title: Kommissionens henstilling af 18. juni 2019 om udkastet til Grækenlands integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030

text:
               3.9.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 297/29

      KOMMISSIONENS HENSTILLING
      af 18. juni 2019
      om udkastet til Grækenlands integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030
      (2019/C 297/08)
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 (»forordningen om forvaltning«) skal hver medlemsstat forelægge Kommissionen et udkast til en integreret national energi- og klimaplan for perioden 2021-2030 i overensstemmelse artikel 3, stk. 1, og bilag I i nævnte forordning. De første udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner skulle forelægges inden den 31. december 2018.

                  (2)

                  Den 25. januar 2019 forelagde Grækenland sit udkast til en national energi- og klimaplan. Forelæggelsen af dette udkast er det grundlæggende, første skridt i den iterative proces mellem Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på at færdiggøre de integrerede nationale energi- og klimaplaner og sikre deres efterfølgende gennemførelse.

                  (3)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 skal Kommissionen vurdere udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner. Kommissionen har foretaget en omfattende vurdering af det græske udkast til en integreret national energi- og klimaplan, idet de relevante elementer i forordning (EU) 2018/1999 er blevet taget i betragtning. Denne vurdering (2) offentliggøres sammen med nærværende henstilling. Nedenstående henstillinger er baseret på denne vurdering.

                  (4)

                  Kommissionens henstillinger kan navnlig vedrøre i) ambitionsniveauet for målsætninger, mål og bidrag med henblik på i fællesskab at opfylde energiunionens målsætninger og navnlig Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet samt omfanget af elektricitetssammenkobling, som medlemsstaten sigter mod at opnå i 2030, ii) politikker og foranstaltninger, der vedrører målsætninger på medlemsstats- og EU-plan, og andre politikker og foranstaltninger med potentielle grænseoverskridende konsekvenser, iii) eventuelle yderligere politikker og foranstaltninger, der kan være påkrævet i de integrerede nationale energi- og klimaplaner, og iv) samspillet mellem og konsekvensen i de eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger i den integrerede nationale energi- og klimaplan inden for én dimension og mellem energiunionens forskellige dimensioner.

                  (5)

                  Under udarbejdelsen af henstillingerne har Kommissionen på den ene side taget hensyn til behovet for at summere visse kvantificerede planlagte bidrag fra alle medlemsstater med henblik på at vurdere ambitionen på EU-plan og på den anden side behovet for at give den berørte medlemsstat tilstrækkelig tid til at tage behørigt hensyn til Kommissionens henstillinger, før den færdiggør sin integrerede nationale energi- og klimaplan.

                  (6)

                  Kommissionens henstillinger vedrørende medlemsstaternes ambitioner for vedvarende energi er baseret på en metode, der er beskrevet i bilag II til forordning (EU) 2018/1999, og som er baseret på objektive kriterier.

                  (7)

                  For så vidt angår energieffektivitet er Kommissionens henstillinger baseret på vurderingen af det nationale ambitionsniveau som afspejlet i udkastet til den integrerede nationale energi- og klimaplan, sammenlignet med det samlede indsatsniveau, der er nødvendigt for at nå Unionens mål, idet de fremlagte oplysninger om særlige nationale forhold tages i betragtning, hvis det er relevant. De endelige nationale bidrag på energieffektivitetsområdet bør afspejle potentialet for omkostningseffektivitet for så vidt angår energibesparelser og støttes af en stærk langsigtet bygningsrenoveringsstrategi og foranstaltninger til gennemførelse af den energispareforpligtelse, der er fastsat i artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterne bør ligeledes vise, at de har anvendt princippet om »energieffektivitet først« korrekt ved navnlig at forklare, hvordan energieffektivitet på omkostningseffektiv vis bidrager til at nå de nationale mål for en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi og energiforsyningssikkerhed samt til at bekæmpe energifattigdom.

                  (8)

                  Ifølge forordningen om forvaltning skal medlemsstaterne fremlægge et generelt overblik over de investeringer, som er påkrævet for at indfri de målsætninger, mål og bidrag, der er opstillet i den integrerede nationale energi- og klimaplan, og en generel vurdering af kilderne til disse investeringer. De nationale energi- og klimaplaner bør sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i de nationale politikker og foranstaltninger med henblik på at skabe investeringssikkerhed.

                  (9)

                  Samtidig har Kommissionen som led i det europæiske semester 2018-2019 sat stærk fokus på medlemsstaternes energi- og klimarelaterede investeringsbehov. Dette afspejles i landerapporten 2019 for Grækenland (4) og i Kommissionen henstilling med henblik på Rådets henstilling til Grækenland (5), som er en del af det europæiske semester. I sine seneste konklusioner og henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester tog Kommissionen sin vurdering af udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner i betragtning. Kommissionens henstillinger supplerer de seneste landespecifikke henstillinger, der er fremsat i forbindelse med det europæiske semester. Medlemsstaterne bør også sikre, at deres integrerede nationale energi- og klimaplaner tager hensyn til de seneste landespecifikke henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester.

                  (10)

                  Dertil kommer, at medlemsstaterne ifølge forordningen om forvaltning skal tage behørigt hensyn til Kommissionens eventuelle henstillinger i deres udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner, som skal indgives til Kommissionen inden den 31. december 2019, og at en medlemsstat, hvis denne ikke følger en henstilling eller en væsentlig del heraf, skal begrunde dette og offentliggøre begrundelsen.

                  (11)

                  Hvis det er relevant, bør medlemsstaterne indberette de samme data i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og efterfølgende ajourføringer, som de indberetter til Eurostat eller Det Europæiske Miljøagentur. Brugen af samme kilde og, hvis det er muligt af europæiske statistikker, er ligeledes afgørende for at beregne referencescenariet for modellering og prognoser. Anvendelse af europæiske statistikker vil gøre det lettere at sammenligne de data og prognoser, der bruges i de integrerede nationale energi- og klimaplaner.

                  (12)

                  Alle elementer i bilag I til forordning (EU) 2018/1999 skal inkluderes i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. I den forbindelse bør den makroøkonomiske og i det omfang, det er muligt, den sundhedsmæssige, miljømæssige, beskæftigelses- og uddannelsesmæssige, kompetencemæssige og sociale indvirkning af de planlagte politikker og foranstaltninger vurderes. Offentlige interessenter og andre interessenter skal inddrages i forberedelsen af den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. Disse og andre elementer er beskrevet i detaljer i det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der offentliggøres sammen med nærværende henstilling (6).

                  (13)

                  I den endelige plan bør Grækenland bygge på det positive samspil mellem de planlagte politikker og foranstaltninger i udkastet til planen og videre undersøge de mere udfordrende politikforbindelser. Der er bl.a. tale om synergierne inden for dekarboniseringsdimensionen, f.eks. den planlagte bioenergipolitiks virkning på de registrerede emissioner og optaget i arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug. En anden forbindelse er synergierne mellem dimensionerne dekarbonisering, energisikkerhed og det indre marked og princippet om »energieffektivitet først«, hvor det f.eks. kan forklares, hvordan energieffektivitet bidrager til en omkostningseffektiv opfyldelse af de nationale mål for en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi og forsyningssikkerhed. Energieffektivitet bør ligeledes tages i betragtning med hensyn til bekæmpelse af energifattigdom. Målsætningerne under dimensionen forskning, innovation og konkurrenceevne skal underbygge den indsats, der er planlagt for energiunionens andre dimensioner.

                  (14)

                  Den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan kunne med fordel også dække sektoren for lavemissionsteknologier, herunder foranstaltninger til dekarbonisering af de energi- og kulstofintensive industrisektorer og en mere omfattende analyse af sektorens aktuelle position på det globale marked, hvor områder med konkurrencefordele og eventuelle udfordringer fremhæves. Den kunne desuden have gavn af en uddybende beskrivelse af de besparelser i drivhusgasemissioner, der stammer fra tiltag relateret til den cirkulære økonomi.

                  (15)

                  Kommissionens henstillinger til Grækenland er underbygget af den vurdering af Grækenlands udkast til en integreret national energi- og klimaplan, som offentliggøres sammen med denne henstilling (7) —

            HENSTILLER HERMED, AT GRÆKENLAND TAGER SKRIDT MOD AT:

                  1.

                  Muliggøre en rettidig og omkostningseffektiv opfyldelse af landets tilsagn om et bidrag til Unionens 2030-mål for vedvarende energi på 31 % ved i den endelige plan at inkludere bl.a. en vejledende forløbskurve, der når alle referencepunkterne som omhandlet i artikel 4, litra a), nr. 2), i forordning (EU) 2018/1999, og fremlægge detaljerede og kvantificerede politikker og foranstaltninger, der er i overensstemmelse med forpligtelserne i direktiv (EU) 2018/2001. Bringe de målsætninger, der er fremsat i udkastet til planen for så vidt angår andelen af vedvarende energi i opvarmnings- og kølingssektoren, i overensstemmelse med det vejledende mål i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 og målsætningerne for transportsektoren i overensstemmelse med artikel 25 i samme direktiv.

                  2.

                  I væsentlig grad øge ambitionen om at reducere både det endelige energiforbrug og primærenergiforbruget med henblik på at styrke bestræbelserne på at nå Unionens 2030-mål for energieffektivitet og støtte dem med tilstrækkelige politikker og foranstaltninger, der vil give yderligere energibesparelser frem til 2030. Præcisere tidsplanen for vedtagelse og gennemførelse af de politikker, der efter planen skal være på plads fra og med 2020, navnlig for så vidt angår nye instrumenter. De planlagte foranstaltninger, hvis formål er at nå målet for kumulative besparelser, bør udformes, så de har et passende omfang.

                  3.

                  Præcisere foranstaltninger, der støtter energisikkerhedsmålsætningerne vedrørende diversificering og reduktion af energiafhængighed, herunder foranstaltninger, der sikrer fleksibilitet, navnlig med hensyn til naturgas. Inkludere en vurdering af, hvordan infrastrukturprojekter og regionalt samarbejde bidrager til at nå energisikkerhedsmålsætningerne, og gøre brug af regionalt samarbejde og fleksibilitet for at udnytte de muligheder, som reduktion af drivhusgasemissioner kan udgøre for moderniseringen af græsk økonomi.

                  4.

                  Inkludere fremadskuende målsætninger og mål vedrørende markedsintegration, navnlig foranstaltninger, der skal øge konkurrencen på detail- og engrosmarkederne, i overensstemmelse med landets forpligtelser under den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM) til inden 2020 at bringe den etablerede operatørs andel af detail- og engrosmarkedet ned under 50 %. Indføre målmodellen for elektricitet og markedskobling med de omkringliggende lande baseret på de tidsplaner, der er aftalt under overvågningsmekanismen efter programgennemførelsen.

                  5.

                  Yderligere kvantificere de nationale målsætninger og finansieringsmål inden for forskning, innovation og konkurrenceevne, især for så vidt angår energiunionen, der skal nås inden 2030, så de er nemme at måle, er egnede til formålet og kan støtte gennemførelsen af målene inden for andre dimensioner af den integrerede nationale energi- og klimaplan. Underbygge sådanne målsætninger med specifikke og tilstrækkelige politikker og foranstaltninger, herunder dem, som skal udvikles i samarbejde med andre medlemsstater såsom den europæiske strategiske energiteknologiplan.

                  6.

                  Intensivere det allerede gode regionale samarbejde med Bulgarien og Cypern såvel som med landene i Gassammenkoblingen i Central- og Sydøsteuropa. Øge samarbejdet inden for rammerne af initiativet om ren energi for EU's øer med medlemsstater og øområder, der står over for lignende geografiske, klimatiske og infrastrukturelle udfordringer og muligheder i forbindelse med deres energiomstilling. Undersøge det grænseoverskridende potentiale og de makroregionale aspekter ved en koordineret energi- og klimapolitik, navnlig i den adriatisk-joniske region, med det formål at reducere regionens CO2-fodaftryk og gennemføre en økosystemtilgang. Fokus for de regionale udvekslinger kan ligge på det indre energimarked og energisikkerhed med henblik på ændringerne i elsystemet, så disse kan imødekomme større andele af elektricitet fra vedvarende energikilder, hvilket vil øge elektricitetsimporten/-eksporten og behovet for fleksibilitet i systemet. Desuden fokusere på at gøre brug af bilateralt samarbejde og fleksibilitet for at udnytte de muligheder, som reduktion af drivhusgasemissioner kan udgøre for moderniseringen af græsk økonomi.

                  7.

                  Angive alle energisubsidier, herunder navnlig til fossile brændstoffer, og de trufne foranstaltninger og planer for deres udfasning.

                  8.

                  Supplere analysen af samspillet med politikker for luftkvalitet og emissioner med mere kvantitative oplysninger og som minimum inkludere de påkrævede oplysninger om de forventede emissioner af luftforurenende stoffer under de planlagte politikker og foranstaltninger.

                  9.

                  Bedre integrere aspekter vedrørende en rimelig og fair omstilling, navnlig ved at give en mere detaljeret beskrivelse af de sociale, beskæftigelsesmæssige, kompetence- og uddannelsesmæssige virkninger af de planlagte målsætninger, politikker og foranstaltninger. Fremlægge mere detaljerede oplysninger om de projekter, der skal støtte en retfærdig omstilling, og præcisere støtteformen og initiativernes virkninger, idet der etableres en forbindelse til omstillingen af kul- og kulstofintensive eller industritunge regioner. Yderligere udvikle tilgangen til håndtering af energifattigdomsspørgsmål, jf. forordning (EU) 2018/1999.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juni 2019.

               På Kommissionens vegne

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Medlem af Kommissionen

         (1)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 261.

         (3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1007 final.

         (5)  COM(2019) 508 final af 5.6.2019.

         (6)  SWD(2019) 261.

         (7)  SWD(2019) 261.


title: Kommissionens henstilling af 18. juni 2019 om udkastet til Spaniens integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030

text:
               3.9.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 297/33

      KOMMISSIONENS HENSTILLING
      af 18. juni 2019
      om udkastet til Spaniens integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030
      (2019/C 297/09)
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 (»forordningen om forvaltning«) skal hver medlemsstat forelægge Kommissionen et udkast til en integreret national energi- og klimaplan for perioden 2021-2030 i overensstemmelse artikel 3, stk. 1, og bilag I i nævnte forordning. De første udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner skulle forelægges inden den 31. december 2018.

                  (2)

                  Den 22. februar 2019 forelagde Spanien sit udkast til en national energi- og klimaplan. Forelæggelsen af dette udkast er det grundlæggende, første skridt i den iterative proces mellem Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på at færdiggøre de integrerede nationale energi- og klimaplaner og sikre deres efterfølgende gennemførelse.

                  (3)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 skal Kommissionen vurdere udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner. Kommissionen har foretaget en omfattende vurdering af det spanske udkast til en integreret national energi- og klimaplan, idet de relevante elementer i forordning (EU) 2018/1999 er blevet taget i betragtning. Denne vurdering (2) offentliggøres sammen med nærværende henstilling. Nedenstående henstillinger er baseret på denne vurdering.

                  (4)

                  Kommissionens henstillinger kan navnlig vedrøre i) ambitionsniveauet for målsætninger, mål og bidrag med henblik på i fællesskab at opfylde energiunionens målsætninger og navnlig Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet samt omfanget af elektricitetssammenkobling, som medlemsstaten sigter mod at opnå i 2030, ii) politikker og foranstaltninger, der vedrører målsætninger på medlemsstats- og EU-plan, og andre politikker og foranstaltninger med potentielle grænseoverskridende konsekvenser, iii) eventuelle yderligere politikker og foranstaltninger, der kan være påkrævet i de integrerede nationale energi- og klimaplaner, og iv) samspillet mellem og konsekvensen i de eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger i den integrerede nationale energi- og klimaplan inden for én dimension og mellem energiunionens forskellige dimensioner.

                  (5)

                  Under udarbejdelsen af henstillingerne har Kommissionen på den ene side taget hensyn til behovet for at summere visse kvantificerede planlagte bidrag fra alle medlemsstater med henblik på at vurdere ambitionen på EU-plan og på den anden side behovet for at give den berørte medlemsstat tilstrækkelig tid til at tage behørigt hensyn til Kommissionens henstillinger, før den færdiggør sin nationale plan.

                  (6)

                  Kommissionens henstillinger vedrørende medlemsstaternes ambitioner for vedvarende energi er baseret på en metode, der er beskrevet i bilag II til forordning (EU) 2018/1999, og som er baseret på objektive kriterier.

                  (7)

                  For så vidt angår energieffektivitet er Kommissionens henstillinger baseret på vurderingen af det nationale ambitionsniveau som afspejlet i udkastet til den integrerede nationale energi- og klimaplan, sammenlignet med det samlede indsatsniveau, der er nødvendigt for at nå Unionens mål, idet de fremlagte oplysninger om særlige nationale forhold tages i betragtning, hvis det er relevant. De endelige nationale bidrag på energieffektivitetsområdet bør afspejle potentialet for omkostningseffektivitet for så vidt angår energibesparelser og støttes af en stærk langsigtet bygningsrenoveringsstrategi og foranstaltninger til gennemførelse af den energispareforpligtelse, der er fastsat i artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterne bør ligeledes vise, at de har anvendt princippet om »energieffektivitet først« korrekt ved navnlig at forklare, hvordan energieffektivitet på omkostningseffektiv vis bidrager til at nå de nationale mål for en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi og energiforsyningssikkerhed samt til at bekæmpe energifattigdom.

                  (8)

                  Ifølge forordningen om forvaltning skal medlemsstaterne fremlægge et generelt overblik over de investeringer, som er påkrævet for at indfri de målsætninger, mål og bidrag, der er opstillet i den integrerede nationale energi- og klimaplan, og en generel vurdering af kilderne til disse investeringer. De nationale energi- og klimaplaner bør sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i de nationale politikker og foranstaltninger med henblik på at skabe investeringssikkerhed.

                  (9)

                  Samtidig har Kommissionen som led i det europæiske semester 2018-2019 sat stærk fokus på medlemsstaternes energi- og klimarelaterede investeringsbehov. Dette afspejles i landerapporten 2019 for Spanien (4) og i Kommissionen henstilling med henblik på Rådets henstilling til Spanien (5), som er en del af det europæiske semester. I sine seneste konklusioner og henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester tog Kommissionen sin vurdering af udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner i betragtning. Kommissionens henstillinger supplerer de seneste landespecifikke henstillinger, der er fremsat i forbindelse med det europæiske semester. Medlemsstaterne bør også sikre, at deres integrerede nationale energi- og klimaplaner tager hensyn til de seneste landespecifikke henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester.

                  (10)

                  Dertil kommer, at medlemsstaterne ifølge forordningen om forvaltning skal tage behørigt hensyn til Kommissionens eventuelle henstillinger i deres udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner, som skal indgives til Kommissionen inden den 31. december 2019, og at en medlemsstat, hvis denne ikke følger en henstilling eller en væsentlig del heraf, skal begrunde dette og offentliggøre begrundelsen.

                  (11)

                  Hvis det er relevant, bør medlemsstaterne indberette de samme data i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og efterfølgende ajourføringer, som de indberetter til Eurostat eller Det Europæiske Miljøagentur. Brugen af samme kilde og, hvis det er muligt af europæiske statistikker, er ligeledes afgørende for at beregne referencescenariet for modellering og prognoser. Anvendelse af europæiske statistikker vil gøre det lettere at sammenligne de data og prognoser, der bruges i de integrerede nationale energi- og klimaplaner.

                  (12)

                  Alle elementer i bilag I til forordning (EU) 2018/1999 skal inkluderes i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. I den forbindelse bør den makroøkonomiske og i det omfang, det er muligt, den sundhedsmæssige, miljømæssige, beskæftigelses- og uddannelsesmæssige, kompetencemæssige og sociale indvirkning af de planlagte politikker og foranstaltninger vurderes. Offentlige interessenter og andre interessenter skal inddrages i forberedelsen af den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. Disse og andre elementer er beskrevet i detaljer i det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der offentliggøres sammen med nærværende henstilling (6).

                  (13)

                  Der er bred sammenhæng mellem målsætningerne inden for og mellem dimensionerne, navnlig dekarbonisering og energieffektivitet. Spanien bør i den endelige plan også beskrive samspillet mellem de planlagte politikker og foranstaltninger og endvidere kvantificere disse forbindelser, hvor det er muligt. Fokus bør være på synergierne mellem dimensionerne dekarbonisering, energisikkerhed og det indre marked og princippet om »energieffektivitet først«, hvor det forklares, hvordan energieffektivitet bidrager til en omkostningseffektiv opfyldelse af de nationale mål for en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi og forsyningssikkerhed, og hvad dens rolle er med hensyn til at afhjælpe energifattigdom. Samspillet mellem de planlagte politikker vedrørende udfasning af kulkraftværker og kernekraftværker, herunder strategien for brugen af landets allerede eksisterende anlæg knyttet til det nukleare brændselskredsløb, de risici, som klimaændringerne kan have for energiforsyningen, og virkningerne af den øgede udbredelse af vedvarende energi på det indre marked er også vigtige elementer, der skal medtages i den endelige plan. Målsætningerne under dimensionen forskning, innovation og konkurrenceevne skal underbygge den indsats, der er planlagt for energiunionens andre dimensioner.

                  (14)

                  Den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan vil med fordel kunne indeholde en omfattende analyse af, hvor sektoren for lavemissionsteknologier p.t. er positioneret på det globale marked, og således fremhæve områder med konkurrencefordele og eventuelle udfordringer og udpege målbare målsætninger for fremtiden, og de politikker og foranstaltninger, der skal til for at nå dem, idet der etableres passende forbindelser til erhvervs- og industripolitikken. Den vil desuden have gavn af et bedre samspil med den cirkulære økonomi, hvor potentialet for reduktion af drivhusgasemissionerne understreges.

                  (15)

                  Kommissionens henstillinger til Spanien er underbygget af den vurdering af Spaniens udkast til en integreret national energi- og klimaplan, som offentliggøres sammen med denne henstilling (7) —

            HENSTILLER HERMED, AT SPANIEN TAGER SKRIDT MOD AT:

                  1.

                  Underbygge det positive ambitionsniveau på en andel på 42 % vedvarende energi i 2030 som landets bidrag til Unionens 2030-mål for vedvarende energi med detaljerede og kvantificerede politikker og foranstaltninger, der er i overensstemmelse med forpligtelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) og muliggør en rettidig og omkostningseffektiv opfyldelse af tilsagnet. Inkludere en vejledende forløbskurve, der når alle referencepunkterne som omhandlet i artikel 4, litra a), nr. 2), i forordning (EU) 2018/1999. Fremlægge yderligere detaljer om foranstaltninger til nedbringelse af den administrative byrde og om den befordrende ramme for VE-egetforbrug og VE-fællesskaber i overensstemmelse med artikel 21 og 22 i direktiv (EU) 2018/2001.

                  2.

                  Yderligere at undersøge, hvordan de nuværende foranstaltninger skal udvides, for at de forventede energibesparelser kan nås. Sådanne foranstaltninger vil skulle mangedoble energibesparelserne sammenlignet med de nuværende resultater, og udfordringerne ved sådan en betydelig stigning vil skulle tages behørigt i betragtning.

                  3.

                  Yderligere at udvikle foranstaltninger, der støtter energisikkerhedsmålsætninger vedrørende diversificering og reduktion af energiafhængighed, herunder foranstaltninger, der sikrer fleksibilitet, såvel som oplysninger om nuklear udfasning.

                  4.

                  Fastsætte fremadskuende målsætninger og mål vedrørende markedsintegration, navnlig foranstaltninger til håndtering af den forventede udvikling af tarifunderskud i el- og gassektoren, og de planlagte foranstaltningers potentielle virkninger. Fastsætte en strategi og en tidsplan for udviklingen hen mod fuldt ud markedsbaserede priser.

                  5.

                  Yderligere præcisere de nationale målsætninger og finansieringsmål inden for forskning, innovation og konkurrenceevne, især for så vidt angår energiunionen, der skal nås inden 2030, så de er nemme at måle, er egnede til formålet og kan støtte gennemførelsen af målene inden for andre dimensioner af den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. Underbygge sådanne målsætninger med specifikke og tilstrækkelige politikker og foranstaltninger, herunder dem, som skal udvikles i samarbejde med andre medlemsstater såsom den europæiske strategiske energiteknologiplan.

                  6.

                  Intensivere det allerede eksisterende, gode regionale samarbejde med Frankrig og Portugal med hensyn til det indre energimarked og energisikkerhed, herunder især grænseoverskridende og tværregionale sammenkoblinger. Overveje styrkende foranstaltninger vedrørende regionalt samarbejde inden for vedvarende energi og energieffektivitet.

                  7.

                  Angive alle energisubsidier, herunder navnlig til fossile brændstoffer, og de trufne foranstaltninger og planer for deres udfasning.

                  8.

                  Bedre integrere aspekter vedrørende en rimelig og fair omstilling, navnlig ved at give en mere detaljeret beskrivelse af de sociale, beskæftigelsesmæssige og kompetencemæssige virkninger af de planlagte målsætninger, politikker og foranstaltninger. Planen bør mere specifikt tage hånd om virkningerne i kul- og kulstofintensive regioner og integrere den nationale strategi for energiomstillingen. Inkludere en detaljeret vurdering af energifattigdomsspørgsmålet sammen med eventuelt relaterede målsætninger eller specifikke politikker og foranstaltninger, jf. forordning (EU) 2018/1999.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juni 2019.

               På Kommissionens vegne

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Medlem af Kommissionen

         (1)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 262.

         (3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1008 final.

         (5)  COM(2019) 509 final af 5.6.2019.

         (6)  SWD(2019) 262.

         (7)  SWD(2019) 262.

         (8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).


title: Kommissionens henstilling af 18. juni 2019 om udkastet til Frankrigs integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030

text:
               3.9.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 297/36

      KOMMISSIONENS HENSTILLING
      af 18. juni 2019
      om udkastet til Frankrigs integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030
      (2019/C 297/10)
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 (»forordningen om forvaltning«) skal hver medlemsstat forelægge Kommissionen et udkast til en integreret national energi- og klimaplan for perioden 2021-2030 i overensstemmelse artikel 3, stk. 1, og bilag I i nævnte forordning. De første udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner skulle forelægges inden den 31. december 2018.

                  (2)

                  Den 15. februar 2019 forelagde Frankrig sit udkast til en national energi- og klimaplan. Forelæggelsen af dette udkast er det grundlæggende, første skridt i den iterative proces mellem Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på at færdiggøre de integrerede nationale energi- og klimaplaner og sikre deres efterfølgende gennemførelse.

                  (3)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 skal Kommissionen vurdere udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner. Kommissionen har foretaget en omfattende vurdering af det franske udkast til en integreret national energi- og klimaplan, idet de relevante elementer i forordning (EU) 2018/1999 er blevet taget i betragtning. Denne vurdering (2) offentliggøres sammen med nærværende henstilling. Nedenstående henstillinger er baseret på denne vurdering.

                  (4)

                  Kommissionens henstillinger kan navnlig vedrøre i) ambitionsniveauet for målsætninger, mål og bidrag med henblik på i fællesskab at opfylde energiunionens målsætninger og navnlig Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet samt omfanget af elektricitetssammenkobling, som medlemsstaten sigter mod at opnå i 2030, ii) politikker og foranstaltninger, der vedrører målsætninger på medlemsstats- og EU-plan, og andre politikker og foranstaltninger med potentielle grænseoverskridende konsekvenser, iii) eventuelle yderligere politikker og foranstaltninger, der kan være påkrævet i de integrerede nationale energi- og klimaplaner, og iv) samspillet mellem og konsekvensen i de eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger i den integrerede nationale energi- og klimaplan inden for én dimension og mellem energiunionens forskellige dimensioner.

                  (5)

                  Under udarbejdelsen af henstillingerne har Kommissionen på den ene side taget hensyn til behovet for at summere visse kvantificerede planlagte bidrag fra alle medlemsstater med henblik på at vurdere ambitionen på EU-plan og på den anden side behovet for at give den berørte medlemsstat tilstrækkelig tid til at tage behørigt hensyn til Kommissionens henstillinger, før den færdiggør sin nationale plan.

                  (6)

                  Kommissionens henstillinger vedrørende medlemsstaternes ambitioner for vedvarende energi er baseret på en metode, der er beskrevet i bilag II til forordning (EU) 2018/1999, og som er baseret på objektive kriterier.

                  (7)

                  For så vidt angår energieffektivitet er Kommissionens henstillinger baseret på vurderingen af det nationale ambitionsniveau som afspejlet i udkastet til den integrerede nationale energi- og klimaplan, sammenlignet med det samlede indsatsniveau, der er nødvendigt for at nå Unionens mål, idet de fremlagte oplysninger om særlige nationale forhold tages i betragtning, hvis det er relevant. De endelige nationale bidrag på energieffektivitetsområdet bør afspejle potentialet for omkostningseffektivitet for så vidt angår energibesparelser og støttes af en stærk langsigtet bygningsrenoveringsstrategi og foranstaltninger til gennemførelse af den energispareforpligtelse, der er fastsat i artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterne bør ligeledes vise, at de har anvendt princippet om »energieffektivitet først« korrekt ved navnlig at forklare, hvordan energieffektivitet på omkostningseffektiv vis bidrager til at nå de nationale mål for en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi og energiforsyningssikkerhed samt til at bekæmpe energifattigdom.

                  (8)

                  Ifølge forordningen om forvaltning skal medlemsstaterne fremlægge et generelt overblik over de investeringer, som er påkrævet for at indfri de målsætninger, mål og bidrag, der er opstillet i den integrerede nationale energi- og klimaplan, og en generel vurdering af kilderne til disse investeringer. De nationale energi- og klimaplaner bør sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i de nationale politikker og foranstaltninger med henblik på at skabe investeringssikkerhed.

                  (9)

                  Samtidig har Kommissionen som led i det europæiske semester 2018-2019 sat stærk fokus på medlemsstaternes energi- og klimarelaterede investeringsbehov. Dette afspejles i landerapporten 2019 for Frankrig (4) og i Kommissionen henstilling med henblik på Rådets henstilling til Frankrig (5), som er en del af det europæiske semester. I sine seneste konklusioner og henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester tog Kommissionen sin vurdering af udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner i betragtning. Kommissionens henstillinger supplerer de seneste landespecifikke henstillinger, der er fremsat i forbindelse med det europæiske semester. Medlemsstaterne bør også sikre, at deres integrerede nationale energi- og klimaplaner tager hensyn til de seneste landespecifikke henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester.

                  (10)

                  Dertil kommer, at medlemsstaterne ifølge forordningen om forvaltning skal tage behørigt hensyn til Kommissionens eventuelle henstillinger i deres udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner, som skal indgives til Kommissionen inden den 31. december 2019, og at en medlemsstat, hvis denne ikke følger en henstilling eller en væsentlig del heraf, skal begrunde dette og offentliggøre begrundelsen.

                  (11)

                  Hvis det er relevant, bør medlemsstaterne indberette de samme data i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og efterfølgende ajourføringer, som de indberetter til Eurostat eller Det Europæiske Miljøagentur. Brugen af samme kilde og, hvis det er muligt af europæiske statistikker, er ligeledes afgørende for at beregne referencescenariet for modellering og prognoser. Anvendelse af europæiske statistikker vil gøre det lettere at sammenligne de data og prognoser, der bruges i de integrerede nationale energi- og klimaplaner.

                  (12)

                  Alle elementer i bilag I til forordning (EU) 2018/1999 skal inkluderes i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. I den forbindelse bør den makroøkonomiske og i det omfang, det er muligt, den sundhedsmæssige, miljømæssige, beskæftigelses- og uddannelsesmæssige, kompetencemæssige og sociale indvirkning af de planlagte politikker og foranstaltninger vurderes. Offentlige interessenter og andre interessenter skal inddrages i forberedelsen af den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. Disse og andre elementer er beskrevet i detaljer i det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der offentliggøres sammen med nærværende henstilling (6).

                  (13)

                  Frankrig bør i den endelige plan tage samspillet mellem dimensionerne i betragtning. Som et eksempel vil foranstaltninger, der skal øge energieffektiviteten eller udbredelsen af elektriske køretøjer, styrke forsyningssikkerheden ved at reducere behovet for import af olie og gas. I udkastet til den integrerede nationale energi- og klimaplan erkendes det, at energieffektivitet er det vigtigste princip, der skal styre indsatsen mod energiomstillingen. Der er inkluderet et vist negativt samspil mellem politikkerne og foranstaltningerne i en dimension og målsætningerne i en anden dimension. Der er brug for en grundig analyse af spidsbelastningsudviklingen i perioden fra 2021 til 2030 såvel som en præcis vurdering af energisikkerhed og sammenkobling og for at fastsætte målsætninger i overensstemmelse hermed. Målsætningerne under dimensionen forskning, innovation og konkurrenceevne skal underbygge den indsats, der er planlagt for energiunionens andre dimensioner. Den endelige plan kunne indeholde flere oplysninger om, hvordan risiciene ved klimaændringerne kan påvirke energiforsyningen.

                  (14)

                  Den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan vil med fordel kunne indeholde en omfattende analyse af, hvor sektoren for lavemissionsteknologier p.t. er positioneret på det globale marked, og således fremhæve områder med konkurrencefordele og eventuelle udfordringer og udpege målbare målsætninger for fremtiden, og de politikker og foranstaltninger, der skal til for at nå dem, idet der etableres passende forbindelser til erhvervs- og industripolitikken.

                  (15)

                  Kommissionens henstillinger til Frankrig er underbygget af den vurdering af Frankrigs udkast til en integreret national energi- og klimaplan, som offentliggøres sammen med denne henstilling (7) —

            HENSTILLER HERMED, AT FRANKRIG TAGER SKRIDT MOD AT:

                  1.

                  Øge ambitionsniveauet for 2030 til en andel af vedvarende energi på mindst 33 % som landets bidrag til Unionens 2030-mål for vedvarende energi, jf. formlen i bilag II til forordning (EU) 2018/1999. Inkludere en vejledende forløbskurve i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan, som når alle referencepunkterne, jf. artikel 4, litra a), nr. 2), i forordning (EU) 2018/1999, i overensstemmelse med denne andel, med henblik på behovet for at øge indsatsniveauet og nå målet i fællesskab. Fremlægge detaljerede og kvantificerede politikker og foranstaltninger, der er i overensstemmelse med forpligtelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) og muliggør en rettidig og omkostningseffektiv opfyldelse af tilsagnet. Sikre, at 2020-målet for vedvarende energi som fastsat i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (9) nås fuldstændigt og bevares som referencescenarie fra 2021 og fremefter, og forklare, hvordan det er hensigten at nå og bevare en sådan referenceandel. Bringe de målsætninger, der er fremsat i udkastet til den integrerede nationale energi- og klimaplan for så vidt angår andelen af vedvarende energi i opvarmnings- og kølingssektoren samt transportsektoren, i overensstemmelse med henholdsvis det vejledende mål i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 og transportmålet i artikel 25 i samme direktiv.

                  2.

                  Revidere indsatsen for reduktion af primærenergiforbruget med henblik på at bidrage til at nå Unionens 2030-mål for energieffektivitet. Frankrigs bidrag med hensyn til endeligt energiforbrug er tilstrækkeligt ambitiøst. Inkludere detaljer om de forventede virkninger af de planlagte politikker i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan for at sikre, at omfanget af deres gennemførelse vil være tilstrækkeligt til at medføre den fornødne reduktion af energiforbruget.

                  3.

                  Præcisere foranstaltninger, der støtter energisikkerhedsmålsætninger vedrørende diversificering og reduktion af energiafhængighed, herunder foranstaltninger, der sikrer fleksibilitet, såvel som oplysninger om planlagt nuklear produktionskapacitet.

                  4.

                  Fastsætte fremadskuende målsætninger og mål vedrørende markedsintegration, især hvad angår foranstaltninger til udvikling af mere konkurrencedygtige engrosmarkeder, bl.a. ved at gøre fremskridt hen imod fuldt ud markedsbaserede priser.

                  5.

                  Yderligere kvantificere de nationale målsætninger og finansieringsmål inden for forskning, innovation og konkurrenceevne, især for så vidt angår energiunionen, der skal nås inden 2030, så de er nemme at måle, er egnede til formålet og kan støtte gennemførelsen af målene inden for andre dimensioner af den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. Underbygge sådanne målsætninger med specifikke og tilstrækkelige politikker og foranstaltninger, herunder dem, som skal udvikles i samarbejde med andre medlemsstater såsom den europæiske strategiske energiteknologiplan.

                  6.

                  Intensivere det allerede gode regionale samarbejde med Spanien, Portugal og de pentalaterale lande (10). Fokus for de regionale udvekslinger bør ligge på dimensionerne det indre energimarked og energisikkerhed. Fortsætte samarbejdet med Portugal og Spanien, navnlig med hensyn til de grænseoverskridende og tværregionale sammenkoblinger. Overveje styrkende foranstaltninger vedrørende regionalt samarbejde inden for vedvarende energi. Ligeledes overveje at udvide det regionale samarbejde til at omfatte nye områder såsom vurdering af regional produktionskapacitet og forskning og innovation inden for teknologier, som andre medlemsstater også har interesse i.

                  7.

                  Angive alle energisubsidier, herunder navnlig til fossile brændstoffer, og de trufne foranstaltninger og planer for deres udfasning.

                  8.

                  Bedre integrere aspekter vedrørende en rimelig og fair omstilling, navnlig ved at give en mere detaljeret beskrivelse af de sociale, beskæftigelsesmæssige og kompetencemæssige virkninger af de planlagte målsætninger, politikker og foranstaltninger. Yderligere udvikle tilgangen til håndtering af energifattigdomsspørgsmål, herunder ved at give en vurdering af antallet og arten af husholdninger, der er berørt af energifattigdom, så det bliver muligt at vurdere det eventuelle behov for en vejledende målsætning for nedbringelse af energifattigdom, jf. forordning (EU) 2018/1999.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juni 2019.

               På Kommissionens vegne

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Medlem af Kommissionen

         (1)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 263.

         (3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1009 final.

         (5)  COM(2019) 510 final af 5.6.2019.

         (6)  SWD(2019) 263.

         (7)  SWD(2019) 263.

         (8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16).

         (10)  Østrig, Belgien, Frankrig, Tyskland, Luxembourg, Nederlandene og Schweiz.


title: Kommissionens henstilling af 18. juni 2019 om udkastet til Kroatiens integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030

text:
               3.9.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 297/40

      KOMMISSIONENS HENSTILLING
      af 18. juni 2019
      om udkastet til Kroatiens integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030
      (2019/C 297/11)
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 (»forordningen om forvaltning«) skal hver medlemsstat forelægge Kommissionen et udkast til en integreret national energi- og klimaplan for perioden 2021-2030 i overensstemmelse artikel 3, stk. 1, og bilag I i nævnte forordning. De første udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner skulle forelægges inden den 31. december 2018.

                  (2)

                  Den 28. december 2018 forelagde Kroatien sit udkast til en national energi- og klimaplan. Forelæggelsen af dette udkast er det grundlæggende, første skridt i den iterative proces mellem Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på at færdiggøre de integrerede nationale energi- og klimaplaner og sikre deres efterfølgende gennemførelse.

                  (3)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 skal Kommissionen vurdere udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner. Kommissionen har foretaget en omfattende vurdering af det kroatiske udkast til en integreret national energi- og klimaplan, idet de relevante elementer i forordning (EU) 2018/1999 er blevet taget i betragtning. Denne vurdering (2) offentliggøres sammen med nærværende henstilling. Nedenstående henstillinger er baseret på denne vurdering.

                  (4)

                  Kommissionens henstillinger kan navnlig vedrøre i) ambitionsniveauet for målsætninger, mål og bidrag med henblik på i fællesskab at opfylde energiunionens målsætninger og navnlig Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet samt omfanget af elektricitetssammenkobling, som medlemsstaten sigter mod at opnå i 2030, ii) politikker og foranstaltninger, der vedrører målsætninger på medlemsstats- og EU-plan, og andre politikker og foranstaltninger med potentielle grænseoverskridende konsekvenser, iii) eventuelle yderligere politikker og foranstaltninger, der kan være påkrævet i de integrerede nationale energi- og klimaplaner, og iv) samspillet mellem og konsekvensen i de eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger i den integrerede nationale energi- og klimaplan inden for én dimension og mellem energiunionens forskellige dimensioner.

                  (5)

                  Under udarbejdelsen af henstillingerne har Kommissionen på den ene side taget hensyn til behovet for at summere visse kvantificerede planlagte bidrag fra alle medlemsstater med henblik på at vurdere ambitionen på EU-plan og på den anden side behovet for at give den berørte medlemsstat tilstrækkelig tid til at tage behørigt hensyn til Kommissionens henstillinger, før den færdiggør sin nationale plan og behovet for at undgå risikoen for forsinkelse af medlemsstatens nationale plan.

                  (6)

                  Kommissionens henstillinger vedrørende medlemsstaternes ambitioner for vedvarende energi er baseret på en metode, der er beskrevet i bilag II til forordning (EU) 2018/1999, og som er baseret på objektive kriterier.

                  (7)

                  For så vidt angår energieffektivitet er Kommissionens henstillinger baseret på vurderingen af det nationale ambitionsniveau som afspejlet i udkastet til den integrerede nationale energi- og klimaplan, sammenlignet med det samlede indsatsniveau, der er nødvendigt for at nå Unionens mål, idet de fremlagte oplysninger om særlige nationale forhold tages i betragtning, hvis det er relevant. De endelige nationale bidrag på energieffektivitetsområdet bør afspejle potentialet for omkostningseffektivitet for så vidt angår energibesparelser og støttes af en stærk langsigtet bygningsrenoveringsstrategi og foranstaltninger til gennemførelse af den energispareforpligtelse, der er fastsat i artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterne bør ligeledes vise, at de har anvendt princippet om »energieffektivitet først« korrekt ved navnlig at forklare, hvordan energieffektivitet på omkostningseffektiv vis bidrager til at nå de nationale mål for en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi og energiforsyningssikkerhed samt til at bekæmpe energifattigdom.

                  (8)

                  Ifølge forordningen om forvaltning skal medlemsstaterne fremlægge et generelt overblik over de investeringer, som er påkrævet for at indfri de målsætninger, mål og bidrag, der er opstillet i den integrerede nationale energi- og klimaplan, og en generel vurdering af kilderne til disse investeringer. De nationale energi- og klimaplaner bør sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i de nationale politikker og foranstaltninger med henblik på at skabe investeringssikkerhed.

                  (9)

                  Samtidig har Kommissionen som led i det europæiske semester 2018-2019 sat stærk fokus på medlemsstaternes energi- og klimarelaterede investeringsbehov. Dette afspejles i landerapporten 2019 for Kroatien (4) og i Kommissionen henstilling med henblik på Rådets henstilling til Kroatien (5), som er en del af det europæiske semester. I sine seneste konklusioner og henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester tog Kommissionen sin vurdering af udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner i betragtning. Kommissionens henstillinger supplerer de seneste landespecifikke henstillinger, der er fremsat i forbindelse med det europæiske semester. Medlemsstaterne bør også sikre, at deres integrerede nationale energi- og klimaplaner tager hensyn til de seneste landespecifikke henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester.

                  (10)

                  Dertil kommer, at medlemsstaterne ifølge forordningen om forvaltning skal tage behørigt hensyn til Kommissionens eventuelle henstillinger i deres udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner, som skal indgives til Kommissionen inden den 31. december 2019, og at en medlemsstat, hvis denne ikke følger en henstilling eller en væsentlig del heraf, skal begrunde dette og offentliggøre begrundelsen.

                  (11)

                  Hvis det er relevant, bør medlemsstaterne indberette de samme data i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og efterfølgende ajourføringer, som de indberetter til Eurostat eller Det Europæiske Miljøagentur. Brugen af samme kilde og, hvis det er muligt af europæiske statistikker, er ligeledes afgørende for at beregne referencescenariet for modellering og prognoser. Anvendelse af europæiske statistikker vil gøre det lettere at sammenligne de data og prognoser, der bruges i de integrerede nationale energi- og klimaplaner.

                  (12)

                  Alle elementer i bilag I til forordning (EU) 2018/1999 skal inkluderes i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. I den forbindelse bør den makroøkonomiske og i det omfang, det er muligt, den sundhedsmæssige, miljømæssige, beskæftigelses- og uddannelsesmæssige, kompetencemæssige og sociale indvirkning af de planlagte politikker og foranstaltninger vurderes. Offentlige interessenter og andre interessenter skal inddrages i forberedelsen af den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. Disse og andre elementer er beskrevet i detaljer i det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der offentliggøres sammen med nærværende henstilling (6).

                  (13)

                  I den endelige plan bør sammenhængen mellem de forskellige dimensioner tages i betragtning. F.eks. bør Kroatiens planer om at styrke energisikkerheden ved at undersøge mulighederne for øget udnyttelse af indenlandske kulbrinteressourcer vurderes i forhold til opfyldelsen af målene for så vidt angår dimensionen dekarbonisering og princippet om »energieffektivitet først«. Målsætningerne under dimensionen forskning, innovation og konkurrenceevne skal underbygge den indsats, der er planlagt for energiunionens andre dimensioner. Andre eksempler er den virkning, øget anvendelse af bioenergi har på de registrerede emissioner og optag fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug, og de risici, klimaændringerne udgør for energisikkerheden.

                  (14)

                  Den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan ville med fordel kunne indeholde en mere omfattende beskrivelse af konkurrenceaspekterne, navnlig i sektoren for lavemissionsteknologier, herunder dekarboniseringssektoren og de energi- og kulstofintensive industrisektorer. På det grundlag vil målbare målsætninger for fremtiden være et plus sammen med de politikker og foranstaltninger, der skal til for at nå dem, og passende forbindelser til erhvervs-, industri- og uddannelsespolitikkerne. Planen kunne desuden have gavn af et bedre samspil med den cirkulære økonomi, hvor potentialet for reduktion af drivhusgasemissionerne understreges.

                  (15)

                  Kommissionens henstillinger til Kroatien er underbygget af den vurdering af Kroatiens udkast til en integreret national energi- og klimaplan, som offentliggøres sammen med denne henstilling (7) —

            HENSTILLER HERMED, AT KROATIEN TAGER SKRIDT MOD AT:

                  1.

                  Underbygge det positive ambitionsniveau på en andel på 36,4 % vedvarende energi i 2030 som Kroatiens bidrag til Unionens 2030-mål for vedvarende energi med detaljerede og kvantificerede politikker og foranstaltninger, der er i overensstemmelse med forpligtelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) og muliggør en rettidig og omkostningseffektiv opfyldelse af tilsagnet. Hæve ambitionsniveauet i opvarmnings- og kølingssektoren med henblik på at nå det vejledende mål i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 og hæve ambitionsniveauet for at nå transportmålet i artikel 25 i samme direktiv. Fremlægge yderligere detaljer og foranstaltninger vedrørende den befordrende ramme for VE-egetforbrug og VE-fællesskaber, jf. artikel 21 og 22 i direktiv (EU) 2018/2001.

                  2.

                  Øge sin ambition om reduktion af både endeligt energiforbrug og primærenergiforbrug med henblik på behovet for at øge indsatsniveauet og nå Unionens 2030-mål for energieffektivitet. Støtte op herom med politikker og foranstaltninger, der kan give ekstra energibesparelser inden 2030. Underbygge de foreslåede politikker og foranstaltninger med en konsekvensanalyse indeholdende et skøn over de forventede besparelser og fremlægge en realistisk tidsplan for gennemførelsen af de fastsatte foranstaltninger.

                  3.

                  Fastsætte fremadskuende målsætninger og målbare mål vedrørende markedsintegration, især hvad angår foranstaltninger til udvikling af likvide og konkurrencedygtige engros- og detailmarkeder, ved at fremme konkurrencen inden for landets grænser, gøre fremskridt hen imod fuldt ud markedsbaserede priser og fjerne hindringer for grænseoverskridende handel.

                  4.

                  Yderligere uddybe de nationale målsætninger og finansieringsmål inden for forskning, innovation og konkurrenceevne, især for så vidt angår energiunionen, der skal nås fra nu og inden 2030, så de er nemme at måle, er egnede til formålet og kan støtte gennemførelsen af målene inden for andre dimensioner af den integrerede nationale energi- og klimaplan. Underbygge sådanne målsætninger med specifikke og tilstrækkelige politikker og foranstaltninger, herunder dem, som skal udvikles i samarbejde med andre medlemsstater såsom den europæiske strategiske energiteknologiplan.

                  5.

                  Fortsætte det regionale samarbejde vedrørende den nationale energi- og klimaplan inden for rammerne af Gruppen på Højt Plan vedrørende Gassammenkobling i Central- og Sydøsteuropa. Her kan der tages hånd om emner som eksempelvis videre integration af det indre energimarked, vurdering af systemets tilstrækkelighed, retfærdig omstilling, dekarbonisering og udrulning af vedvarende energi. Udforske det grænseoverskridende potentiale og de makroregionale aspekter af en koordineret energi- og klimapolitik, især i Adriaterhavsområdet, med det formål at reducere regionens CO2-fodaftryk og indføre en økosystemtilgang.

                  6.

                  Udvide analysen af investeringsomkostninger og -kilder, herunder den passende finansiering på nationalt og regionalt plan samt EU-plan, der p.t. er på plads for visse transport- og energieffektivitetsforanstaltninger, til at omfatte et generelt overblik over de investeringer, der er nødvendige for at modernisere landets økonomi og nå dets energi- og klimamålsætninger. Ligeledes overveje omkostningseffektive overførsler til andre medlemsstater i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/842 (9) som finansieringskilde.

                  7.

                  Angive alle energisubsidier, herunder navnlig subsidier til fossile brændstoffer, og de trufne foranstaltninger og planer for deres udfasning.

                  8.

                  Supplere analysen af samspillet med politikkerne for luftkvalitet og luftforurening med mere kvantitative oplysninger, der som minimum omfatter de påkrævede oplysninger om de forventede emissioner af luftforurenende stoffer under de planlagte politikker og foranstaltninger.

                  9.

                  Bedre integrere aspekter vedrørende en rimelig og fair omstilling, navnlig ved at give en mere detaljeret beskrivelse af de sociale, beskæftigelsesmæssige og kompetencemæssige virkninger af de planlagte målsætninger, politikker og foranstaltninger. Yderligere udvikle tilgangen til håndtering af energifattigdomsspørgsmål, herunder ved at give en vurdering af antallet og arten af husholdninger, der er berørt af energifattigdom, så det bliver muligt at vurdere behovet for en vejledende målsætning for nedbringelse af energifattigdom, jf. forordning (EU) 2018/1999.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juni 2019.

               På Kommissionens vegne

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Medlem af Kommissionen

         (1)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 224.

         (3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1010 final.

         (5)  COM(2019) 511 final af 5.6.2019.

         (6)  SWD(2019) 224.

         (7)  SWD(2019) 224.

         (8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/842 af 30. maj 2018 om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner for medlemsstaterne fra 2021 til 2030 som bidrag til klimaindsatsen med henblik på opfyldelse af forpligtelserne i Parisaftalen og om ændring af forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 26).


title: Kommissionens henstilling af 18. juni 2019 om udkastet til Italiens integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030

text:
               3.9.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 297/44

      KOMMISSIONENS HENSTILLING
      af 18. juni 2019
      om udkastet til Italiens integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030
      (2019/C 297/12)
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 (»forordningen om forvaltning«) skal hver medlemsstat forelægge Kommissionen et udkast til en integreret national energi- og klimaplan for perioden 2021-2030 i overensstemmelse artikel 3, stk. 1, og bilag I i nævnte forordning. De første udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner skulle forelægges inden den 31. december 2018.

                  (2)

                  Den 8. januar 2019 forelagde Italien sit udkast til en national energi- og klimaplan. Forelæggelsen af dette udkast er det grundlæggende, første skridt i den iterative proces mellem Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på at færdiggøre de integrerede nationale energi- og klimaplaner og sikre deres efterfølgende gennemførelse.

                  (3)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 skal Kommissionen vurdere udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner. Kommissionen har foretaget en omfattende vurdering af det italienske udkast til en integreret national energi- og klimaplan, idet de relevante elementer i forordning (EU) 2018/1999 er blevet taget i betragtning. Denne vurdering (2) offentliggøres sammen med nærværende henstilling. Nedenstående henstillinger er baseret på denne vurdering.

                  (4)

                  Kommissionens henstillinger kan navnlig vedrøre i) ambitionsniveauet for målsætninger, mål og bidrag med henblik på i fællesskab at opfylde energiunionens målsætninger og navnlig Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet samt omfanget af elektricitetssammenkobling, som medlemsstaten sigter mod at opnå i 2030, ii) politikker og foranstaltninger, der vedrører målsætninger på medlemsstats- og EU-plan, og andre politikker og foranstaltninger med potentielle grænseoverskridende konsekvenser, iii) eventuelle yderligere politikker og foranstaltninger, der kan være påkrævet i de integrerede nationale energi- og klimaplaner, og iv) samspillet mellem og konsekvensen i de eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger i den integrerede nationale energi- og klimaplan inden for én dimension og mellem energiunionens forskellige dimensioner.

                  (5)

                  Under udarbejdelsen af henstillingerne har Kommissionen på den ene side taget hensyn til behovet for at summere visse kvantificerede planlagte bidrag fra alle medlemsstater med henblik på at vurdere ambitionen på EU-plan og på den anden side behovet for at give den berørte medlemsstat tilstrækkelig tid til at tage behørigt hensyn til Kommissionens henstillinger, før den færdiggør sin integrerede nationale energi- og klimaplan.

                  (6)

                  Kommissionens henstillinger vedrørende medlemsstaternes ambitioner for vedvarende energi er baseret på en metode, der er beskrevet i bilag II til forordning (EU) 2018/1999, og som er baseret på objektive kriterier.

                  (7)

                  For så vidt angår energieffektivitet er Kommissionens henstillinger baseret på vurderingen af det nationale ambitionsniveau som afspejlet i udkastet til den integrerede nationale energi- og klimaplan, sammenlignet med det samlede indsatsniveau, der er nødvendigt for at nå Unionens mål, idet de fremlagte oplysninger om særlige nationale forhold tages i betragtning, hvis det er relevant. De endelige nationale bidrag på energieffektivitetsområdet bør afspejle potentialet for omkostningseffektivitet for så vidt angår energibesparelser og støttes af en stærk langsigtet bygningsrenoveringsstrategi og foranstaltninger til gennemførelse af den energispareforpligtelse, der er fastsat i artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterne bør ligeledes vise, at de har anvendt princippet om »energieffektivitet først« korrekt ved navnlig at forklare, hvordan energieffektivitet på omkostningseffektiv vis bidrager til at nå de nationale mål for en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi og energiforsyningssikkerhed samt til at bekæmpe energifattigdom.

                  (8)

                  Ifølge forordningen om forvaltning skal medlemsstaterne fremlægge et generelt overblik over de investeringer, som er påkrævet for at indfri de målsætninger, mål og bidrag, der er opstillet i den integrerede nationale energi- og klimaplan, og en generel vurdering af kilderne til disse investeringer. De integrerede nationale energi- og klimaplaner bør sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i de nationale politikker og foranstaltninger med henblik på at skabe investeringssikkerhed.

                  (9)

                  Samtidig har Kommissionen som led i det europæiske semester 2018-2019 sat stærk fokus på medlemsstaternes energi- og klimarelaterede investeringsbehov. Dette afspejles i landerapporten 2019 for Italien (4) og i Kommissionen henstilling med henblik på Rådets henstilling til Italien (5), som er en del af det europæiske semester. I sine seneste konklusioner og henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester tog Kommissionen sin vurdering af udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner i betragtning. Kommissionens henstillinger supplerer de seneste landespecifikke henstillinger, der er fremsat i forbindelse med det europæiske semester. Medlemsstaterne bør også sikre, at deres integrerede nationale energi- og klimaplaner tager hensyn til de seneste landespecifikke henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester.

                  (10)

                  Dertil kommer, at medlemsstaterne ifølge forordningen om forvaltning skal tage behørigt hensyn til Kommissionens eventuelle henstillinger i deres udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner, som skal indgives til Kommissionen inden den 31. december 2019, og at en medlemsstat, hvis denne ikke følger en henstilling eller en væsentlig del heraf, skal begrunde dette og offentliggøre begrundelsen.

                  (11)

                  Hvis det er relevant, bør medlemsstaterne indberette de samme data i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og efterfølgende ajourføringer, som de indberetter til Eurostat eller Det Europæiske Miljøagentur. Brugen af samme kilde og, hvis det er muligt af europæiske statistikker, er ligeledes afgørende for at beregne referencescenariet for modellering og prognoser. Anvendelse af europæiske statistikker vil gøre det lettere at sammenligne de data og prognoser, der bruges i de integrerede nationale energi- og klimaplaner.

                  (12)

                  Alle elementer i bilag I til forordning (EU) 2018/1999 skal inkluderes i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. I den forbindelse bør den makroøkonomiske og i det omfang, det er muligt, den sundhedsmæssige, miljømæssige, beskæftigelses- og uddannelsesmæssige, kompetencemæssige og sociale indvirkning af de planlagte politikker og foranstaltninger vurderes. Offentlige interessenter og andre interessenter skal inddrages i forberedelsen af den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. Disse og andre elementer er beskrevet i detaljer i det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der offentliggøres sammen med nærværende henstilling (6).

                  (13)

                  Italien bør i sin endelige integrerede nationale energi- og klimaplan bygge videre på de positive vekselvirkninger mellem de planlagte politikker og foranstaltninger i udkastet til den integrerede nationale energi- og klimaplan og yderligere undersøge de mere udfordrende politikforbindelser, navnlig mellem dimensionerne dekarbonisering, energisikkerhed og det indre marked. Der er brug for flere detaljer om især i) konsekvenserne af udfasningen af kulkraftværker og den forventede udvikling af den rolle, gas spiller for energimikset, ii) hvordan der opnås en stor udbredelse af vedvarende energi, iii) virkningerne af den italienske kapacitetsmekanisme for så vidt angår priserne for energiforbrugerne, og iv) den forventede udvikling inden for subsidier til fossile brændstoffer. På samme måde skal målsætningerne under dimensionen forskning, innovation og konkurrenceevne underbygge den indsats, der er planlagt for energiunionens andre dimensioner.

                  (14)

                  Den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan vil med fordel kunne fremhæve områder med en konkurrencefordel og potentielle udfordringer på globalt niveau for sektoren for lavemissionsteknologier, herunder i forbindelse med dekarbonisering af energi- og kulstofintensive industrisektorer. På det grundlag vil målbare målsætninger for fremtiden være et plus sammen med de politikker og foranstaltninger, der skal til for at nå dem, idet der etableres passende forbindelser til erhvervs- og industripolitikkerne. Den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan kunne også have gavn af en uddybende beskrivelse af de drivhusgasemissioner, der kan tilskrives tiltag relateret til den cirkulære økonomi.

                  (15)

                  Kommissionens henstillinger til Italien er underbygget af den vurdering af Italiens udkast til en integreret national energi- og klimaplan, som offentliggøres sammen med denne henstilling (7) —

            HENSTILLER HERMED, AT ITALIEN TAGER SKRIDT MOD AT:

                  1.

                  Underbygge det positive ambitionsniveau på en andel på 30 % vedvarende energi i 2030 som Italiens bidrag til Unionens 2030-mål for vedvarende energi med detaljerede og kvantificerede politikker og foranstaltninger, der er i overensstemmelse med forpligtelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) og muliggør en rettidig og omkostningseffektiv opfyldelse af tilsagnet. Hæve ambitionsniveauet for så vidt angår vedvarende energi i opvarmnings- og kølingssektoren med henblik på at nå det vejledende mål i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001. Fremlægge foranstaltninger, hvis formål er at opfylde transportmålet i artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Mindske kompleksiteten og den lovgivningsmæssige usikkerhed og fremlægge yderligere detaljer om den befordrende ramme for VE-egetforbrug og VE-fællesskaber i overensstemmelse med artikel 21 og 22 i direktiv (EU) 2018/2001.

                  2.

                  For så vidt angår energieffektivitet sikre, at de vigtigste politiske instrumenter som beskrevet i udkastet til den integrerede nationale energi- og klimaplan stadig vil give passende besparelser i perioden 2021-2030. I tilstrækkelig grad afspejle de planlagte ajourføringer og forbedringer af de eksisterende støtteordninger i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan og i de efterfølgende rapporter over fremskridtene. Betydeligt opskalere dem for at nå de anførte energibesparelsesmål. Det betydelige uudnyttede potentiale taget i betragtning fortsætte med at styrke energieffektivitetsforanstaltningerne for bygninger (nye og eksisterende offentlige og private bygninger) og transport.

                  3.

                  Præcisere foranstaltninger, der støtter energisikkerhedsmålsætninger vedrørende diversificering og reduktion af energiafhængighed, herunder foranstaltninger, der sikrer fleksibilitet. Tage den regionale kontekst, samkøringslinjernes reelle potentiale og de omkringliggende landes produktionskapacitet i betragtning i vurderingen af elektricitetssektorens ressourcetilstrækkelighed. Præcisere, i hvilket omfang den forventede udvikling i gassektoren er forenelig med de anførte dekarboniseringsmål og den planlagte udfasning af kulfyrede kraftvarmeværker.

                  4.

                  Fastsætte klare målsætninger, milepæle og tidsplaner for at gennemføre de planlagte reformer af energimarkederne, navnlig på engrosmarkederne for naturgas, og af driften af detailmarkederne for både el og naturgas.

                  5.

                  Præcisere de nationale målsætninger og finansieringsmål inden for forskning, innovation og konkurrenceevne, især for så vidt angår energiunionen, der skal nås mellem 2021 og 2030, så de er nemme at måle, er egnede til formålet og kan støtte gennemførelsen af målene inden for andre dimensioner af den integrerede nationale energi- og klimaplan. Underbygge sådanne målsætninger med specifikke og tilstrækkelige politikker og foranstaltninger, herunder dem, som skal udvikles i samarbejde med andre medlemsstater såsom den europæiske strategiske energiteknologiplan.

                  6.

                  Rådføre sig med de omkringliggende lande og medlemmerne af Gruppen på Højt Plan vedrørende Gassammenkobling i Central- og Sydøsteuropa med henblik på færdiggørelse af den integrerede nationale energi- og klimaplan. Yderligere undersøge det grænseoverskridende potentiale og de makroregionale aspekter ved en koordineret energi- og klimapolitik, navnlig i Adriaterhavsområdet, med det formål at reducere regionens CO2-fodaftryk og gennemføre en økosystemtilgang samt udnytte potentialet for et stærkere samarbejde i Middelhavsområdet.

                  7.

                  Angive de tiltag, der er gjort, og de planer, der er lagt for udfasning af energisubsidier, navnlig for fossile brændstoffer.

                  8.

                  Supplere analysen af samspillet med politikken for luftkvalitet og luftemissioner, herunder set ud fra et kvantitativt perspektiv.

                  9.

                  Bedre integrere aspekter vedrørende en rimelig og fair omstilling, navnlig ved at give en mere detaljeret beskrivelse af de sociale, beskæftigelsesmæssige og kompetencemæssige og indkomstfordelingsmæssige virkninger af de planlagte målsætninger, politikker og foranstaltninger, herunder i kulstofintensive og industritunge regioner. Færdiggøre tilgangen til håndtering af energifattigdomsspørgsmål ved at inkludere specifikke målbare mål og detaljer vedrørende de finansielle ressourcer til gennemførelsen af de beskrevne politikker, jf. forordning (EU) 2018/1999.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juni 2019.

               På Kommissionens vegne

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Medlem af Kommissionen

         (1)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 264.

         (3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1011 final.

         (5)  COM(2019) 512 final af 5.6.2019.

         (6)  SWD(2019) 264.

         (7)  SWD(2019) 264.

         (8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).


title: Kommissionens henstilling af 18. juni 2019 om udkastet til Cyperns integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030

text:
               3.9.2019

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 297/48

      KOMMISSIONENS HENSTILLING
      af 18. juni 2019
      om udkastet til Cyperns integrerede nationale energi- og klimaplan for perioden 2021-2030
      (2019/C 297/13)
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 (»forordningen om forvaltning«) skal hver medlemsstat forelægge Kommissionen et udkast til en integreret national energi- og klimaplan for perioden 2021-2030 i overensstemmelse artikel 3, stk. 1, og bilag I i nævnte forordning. De første udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner skulle forelægges inden den 31. december 2018.

                  (2)

                  Den 29. januar 2019 forelagde Cypern sit udkast til en national energi- og klimaplan. Forelæggelsen af dette udkast er det grundlæggende, første skridt i den iterative proces mellem Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på at færdiggøre de integrerede nationale energi- og klimaplaner og sikre deres efterfølgende gennemførelse.

                  (3)

                  Ifølge forordning (EU) 2018/1999 skal Kommissionen vurdere udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner. Kommissionen har foretaget en omfattende vurdering af det cypriotiske udkast til en national energi- og klimaplan, idet de relevante elementer i forordning (EU) 2018/1999 er blevet taget i betragtning. Denne vurdering (2) offentliggøres sammen med nærværende henstilling. Nedenstående henstillinger er baseret på denne vurdering.

                  (4)

                  Kommissionens henstillinger kan navnlig vedrøre i) ambitionsniveauet for målsætninger, mål og bidrag med henblik på i fællesskab at opfylde energiunionens målsætninger og navnlig Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet samt omfanget af elektricitetssammenkobling, som medlemsstaten sigter mod at opnå i 2030, ii) politikker og foranstaltninger, der vedrører målsætninger på medlemsstats- og EU-plan, og andre politikker og foranstaltninger med potentielle grænseoverskridende konsekvenser, iii) eventuelle yderligere politikker og foranstaltninger, der kan være påkrævet i de integrerede nationale energi- og klimaplaner, og iv) samspillet mellem og konsekvensen i de eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger i den integrerede nationale energi- og klimaplan inden for én dimension og mellem energiunionens forskellige dimensioner.

                  (5)

                  Under udarbejdelsen af henstillingerne har Kommissionen på den ene side taget hensyn til behovet for at summere visse kvantificerede planlagte bidrag fra alle medlemsstater med henblik på at vurdere ambitionen på EU-plan og på den anden side behovet for at give den berørte medlemsstat tilstrækkelig tid til at tage behørigt hensyn til Kommissionens henstillinger, før den færdiggør sin nationale plan.

                  (6)

                  Kommissionens henstillinger vedrørende medlemsstaternes ambitioner for vedvarende energi er baseret på en metode, der er beskrevet i bilag II til forordning (EU) 2018/1999, og som er baseret på objektive kriterier.

                  (7)

                  For så vidt angår energieffektivitet er Kommissionens henstillinger baseret på vurderingen af det nationale ambitionsniveau som afspejlet i udkastet til den integrerede nationale energi- og klimaplan, sammenlignet med det samlede indsatsniveau, der er nødvendigt for at nå Unionens mål, idet de fremlagte oplysninger om særlige nationale forhold tages i betragtning, hvis det er relevant. De endelige nationale bidrag på energieffektivitetsområdet bør afspejle potentialet for omkostningseffektivitet for så vidt angår energibesparelser og støttes af en stærk langsigtet bygningsrenoveringsstrategi og foranstaltninger til gennemførelse af den energispareforpligtelse, der er fastsat i artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterne bør ligeledes vise, at de har anvendt princippet om »energieffektivitet først« korrekt ved navnlig at forklare, hvordan energieffektivitet på omkostningseffektiv vis bidrager til at nå de nationale mål for en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi og energiforsyningssikkerhed samt til at bekæmpe energifattigdom.

                  (8)

                  Ifølge forordningen om forvaltning skal medlemsstaterne fremlægge et generelt overblik over de investeringer, som er påkrævet for at indfri de målsætninger, mål og bidrag, der er opstillet i den integrerede nationale energi- og klimaplan, og en generel vurdering af kilderne til disse investeringer. De nationale energi- og klimaplaner bør sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i de nationale politikker og foranstaltninger med henblik på at skabe investeringssikkerhed.

                  (9)

                  Samtidig har Kommissionen som led i det europæiske semester 2018-2019 sat stærk fokus på medlemsstaternes energi- og klimarelaterede investeringsbehov. Dette afspejles i landerapporten 2019 for Cypern (4) og i Kommissionen henstilling med henblik på Rådets henstilling til Cypern (5), som er en del af det europæiske semester. I sine seneste konklusioner og henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester tog Kommissionen sin vurdering af udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner i betragtning. Kommissionens henstillinger supplerer de seneste landespecifikke henstillinger, der er fremsat i forbindelse med det europæiske semester. Medlemsstaterne bør også sikre, at deres integrerede nationale energi- og klimaplaner tager hensyn til de seneste landespecifikke henstillinger inden for rammerne af det europæiske semester.

                  (10)

                  Dertil kommer, at medlemsstaterne ifølge forordningen om forvaltning skal tage behørigt hensyn til Kommissionens eventuelle henstillinger i deres udkast til de integrerede nationale energi- og klimaplaner, som skal indgives til Kommissionen inden den 31. december 2019, og at en medlemsstat, hvis denne ikke følger en henstilling eller en væsentlig del heraf, skal begrunde dette og offentliggøre begrundelsen.

                  (11)

                  Hvis det er relevant, bør medlemsstaterne indberette de samme data i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner og efterfølgende ajourføringer, som de indberetter til Eurostat eller Det Europæiske Miljøagentur. Brugen af samme kilde og, hvis det er muligt af europæiske statistikker, er ligeledes afgørende for at beregne referencescenariet for modellering og prognoser. Anvendelse af europæiske statistikker vil gøre det lettere at sammenligne de data og prognoser, der bruges i de integrerede nationale energi- og klimaplaner.

                  (12)

                  Alle elementer i bilag I til forordning (EU) 2018/1999 skal inkluderes i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. I den forbindelse bør den makroøkonomiske og i det omfang, det er muligt, den sundhedsmæssige, miljømæssige, beskæftigelses- og uddannelsesmæssige, kompetencemæssige og sociale indvirkning af de planlagte politikker og foranstaltninger vurderes. Offentlige interessenter og andre interessenter skal inddrages i forberedelsen af den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan. Disse og andre elementer er beskrevet i detaljer i det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der offentliggøres sammen med nærværende henstilling (6).

                  (13)

                  Om end de politikker og foranstaltninger, der er beskrevet i udkastet til planen, i vid udstrækning lader til at hænge sammen på tværs af de forskellige dimensioner, bør Cypern udbygge sin vurdering af sammenhængen mellem politikker og foranstaltninger i den endelige plan. Cypern bør ligeledes fremlægge yderligere oplysninger om synergierne mellem dimensionerne dekarbonisering, energisikkerhed og det indre marked såvel som princippet om »energieffektivitet først«. Analysen kan indeholde kvantitative skøn og bør ligeledes dække det mulige negative samspil mellem politikker og foranstaltninger og Cyperns planlagte håndtering heraf. En vurdering af samspillet mellem politikker og tværgående virkninger kan ligeledes være nyttig for de enkelte politikker og foranstaltninger eller grupper af politikker og foranstaltninger med vidtrækkende konsekvenser i og uden for Cyperns energisystem. Dette omfatter politikker vedrørende den fuldstændige etablering af et konkurrencedygtigt elmarked, indførelsen af naturgas og sammenkoblingen af Cyperns isolerede elsystem. Målsætningerne under dimensionen forskning, innovation og konkurrenceevne skal underbygge den indsats, der er planlagt for energiunionens andre dimensioner.

                  (14)

                  Den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan kan suppleres med mere omfattende foranstaltninger for at udnytte potentialet for samspil med den cirkulære økonomi.

                  (15)

                  Kommissionens henstillinger til Cypern er underbygget af den vurdering af Cyperns udkast til en integreret national energi- og klimaplan, som offentliggøres sammen med denne henstilling (7) —

            HENSTILLER HERMED, AT CYPERN TAGER SKRIDT MOD AT:

                  1.

                  Præcisere, hvordan landet påtænker at nå drivhusgasmålet for 2030 for sektorer uden for EU's emissionshandelssystem på 24 % sammenlignet med niveauet i 2005 ved at overveje yderligere politikker for omkostningseffektivitet i perioden 2021-2030, og den påtænkte brug af fleksibiliteten mellem indsatsfordeling og registrerede emissioner fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug. Der kan sættes særlig fokus på transport.

                  2.

                  Betydeligt øge ambitionsniveauet for 2030 til en andel af vedvarende energi på mindst 23 % som landets bidrag til Unionens 2030-mål for vedvarende energi, jf. formlen i bilag II til forordning (EU) 2018/1999, under behørig hensyntagen til relevante forhold og nationale begrænsninger. Inkludere en vejledende forløbskurve i den endelige integrerede nationale energi- og klimaplan, som når alle referencepunkterne, jf. artikel 4, litra a), nr. 2), i forordning (EU) 2018/1999, i overensstemmelse med denne andel, med henblik på behovet for at øge indsatsniveauet og nå målet i fællesskab. Fremlægge detaljerede og kvantificerede politikker og foranstaltninger, der er i overensstemmelse med forpligtelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) og muliggør en rettidig og omkostningseffektiv opfyldelse af tilsagnet. Hæve ambitionsniveauet i opvarmnings- og kølingssektoren samt transportsektoren med henblik på at nå det vejledende mål i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 og transportmålet i artikel 25 i samme direktiv. Fremlægge yderligere detaljer og foranstaltninger vedrørende den befordrende ramme for VE-egetforbrug og VE-fællesskaber, jf. artikel 21 og 22 i direktiv (EU) 2018/2001.

                  3.

                  Væsentligt øge sin ambition om reduktion af både endeligt energiforbrug og primærenergiforbrug i 2030 med henblik på behovet for at øge indsatsniveauet og nå Unionens 2030-mål for energieffektivitet. Færdiggøre prognoser og scenarier, der gør det muligt at vurdere de forventede virkninger af de planlagte nye politikker, foranstaltninger og programmer for primærenergiforbrug og endeligt energiforbrug for hver sektor fra og med 2030 og indtil som minimum 2040 og inkludere en vejledende forløbskurve fra 2021 og fremefter. Skærpe fokus på energieffektivitet i transportsektoren ved at øge omfanget af de foranstaltninger, der knytter sig til denne sektor, i betragtning af, at den i 2030 vil tegne sig for halvdelen af landets energiforbrug.

                  4.

                  Fastsætte fremadskuende målsætninger og mål vedrørende markedsintegration, særligt foranstaltninger for gassektoren, med henblik på planerne for i nærmeste fremtid at opnå levering af naturgas. Fremlægge status for elmarkedets organisation på klar og sammenhængende vis med de mål og målsætninger, der er beskrevet under dimensionen det indre marked.

                  5.

                  Yderligere uddybe de nationale målsætninger og finansieringsmål inden for forskning, innovation og konkurrenceevne, især for så vidt angår energiunionen, der skal nås inden 2030, så de er nemme at måle, er egnede til formålet og kan støtte gennemførelsen af målene inden for andre dimensioner af den integrerede nationale energi- og klimaplan. Underbygge sådanne målsætninger med specifikke og tilstrækkelige politikker og foranstaltninger, herunder dem, som skal udvikles i samarbejde med andre medlemsstater såsom den europæiske strategiske energiteknologiplan.

                  6.

                  Intensivere det eksisterende regionale samarbejde med nabolandet Grækenland såvel som med andre medlemsstater, herunder inden for dimensionerne det indre marked, energisikkerhed og forskning, innovation og konkurrenceevne. Øge samarbejdet — muligvis inden for rammerne af initiativet om ren energi for EU's øer — med medlemsstater og øområder, der står over for lignende geografiske, klimatiske og infrastrukturelle udfordringer og muligheder i forbindelse med deres energiomstilling.

                  7.

                  Inkludere et omfattende afsnit, hvor alle investeringsbehovene opdeles på dimensioner og underdimensioner, sammen med en klar beskrivelse af den metode, der danner baggrund for skønnet, og de sandsynlige nationale, regionale og europæiske finansieringskilder.

                  8.

                  Angive alle energisubsidier, herunder navnlig subsidier til fossile brændstoffer, og de trufne foranstaltninger og planer for deres udfasning.

                  9.

                  Supplere analysen af samspillet med politikken for luftkvalitet og emissioner med en redegørelse for virkningerne på luftforureningen i forskellige scenarier, en fremlæggelse af underbyggende oplysninger og overvejelser vedrørende synergier og kompromiser.

                  10.

                  Bedre integrere aspekter vedrørende en rimelig og fair omstilling, navnlig ved at give en mere detaljeret beskrivelse af de sociale, beskæftigelsesmæssige og kompetencemæssige virkninger af de planlagte målsætninger, politikker og foranstaltninger. Yderligere udvikle tilgangen til håndtering af energifattigdomsspørgsmål, herunder ved at tilføje betragtninger om, hvordan de foreslåede politikker og foranstaltninger på tværs af dimensionerne forventes at påvirke energifattigdomsniveauet, jf. forordning (EU) 2018/1999.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juni 2019.

               På Kommissionens vegne

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Medlem af Kommissionen

         (1)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 223.

         (3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1012 final.

         (5)  COM(2019) 513 final af 5.6.2019.

         (6)  SWD(2019) 223.

         (7)  SWD(2019) 223.

         (8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).