordinationscenter bekræfter, at sagen er antaget til behandling, bør databasen angive datoen for, hvornår problemet bør være løst. Problemer bør løses inden for en frist på ti uger.2. Hjemmekoordinationscentret og det ledende koordinationscenter kan undtagelsesvist aftale at forlænge fristen med indtil fire uger, hvis de mener, at det er sandsynligt, at der kan findes en løsning inden for dette tidsrum.F. Udveksling af oplysninger og kommunikation1. Det ledende koordinationscenter bør gøre sit bedste for at løse sagen i nært samarbejde med andre dele af forvaltningen.2. Der bør gøres optimal brug af e-post og andre hurtige kommunikationsmidler.3. Det ledende koordinationscenter bør holde hjemmekoordinationscentret orienteret om sagens gang. Det bør løbende ajourføre oplysningerne i databasen, eller i det mindste én gang om måneden.4. Hjemmekoordinationscentret og det ledende koordinationscenter bør aftale indbyrdes, hvilket sprog de vil anvende til at kommunikere med hinanden, idet de bør tage hensyn til, at målet - i klagerens interesse - er at løse problemet så hurtigt og effektivt som muligt gennem uformelle kontakter.5. Hjemmekoordinationscentret bør være ansvarlig for efter behov at levere oversættelser af de dokumenter, klageren har forelagt.G. Sagens udfald1. Alle løsninger, der foreslås, bør være i fuld overensstemmelse med fællesskabsretten. Kommissionen forbeholder sig ret til at gribe ind over for medlemsstaterne, hvis den mener, at dette ikke er tilfældet.2. Løses et grænseoverskridende problem inden for fristen, bør det ledende koordinationscenter og hjemmekoordinationscentret bekræfte, at problemet er løst, og registrere dette i databasen. Det ledende koordinationscenter bør meddele hjemmekoordinationscentret, hvordan klageren kan få gavn af løsningen.3. Kommer det ledende koordinationscenter frem til, at den pågældende medlemsstat har overholdt retsreglerne vedrørende det indre marked, og at klagen er ubegrundet, bør den angive dette i databasen. Hjemme-koordinationscentret bør underrette klageren om begrundelsen herfor. Klageren kan så, hvis han ønsker det, forfølge sagen videre inden for rammerne af en mere formel procedure.H. Fortrolighed1. Hjemmekoordinationscentret bør normalt meddele klagerens identitet til det ledende koordinationscenter for at fremme problemets løsning. Klageren bør underrettes herom ved sagens begyndelse og have mulighed for at gøre indsigelse, og klagerens identitet bør i så fald ikke afsløres.2. De oplysninger, klageren forelægger, bør udelukkende anvendes af det ledende koordinationscenter til at løse den konkrete sag.3. Der bør tages passende skridt til at beskytte følsomme forretningsmæssige oplysninger eller personoplysninger under hele sagsforløbet, særlig ved overførsel af data i nettet.III. ANVENDELSESFRIST OG ADRESSATERDenne henstilling finder anvendelse fra den 1. juni 2002.Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 7. december 2001.På Kommissionens vegneFrederik BolkesteinMedlem af Kommissionen(1) CSE(97) 1 endelig udg. af 4.6.1997.(2) KOM(2001) 702 endelig udg. af 27.11.2001.(3) Rådets konklusioner af 31. maj 2001.(4) ESC 702/2001 af 30.-31. maj 2001.(5) CdR 200/2001 rev. 2. af 14.-15. november 2001.(6) KOM(2001) 428 af 25.4.2001.