               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 20.5.2020
            COM(2020) 521 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Polens nationale reformprogram for 2020 og med Rådets udtalelse om Polens konvergensprogram for 2020

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Polens nationale reformprogram for 2020 og med Rådets udtalelse om Polens konvergensprogram for 2020

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 9, stk. 2,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 17. december 2019 vedtog Kommissionen den årlige strategi for bæredygtig vækst, som markerede starten på det europæiske semester 2020 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder som proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Den 17. december 2019 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Polen ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (2)Den 26. februar 2020 blev landerapporten for 2020 for Polen
                  2
                offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Polens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 9. juli 2019
                  3
               , opfølgningen på de henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Polens nationale Europa 2020-mål.

               (3)Den 11. marts 2020 erklærede Verdenssundhedsorganisationen officielt covid-19-udbruddet for en global pandemi. Pandemien har skabt en alvorlig folkesundhedsmæssig krisesituation for borgere, samfund og økonomier. Den har sat de nationale sundhedssystemer under alvorligt pres, forstyrret de globale forretningskæder, skabt volatilitet på de finansielle markeder, udløst efterspørgselschok og har haft negative konsekvenser for adskillige brancher. Den udgør en trussel mod folks job og indtægter og mod virksomhedernes forretning. Den har ført til et større økonomisk chok, som allerede har alvorlige konsekvenser i Den Europæiske Union. Den 13. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse
                  4
               , hvori den opfordrede til en koordineret økonomisk reaktion på krisen, der inddrager alle aktører såvel på nationalt plan som på EU-plan.

               (4)Adskillige medlemsstater har enten erklæret undtagelsestilstand eller truffet kriseforanstaltninger. Enhver kriseforanstaltning skal være nøje afstemt med behovet, være nødvendig, begrænset i tid og i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder. De bør være genstand for demokratisk kontrol og underlagt uafhængig domstolsprøvelse.

               (5)Den 20. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul
                  5
               . Klausulen som fastsat i artikel 5, stk. 1, artikel 6, stk. 3, artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 samt artikel 3, stk. 5, og artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97 letter samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag. I denne meddelelse forelagde Kommissionen Rådet sin vurdering af, at den aktuelle situation i lyset af det forventede alvorlige økonomiske tilbageslag som følge af covid-19-udbruddet giver anledning til at aktivere klausulen. Den 23. marts 2020 tilsluttede medlemsstaternes finansministre sig Kommissionens vurdering. Aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul giver mulighed for en midlertidig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. For så vidt angår den korrigerende del, kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage en revideret finanspolitisk kurs. Den generelle undtagelsesklausul suspenderer ikke procedurerne under stabilitets- og vækstpagten. Den tillader medlemsstaterne at fravige de budgetkrav, der normalt ville gælde, og sætter Kommissionen og Rådet i stand til at træffe de nødvendige foranstaltninger til samordning af politikken inden for rammerne af pagten.

               (6)Der er brug for en vedholdende indsats for at begrænse og kontrollere spredningen af pandemien, styrke de nationale sundhedssystemers modstandsdygtighed og afbøde de socioøkonomiske konsekvenser ved hjælp af støtteforanstaltninger til fordel for virksomheder og husholdninger samt for at sikre passende sundheds- og sikkerhedsforhold på arbejdspladsen med henblik på genoptagelsen af den økonomiske aktivitet. Unionen bør fuldt ud anvende de mange redskaber, den råder over, til at understøtte medlemsstaternes bestræbelser på området. Samtidig bør medlemsstaterne og Unionen arbejde sammen om at tilrettelægge de foranstaltninger, der er nødvendige for at vende tilbage til normalt fungerende samfund og økonomier og til bæredygtig vækst, idet den grønne og den digitale omstilling integreres, og der trækkes på alle erfaringerne fra krisen.

               (7)Covid-19-krisen har fremhævet, hvordan fleksibiliteten i det indre marked giver mulighed for at tilpasse sig ekstraordinære forhold. For at sikre en hurtig og gnidningsløs overgang til genopretningsfasen og garantere den fri bevægelighed for varer, tjenester og arbejdstagere skal de særlige foranstaltninger, der forhindrer det indre marked i at fungere normalt, afskaffes, så snart de ikke længere er absolut nødvendige. Den aktuelle krise har vist, hvor nødvendigt det er at have kriseberedskabsplaner i sundhedssektoren, som navnlig omfatter forbedrede indkøbsstrategier, diversificerede forsyningskæder og strategiske lagre af vigtige forsyninger. De er helt centrale for udformningen af mere omfattende kriseberedskabsplaner.

               (8)Unionens lovgivere har allerede foretaget ændringer af de relevante lovgivningsmæssige rammer
                  6
                for at sætte medlemsstaterne i stand til at anvende alle uudnyttede midler under de europæiske struktur- og investeringsfonde til at imødegå covid-19-pandemiens ekstraordinære virkninger. Ændringerne vil bidrage til større fleksibilitet og forenkle og strømline procedurerne. For at lette likviditetspresset kan medlemsstaterne desuden drage fordel af en medfinansieringssats på 100 % fra Unionens budget i regnskabsåret 2020-2021. Polen opfordres til fuldt ud at udnytte disse muligheder til at støtte de personer og brancher, der står over for de største udfordringer.

               (9)Pandemien vil på grund af forskellige specialiseringsmønstre formodentlig have forskellige socioøkonomiske konsekvenser for de forskellige regioner. Det indebærer en betydelig risiko for at øge de regionale skævheder i Polen. Da der samtidig er risiko for midlertidig destabilisering af konvergensprocessen mellem medlemsstaterne, kræver den aktuelle situation målrettede politiske tiltag.

               (10)Den 29. april 2020 fremlagde Polen sit nationale reformprogram for 2020 og den 30. april 2020 sit konvergensprogram for 2020. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (11)Polen er på nuværende tidspunkt omfattet af den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten.

               (12)Den 13. juli 2018 henstillede Rådet, at Polen sikrer, at den nominelle vækstrate i de primære offentlige nettoudgifter
                  7
                ikke overstiger 4,2 % i 2019, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 0,6 % af BNP. Kommissionens samlede vurdering bekræfter en væsentlig afvigelse fra den anbefalede finanspolitiske tilpasningssti i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2019 og for 2018 og 2019 samlet set. I lyset af aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul er der imidlertid ingen anledning til at tage yderligere skridt over for Polen inden for rammerne af proceduren i forbindelse med væsentlige afvigelser.

               (13)Ifølge konvergensprogrammet/stabilitetsprogrammet for 2020 forventer regeringen en forringelse af den samlede saldo fra et underskud på 0,7 % af BNP i 2019 til et underskud på 8,4 % af BNP i 2020. Efter at være faldet til 46,0 % af BNP i 2019 forventes den offentlige gældskvote at stige til 55,2 % i 2020. De makroøkonomiske og finanspolitiske udsigter er behæftet med stor usikkerhed på grund af covid-19-pandemien.

               (14)Som reaktion på covid-19-pandemien og som led i en koordineret EU-tilgang har Polen truffet budgetmæssige foranstaltninger til at øge sundhedssystemets kapacitet, inddæmme pandemien og yde hjælp til de personer og brancher, der er særlig hårdt ramt. Ifølge konvergensprogrammet for 2020 beløber disse budgetmæssige foranstaltninger sig til 3,2 % af BNP, og de omfatter ydelser til selvstændige erhvervsdrivende og arbejdstagere, der er ansat på atypiske arbejdskontrakter, fritagelse af virksomhederne fra betaling af socialbidrag (de betales af staten) og tilskud til lønninger til visse virksomheder. Polen har også bebudet foranstaltninger, der, skønt de ikke vil have direkte budgetvirkning, vil bidrage til at understøtte virksomhedernes likviditet, f.eks. lånegarantier. De finanspolitiske virkninger af de budgetmæssige foranstaltninger i konvergensprogrammet afviger især fra Kommissionens prognose som følge af den måde, lån til virksomheder behandles på. I overensstemmelse med myndighedernes meddelelser er Kommissionens prognose baseret på den antagelse, at lån svarende til en forskel på ca. 2¾ procentpoint af BNP vil blive konverteret til tilskud, og de vil derfor blive registreret som udgifter i 2020.  Overordnet set stemmer de foranstaltninger, som Polen har truffet, overens med retningslinjerne i Kommissionens meddelelse om en koordineret økonomisk reaktion på covid-19-udbruddet. En fuldstændig gennemførelse af disse foranstaltninger vil bidrage til at opretholde finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt, forudsat at finanspolitikken efterfølgende atter fokuserer på at sikre en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt, så snart den økonomiske situation giver mulighed herfor.

               (15)Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020, som tager udgangspunkt i en uændret politik, forventes Polens offentlige saldo at udgøre -9,5 % af BNP i 2020 og -3,8 % i 2021. Den offentlige gældskvote ventes at forblive under 60 % af BNP i 2020 og 2021.

               (16)Den 20. maj 2020 offentliggjorde Kommissionen en rapport, der er udarbejdet i medfør af artikel 126, stk. 3, i traktaten, som følge af Polens forventede overskridelse i 2020 af grænseværdien for det offentlige underskud på 3 % af BNP. Overordnet set fremgår det af analysen, at underskudskriteriet som defineret i traktaten og i forordning (EF) nr. 1467/1997 ikke er opfyldt.

               (17)Med covid-19-udbruddet er Polen blevet presset ind i en ny social og økonomisk situation. For første gang i næsten tre årtier forventes der en recession i 2020. Ifølge de oplysninger, som regeringen har fremlagt, har pandemiens indvirkning på befolkningens sundhed været forholdsvis begrænset, bl.a. på grund af en hurtig vedtagelse af hidtil usete foranstaltninger såsom streng karantæne og krav om at holde afstand. Hidtil har de negative konsekvenser været størst i servicesektoren (herunder transport, detail- og engroshandel og fritid) og i fremstillingsindustrien som følge af forstyrrelser i forsyningskæderne. For at kompensere for de pålagte begrænsninger har regeringen iværksat en række foranstaltninger til en værdi af omkring 9 % af Polens BNP (underskudsforøgende foranstaltninger og likviditetsforanstaltninger), og disse foranstaltninger omfatter EU-finansiering. Nationalbanken understøtter også indsatsen ved at stille likviditet til rådighed. Regeringens støtte fokuserer på stabilisering af økonomien på kort sigt gennem indkomststøtte til lønmodtagere, finansiering til virksomheder, der oplever fald i indtægterne, styrkelse af modstandsdygtigheden og reaktionsevnen i sundhedssektoren og styrkelse af det finansielle system. Støtten omfatter også et investeringsprogram til støtte for den økonomiske genopretning på mellemlang sigt. Offentligheden efterspørger i høj grad de politiske tiltag, herunder fritagelser for socialsikringsbidrag, ydelser til ansatte i virksomheder, der suspenderer deres aktivitet, og adgang til lån for mikrovirksomheder. Covid-19-pandemien forventes at bidrage til et fald i BNP på 4,3 % i 2020 efterfulgt af en genopretning på 4,1 % i 2021.

               (18)Covid-19-pandemien har gjort det nødvendigt at indføre hidtil usete foranstaltninger i sundhedssystemet. På sundhedsområdet er der blevet afholdt betydelige udgifter til f.eks. køb af udstyr og forsyninger, forøgelse af hospitals- og laboratoriekapacitet samt styrkelse af den personalemæssige kapacitet. Der er også behov for yderligere ressourcer til at opveje, at andre sundhedsydelser og investeringer udskydes eller omdirigeres. Inden covid-19-udbruddet udgjorde de offentlige udgifter til sundhedssystemet 4,8 % af BNP, hvilket ligger under EU-gennemsnittet på 7 % af BNP i 2018. Dette hæmmer sammen med en ikke helt optimal tildeling af midler driften af sundhedssystemet og adgangen hertil. I 2018 udgjorde andelen af den polske befolkning, der oplyste et uopfyldt behov for lægeundersøgelser, 4,2 %, hvilket er væsentligt højere end de 2 % på EU-plan. Antallet af praktiserende læger og sygeplejersker i forhold til befolkningen er stadig blandt de laveste i Unionen, og fordelingen af sundhedspersonalet er ujævn i landet. Folkesundhed, e-sundhed og primær sundhedspleje, som er afgørende for at forbedre forebyggelse og adgang og gøre systemet modstandsdygtigt over for fremtidige udfordringer, er fortsat underudviklede områder. Pandemien har haft konsekvenser for langtidsplejefaciliteterne, hvor mange af beboerne er i højrisikogruppen.

               (19)Covid-19-pandemien vil i høj grad påvirke arbejdsmarkedet og vende de seneste års udvikling med faldende arbejdsløshed. Arbejdsløshedsprocenten forventes at stige fra 3,3 i 2019 til ca. 7,5 % i 2020, og der forventes derefter en svag bedring til 5,3 % i 2021. Denne kortsigtede effekt risikerer at blive mere strukturel på mellemlang sigt, navnlig for sårbare grupper. Den midlertidige arbejdsfordelingsordning kunne være et effektivt værktøj til at bevare job, hvilket kræver tilstrækkelige incitamenter til at få virksomhederne til at benytte sig af den. På trods af den gunstige udvikling før covid-19-krisen er arbejdsmarkedsdeltagelsen for nogle grupper forblevet lav, især for kvinder, lavtuddannede, ældre og personer med handicap og deres omsorgspersoner. Migration fra lande uden for EU har bidraget til at afhjælpe manglen på arbejdskraft, men den fortsatte tilstrømning af vandrende arbejdstagere kan blive vanskeliggjort af restriktiv grænsekontrol. Udbredelsen af fleksible arbejdsordninger, herunder hjemmearbejde og fleksibel arbejdstid, navnlig i forbindelse med varig ansættelse, kan derfor bidrage til krisehåndteringen og til at støtte grupper med lavere erhvervsfrekvens i at finde varig beskæftigelse. Dette ville også kunne forbedre arbejdsmarkedets modstandsdygtighed i forbindelse med fremtidige tilbageslag.

               (20)For at afbøde de sociale konsekvenser af covid-19-pandemien, sikre den sociale samhørighed og støtte den økonomiske genopretning er der behov for betydelige sikkerhedsnet. I de seneste år har Polen iværksat et omfattende program for sociale overførsler, herunder det universelle børnetilskud, og den ekstra engangsydelse, som udbetales hvert år til pensionister, til en værdi af næsten 2,5 % af BNP om året. Da foranstaltninger er ikke indtægtsbestemte, vil der være mulighed for bedre målretning. Samtidig er de sociale ydelsers dækning lav for dem med de laveste indkomster. Den største stigning i ekstrem fattigdom blev i forbindelse med undersøgelsen af husstandsbudgetter i 2019 observeret for personer eller familier, der levede af ydelser (herfra undtaget pensioner og invalidepension), hvilket var et tegn på svagheder i det sociale sikringssystem. Hertil kommer, at ikke alle former for arbejdskontrakter giver adgang til social beskyttelse som f.eks. tilstrækkelig arbejdsløshedsunderstøttelse, barselsydelser og ydelser ved sygdom og invaliditet. Nogle af de arbejdstagere, der er berørt af kriseforanstaltningerne, er derfor mere sårbare og risikerer at blive ramt af fattigdom. Desuden ligger mindsteindkomstydelserne under EU-gennemsnittet.

               (21)Den pludselige suspendering af undervisningen på alle uddannelsesniveauer har skabt udfordringer i uddannelsessystemet i forbindelse med at levere fjernundervisning. For at forhindre voksende ulighed er det afgørende at sikre, at alle elever og studerende, navnlig fra ringere sociale kår, kan få adgang til fjernundervisning. I 2018 boede 330 000 elever og studerende imidlertid i husholdninger, hvor der ikke var en computer med internetadgang. En stor del af lærerne mangler færdighederne til at undervise digitalt. Samtidig er det svært for mange forældre at understøtte digital læring og undervisning i hjemmet. En fortsættelse af foranstaltningerne med henblik på at udstyre skoler og lærere med digital infrastruktur og undervisningsmateriale vil løse nogle af disse problemer og sikre kvaliteten. Covid-19-krisen viser, at der ligger en generel strukturel udfordring i udbredelsen af digitale færdigheder, idet næsten halvdelen af den voksne befolkning mangler grundlæggende digitale færdigheder, og den generelle deltagelse i læringsaktiviteter blandt voksne er lavere end EU-gennemsnittet. De seneste reformer af erhvervsuddannelserne har ikke skabt incitamenter nok for arbejdsgiverne til at deltage deri, og uddannelse på arbejdspladsen finder ikke sted i tilstrækkelig grad. Begyndende mangel på lærere viser, at der er behov for at gøre lærergerningen mere attraktiv.

               (22)Covid-19-udbruddet har i alvorlig grad påvirket arbejdsvilkårene for virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og mikrovirksomheder. Det er en udfordring at tilbyde hjemmearbejde, og kun en tiendedel af de polske virksomheder er tilstrækkeligt digitaliserede til, at de hurtigt kan tilpasse sig nye forhold. En af de væsentligste udfordringer i forbindelse med digitaliseringen af SMV'erne er et lavt digitalt færdighedsniveau blandt ejere, ledere og ansatte. Anvendelsen af digitale teknologier i den offentlige forvaltning er afgørende for at sikre leveringen af statslige tjenester og styringen af de tiltag, der er nødvendige for at overvåge og håndtere krisen. Samtidig reducerer effektive digitale offentlige tjenester unødvendige reguleringsmæssige og administrative byrder, hvilket kan være afgørende i genopretningsfasen.

               (23)For at afbøde virkningerne af krisen yder den polske regering betydelig likviditetsstøtte ved hjælp af garantier, lån og betingede tilskud til de berørte virksomheder, og i den forbindelse er der fokus på SMV'er og mikrovirksomheder. Regeringsforanstaltningerne støttes af Polens nationalbank, bl.a. gennem et program for opkøb af statsobligationer på det sekundære marked og betydelige rentenedsættelser. En effektiv og hurtig gennemførelse af disse foranstaltninger og deres effektive omsætning i de finansielle mellemled er af afgørende betydning for at hjælpe erhvervslivet på vej og fremme genopretningen. Ved udformningen og gennemførelsen af sådanne foranstaltninger er det vigtigt også at tage hensyn til banksektorens modstandsdygtighed og overvåge det finansielle systems stabilitet. Muligheden for at udskyde betalingen af skatter og sociale bidrag og for at fremrykke offentlige myndigheders kontraktmæssige betalinger bidrager også til at forbedre cashflowet i små og mellemstore virksomheder.

               (24)For at fremme den økonomiske genopretning vil det være vigtigt at fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer, bl.a. gennem relevante reformer. Polen har en kulstofintensiv økonomi, og luftkvaliteten ligger blandt de laveste i Unionen og giver anledning til betydelige miljø- og helbredsmæssige bekymringer. Det er derfor af afgørende betydning, at der planlægges og vedtages ambitiøse foranstaltninger med henblik på rettidig overgang til ren energi i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt og den nationale energi- og klimaplan. Selv om udbredelsen af fibernet i Polen ligger over EU-gennemsnittet, og der er gjort betydelige fremskridt inden for udbredelsen af ultrahurtigt bredbånd i de foregående år, er Polen stadig langt fra at nå sine mål for konnektivitet. Genopretningen vil yderligere kunne fremmes gennem betydelige investeringer i bæredygtig transportinfrastruktur for at forbedre konnektiviteten mellem perifere områder og centre for økonomisk aktivitet. Polen vil i stigende grad skulle støtte sig til videnskab og innovation for at sikre langsigtet bæredygtig økonomisk vækst og konkurrenceevne. De generelle udgifter til forskning og udvikling i forhold til BNP ligger fortsat under EU-gennemsnittet, og selv om der er gjort synlige fremskridt med hensyn til mange dele af politiksammensætningen i landets innovationsøkosystem, er manglende samarbejde mellem videnskab og erhvervsliv fortsat en hindring på Polens vej til at styrke innovationen. Fonden for Retfærdig Omstillings programmering for perioden 2021-2027 kan hjælpe Polen med at imødegå nogle af de udfordringer, der følger af omstillingen til en klimaneutral økonomi, navnlig inden for de områder, der er omhandlet i bilag D til landerapporten
                  8
               . Det vil sætte Polen i stand til at gøre bedst muligt brug af fonden.

               (25)Stabile og forudsigelige rammevilkår for erhvervslivet og et gunstigt investeringsklima vil spille en vigtig rolle i forbindelse med den økonomiske genopretning efter pandemien. Retssystemets uafhængighed, effektivitet og kvalitet er afgørende elementer i denne henseende. Retssikkerhed, herunder adgang til uafhængige domstole, og tillid til kvaliteten og forudsigeligheden af regulering og institutioner er også afgørende faktorer for det indre markeds funktion og for at sikre Polens stilling i de europæiske forsyningskæder efter pandemien. Udover de betænkeligheder med hensyn til retsstatstilstanden i Polen, som Kommissionen i længere tid har fremført, og som allerede er blevet behandlet i EU-Domstolens afgørelser, giver den seneste udvikling anledning til yderligere bekymring, og den er en trussel mod retsordenen i Polen og i Unionen.

               (26)Velfunderede og stabile lovgivningsmæssige rammer er grundlaget for vedvarende økonomisk vækst og private investeringer. Manglen på passende høringer af offentligheden og arbejdsmarkedets parter har en skadelig indvirkning på stabiliteten og robustheden i erhvervsklimaet og på lovgivningskvaliteten. Offentlige høringer er blevet gjort obligatoriske for de lovforslag, som ministerrådet fremsætter, hvorimod de enten ikke gennemføres eller ikke er obligatoriske for de forslag, der benytter alternative spor som f.eks. fremsættelse ved parlamentsmedlemmer. Denne uoverensstemmelse virker yderligere tyngende på kvaliteten af den deraf følgende lovgivning. Desuden er der sket en forringelse af den sociale dialog i de seneste år, hvilket især skyldes fraværet af høringer i den politiske beslutningsproces og meget korte høringer. Sikring af tilstrækkelig tid til høringer, større hensyntagen til interessenternes holdninger til love og politiske dokumenter og minimering af antallet af love, der er undtaget fra høringer, vil styrke inddragelsen af arbejdsmarkedets parter og bidrage til at forbedre kvaliteten af lovgivningen. Rådet for sociale dialog udgør en institutionel ramme for trepartsdialog med arbejdsmarkedets parter. Lovgivning vedtaget i april 2020 svækker imidlertid arbejdsmarkedets parters uafhængighed i rådet for social dialog, og det betyder, at den sociale dialog i landet risikerer at blive yderligere forringet.

               (27)Hvor nærværende henstillinger har fokus på at håndtere pandemiens socioøkonomiske konsekvenser og lette den økonomiske genopretning efter krisen, omhandlede de landespecifikke henstillinger fra 2019, som Rådet vedtog den 9. juli 2019, også vigtige reformer til at imødegå de strukturelle udfordringer på mellemlang og lang sigt. Disse henstillinger er stadig relevante, og de vil fortsat være genstand for overvågning i forbindelse med næste års europæiske semester. Det gælder også henstillingerne vedrørende investeringstiltag inden for den økonomiske politik. Sidstnævnte henstillinger bør tages med i betragtning i den strategiske programmering af samhørighedsmidlerne efter 2020, herunder ved afbødningsforanstaltninger og exitstrategier i forbindelse med krisen.

               (28)Det europæiske semester danner rammen for løbende samordning af den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken i Unionen, hvilket kan bidrage til en bæredygtig økonomi. Medlemsstaterne har i deres nationale reformprogrammer for 2020 gjort status over fremskridtene med hensyn til opfyldelsen af De Forenede Nationers mål for bæredygtig udvikling ("verdensmålene"). Ved at sikre en fuldstændig efterlevelse af nedenstående henstillinger vil Polen bidrage til opfyldelsen af verdensmålene og til de fælles bestræbelser på at sikre konkurrencedygtig bæredygtighed i Unionen.

               (29)Som led i det europæiske semester 2020 har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Polens økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2020. Den har også vurderet konvergensprogrammet for 2020 og det nationale reformprogram for 2020 samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Polen i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Polen, men også til deres overensstemmelse med Unionens regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Unionen ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

               (30)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået Polens konvergensprogram for 2020, og dets holdning
                  9
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

               HENSTILLER, at Polen i 2020 og 2021 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.træffe alle nødvendige foranstaltninger til effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte det efterfølgende opsving i overensstemmelse med den generelle undtagelsesklausul, føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre en holdbar gæld, og samtidig øge investeringerne, så snart den økonomiske situation tillader det, øge sundhedssystemets modstandsdygtighed, tilgængelighed og effektivitet, herunder ved at stille tilstrækkelige ressourcer til rådighed og fremskynde indførelsen af e-sundhedstjenester,

               2.afbøde krisens indvirkning på beskæftigelsen, navnlig ved forbedre mulighederne for fleksible arbejdsordninger og for arbejdsfordelingsordninger, målrette sociale ydelser bedre og sikre adgangen dertil for dem, der har behov, forbedre digitale færdigheder, fremme den digitale omstilling i virksomhederne og i den offentlige forvaltning,

               3.fortsætte indsatsen for at sikre adgang til finansiering og likviditet for virksomheder, fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer for at fremme den økonomiske genopretning, fokusere investeringerne på den grønne og den digitale omstilling, navnlig på digital infrastruktur, ren og effektiv produktion og anvendelse af energi samt bæredygtig transport, og bidrage til en gradvis dekarbonisering af økonomien, herunder i kulregionerne

               4.forbedre investeringsklimaet, navnlig ved at sikre retsvæsenets uafhængighed, sikre effektive offentlige høringer og inddragelse af arbejdsmarkedets parter i den politiske proces.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 520 final.

                     (3)

                        EUT C 301 af 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/460 af 30. marts 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013 og (EU) nr. 508/2014 for så vidt angår særlige foranstaltninger til mobilisering af investeringer i medlemsstaternes sundhedssystemer og andre dele af deres økonomier som reaktion på covid-19-udbruddet, (investeringsinitiativ som reaktion på coronavirusset) (EUT L 99 af 31.3.2020, s. 5) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/558 af 23. april 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 1301/2013 og (EU) nr. 1303/2013 for så vidt angår særlige foranstaltninger med henblik på at give ekstraordinær fleksibilitet med hensyn til anvendelsen af de europæiske struktur- og investeringsfonde som reaktion på covid-19-udbruddet (EUT L 130 af 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        De primære offentlige nettoudgifter består af de samlede offentlige udgifter minus renteudgifter, udgifter til EU-programmer, som fuldt ud modsvares af EU-midler, og ikkediskretionære ændringer i udgifter til arbejdsløshedsunderstøttelse. Nationalt finansierede faste bruttoinvesteringer udjævnes over en fireårsperiode. Diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden eller lovbestemte indtægtsforøgelser er medregnet. Engangsforanstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden er modregnet.

                     (8)

                        SWD(2020) 520 final.

                     (9)

                        I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 20.5.2020
            COM(2020) 511 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Kroatiens nationale reformprogram for 2020 og med Rådets udtalelse om Kroatiens konvergensprogram for 2020

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Kroatiens nationale reformprogram for 2020 og med Rådets udtalelse om Kroatiens konvergensprogram for 2020

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 9, stk. 2,

               som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer
                  2
               , særlig artikel 6, stk. 1,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 17. december 2019 vedtog Kommissionen den årlige strategi for bæredygtig vækst, som markerede starten på det europæiske semester 2020 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder som proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Den 17. december 2019 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Kroatien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (2)Den 26. februar 2020 blev landerapporten for 2020 for Kroatien
                  3
                offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Kroatiens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 9. juli 2019
                  4
               , opfølgningen på de henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Kroatiens nationale Europa 2020-mål. Den indeholdt desuden en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011, hvis resultater også blev offentliggjort den 26. februar 2020. Kommissionen konkluderede i sin analyse, at Kroatien befinder sig i en situation med makroøkonomiske ubalancer i forbindelse med den store offentlige og private gæld samt udlandsgælden i en situation med svag potentiel vækst.

               (3)Den 11. marts 2020 erklærede Verdenssundhedsorganisationen officielt covid-19-udbruddet for en global pandemi. Den har skabt en alvorlig folkesundhedsmæssig krisesituation for borgere, samfund og økonomier. Den har sat de nationale sundhedssystemer under alvorligt pres, forstyrret de globale forsyningskæder, skabt volatilitet på de finansielle markeder, udløst efterspørgselschok og har haft negative konsekvenser for adskillige brancher. Den udgør en trussel mod folks job og indtægter og mod virksomhedernes forretning. Den har ført til et større økonomisk chok, som allerede har alvorlige konsekvenser i Den Europæiske Union. Den 13. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse
                  5
               , hvori den opfordrede til en koordineret økonomisk reaktion på krisen, der inddrager alle aktører såvel på nationalt plan som på EU-plan.

               (4)Adskillige medlemsstater har enten erklæret undtagelsestilstand eller truffet kriseforanstaltninger. Enhver kriseforanstaltning skal være nøje afstemt med behovet, være nødvendig, begrænset i tid og i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder. De bør være genstand for demokratisk kontrol og underlagt uafhængig domstolsprøvelse.

               (5)Den 20. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul
                  6
               . Klausulen som fastsat i artikel 5, stk. 1, artikel 6, stk. 3, artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 samt artikel 3, stk. 5, og artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97 letter samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag. I denne meddelelse forelagde Kommissionen Rådet sin vurdering af, at den aktuelle situation i lyset af det forventede alvorlige økonomiske tilbageslag som følge af covid-19-udbruddet giver anledning til at aktivere klausulen. Den 23. marts 2020 tilsluttede medlemsstaternes finansministre sig Kommissionens vurdering. Aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul giver mulighed for en midlertidig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. For så vidt angår den korrigerende del, kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage en revideret finanspolitisk kurs. Den generelle undtagelsesklausul suspenderer ikke procedurerne under stabilitets- og vækstpagten. Den tillader medlemsstaterne at fravige de budgetkrav, der normalt ville gælde, og sætter Kommissionen og Rådet i stand til at træffe de nødvendige foranstaltninger til koordinering af politikken inden for rammerne af pagten.

               (6)Der er brug for en vedholdende indsats for at begrænse og kontrollere spredningen af pandemien, styrke de nationale sundhedssystemers modstandsdygtighed og afbøde de socioøkonomiske konsekvenser ved hjælp af støtteforanstaltninger til fordel for virksomheder og husholdninger samt for at sikre passende sundheds- og sikkerhedsforhold på arbejdspladsen med henblik på genoptagelsen af den økonomiske aktivitet. Unionen bør fuldt ud anvende de mange redskaber, den råder over, til at understøtte medlemsstaternes bestræbelser på området. Samtidig bør medlemsstaterne og Unionen arbejde sammen om at tilrettelægge de foranstaltninger, der er nødvendige for at vende tilbage til normalt fungerende samfund og økonomier og til bæredygtig vækst, idet den grønne og den digitale omstilling integreres, og der trækkes på alle erfaringerne fra krisen.

               (7)Covid-19-krisen har fremhævet, hvordan fleksibiliteten i det indre marked giver mulighed for at tilpasse sig ekstraordinære forhold. For at sikre en hurtig og gnidningsløs overgang til genopretningsfasen og garantere den fri bevægelighed for varer, tjenester og arbejdstagere skal de særlige foranstaltninger, der forhindrer det indre marked i at fungere normalt, afskaffes, så snart de ikke længere er absolut nødvendige. Den aktuelle krise har vist, hvor nødvendigt det er at have kriseberedskabsplaner i sundhedssektoren, som navnlig omfatter forbedrede indkøbsstrategier, diversificerede forsyningskæder og strategiske lagre af vigtige forsyninger. De er helt centrale for udformningen af mere omfattende kriseberedskabsplaner.

               (8)Unionens lovgivere har allerede foretaget ændringer af de relevante lovgivningsmæssige rammer
                  7
                for at sætte medlemsstaterne i stand til at anvende alle uudnyttede midler under de europæiske struktur- og investeringsfonde til at imødegå covid-19-pandemiens ekstraordinære virkninger. Disse ændringer vil bidrage til større fleksibilitet og forenkle og strømline procedurerne. For at lette likviditetspresset kan medlemsstaterne desuden drage fordel af en medfinansieringssats på 100 % fra Unionens budget i regnskabsåret 2020-2021. Kroatien opfordres til fuldt ud at udnytte disse muligheder til at støtte de personer og brancher, der står over for de største udfordringer.

               (9)Pandemien vil på grund af forskellige specialiseringsmønstre formodentlig have betragtelige og ulige fordelt socioøkonomiske konsekvenser for de forskellige kroatiske regioner. Kystregionerne og øerne, som er stærkt afhængige af turisme, vil blive særligt hårdt ramt. Den nuværende situation kræver derfor målrettede politiske tiltag.

               (10)Den 30. april 2020 fremlagde Kroatien sit nationale reformprogram for 2020 og sit konvergensprogram for 2020. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (11)Kroatien er på nuværende tidspunkt omfattet af den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og af gældsreglen.

               (12)Ifølge konvergensprogrammet for 2020 forventer regeringen en forringelse af den samlede saldo fra et overskud på 0,4 % af BNP i 2019 til et underskud på 6,8 % af BNP i 2020 og mindske underskuddet til 2,4 % AF underskuddet i 2021. Efter at være faldet til 73,2 % af BNP i 2019 forventes den offentlige gældskvote ifølge konvergensprogrammet/stabilitetsprogrammet for 2020 at stige til 86,7 % i 2020. De makroøkonomiske og finanspolitiske udsigter er behæftet med stor usikkerhed som følge af covid-19-pandemien.

               (13)Som reaktion på covid-19-pandemien og som led i en koordineret Unionstilgang har Kroatien truffet budgetmæssige foranstaltninger til at øge sundhedssystemets kapacitet, inddæmme pandemien og yde hjælp til de personer og brancher, der er særlig hårdt ramt. Ifølge konvergensprogrammet for 2020 beløber disse budgetmæssige foranstaltninger sig til 2,8 % af BNP. De to vigtigste foranstaltninger er den støtte, der ydes til virksomheder med henblik på at fastholde arbejdstagere, og skattefritagelser til de hårdest ramte virksomheder. Kroatien har også bebudet foranstaltninger der, skønt de ikke vil have en direkte budgetvirkning, vil hjælpe med at understøtte virksomhedernes likviditet, og som ifølge konvergensprogrammet for 2020 anslås at beløbe sig til 1,3 % af BNP. Disse foranstaltninger omfatter udsættelser af den personlige indkomstskat og af selskabsskatten samt sociale bidrag. Overordnet set stemmer de foranstaltninger, som Kroatien har truffet, overens med retningslinjerne i Kommissionens meddelelse om en koordineret økonomisk reaktion på covid-19-udbruddet. En fuldstændig gennemførelse af disse foranstaltninger vil bidrage til at opretholde finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt, forudsat at finanspolitikken efterfølgende atter fokuserer på at sikre en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt, så snart den økonomiske situation giver mulighed herfor.

               (14)Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020, som tager udgangspunkt i en uændret politik, forventes Kroatien offentlige saldo at udgøre -7,1 % af BNP i 2020 og -2,2 % i 2021. Den offentlige gældskvote ventes at nå op på 88,6 % af BNP i 2020 og falde til 83,4 % i 2021.

               (15)Den 20. maj 2020 offentliggjorde Kommissionen en rapport, der er udarbejdet i medfør af artikel 126, stk. 3, i traktaten, som følge af Kroatien forventede overskridelse i 2020 af grænseværdien for det offentlige underskud på 3 % af BNP. Overordnet set fremgår det af analysen, at underskudskriteriet som defineret i traktaten og i forordning (EF) nr. 1467/1997 ikke er opfyldt.

               (16)Som reaktion på pandemien iværksatte Kroatien hurtigt vidtrækkende foranstaltninger for at beskytte sine borgere og begrænse spredningen af virusset. Pandemien (og den hermed forbundne inddæmningsindsats) førte til alvorlige forstyrrelser af erhvervsaktiviteten med deraf følgende negative konsekvenser for arbejdsmarkedet. Det reale BNP skønnes at falde med 9,1 % i 2020 og stige med 7,5 % i 2021, mens arbejdsløsheden forventes at stige til 10,2 % i 2020 og stige til 7,4 % i 2021 ifølge Kommissionens prognose. Turistsektoren, som tegner sig for en betydelig del af den kroatiske økonomi, vil blive hårdt ramt. Samtidig måtte Kroatien også den 22. marts 2020 håndtere følgerne af et større jordskælv i Zagreb. For at afbøde de negative virkninger for økonomien har Kroatien foretaget en række ambitiøse foranstaltninger, herunder lønstøtteforanstaltninger, fritagelser fra og udsættelse af skatter og sociale bidrag, støtte til SMV'er, yderligere garantier for eksportforsikring og moratorier for lånetrancher og særlige foranstaltninger for turisme og andre stærkt berørte sektorer.

               (17)Covid-19-udbruddet er en test af det kroatiske sundhedssystems modstandsdygtighed. Selv om adgangen til sundhedspleje generelt er god i Kroatien, er uopfyldte medicinske behov på grund af store afstande blandt de højeste i EU. En mere afbalanceret geografisk fordeling af sundhedspersonale og faciliteter vil gøre det lettere at få adgang til sundhedsydelser. Fordelingen af ansvaret for sundhedsfaciliteter i Kroatien mellem centralregeringen og distrikterne betyder, at der er plads til forbedringer. Regeringen skal dække de distriktsejede hospitalers gæld, men har begrænsede midler til at påvirke forvaltningen af dem. Et tættere samarbejde mellem centralregeringen og distrikterne er afgørende for at sikre forsyninger af kritiske lægemidler og for at kunne begrænse udbredelsen af covid-19. Brug af e-sundhedsværktøjer gør det muligt at mindske direkte kontakt mellem sundhedspersonale og patienter, hvilket også mindsker risikoen for infektioner. Brugen af e-recepter er udbredt, men der er en meget lav andel af digitale henvisninger og patientjournaler.

               (18)På grund af afmatningen i den økonomiske aktivitet har arbejdsgiverne svært ved at betale lønninger, hvilket forventes at føre til øget arbejdsløshed og fattigdom med endnu mere udtalte territoriale forskelle. Traditionelt har deltagelsen i aktive arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger været meget lav, men under de nuværende omstændigheder har sådanne programmer fået en mere fremtrædende plads. For at yde støtte til arbejdsgivere og minimere antallet af afskedigelser bør sådanne foranstaltninger, men også andre tidsbestemte støtteordninger, især arbejdsfordelingsordninger, styrkes. På kort sigt bevarer de beskæftigelsen, men også på mellemlang sigt er der mulighed for at foregribe arbejdsmarkedets behov i genopretningsfasen. Den kroatiske offentlige arbejdsformidling bør gøre en større indsats for at understøtte arbejdsstyrkens udvikling af passende kvalifikationer (f.eks. digitale færdigheder), udvikle opsøgende strategier over for den inaktive del af befolkningen og bekæmpe sort arbejde. Arbejdsløshedsunderstøttelsen udgør ikke et sikkerhedsnet for afskedigede arbejdstagere, da både dækning og tilstrækkelighed er lav. Mindstelønnens fattigdomsbekæmpende kapacitet vurderes også som svag i en kontekst med høj grad af fattigdom og social udstødelse, territoriale forskelle og risikofaktorer vedrørende alder, køn og handicap.

               (19)Internetforbindelsernes pålidelighed giver anledning til bekymring. Husholdningerne i Kroatien har ikke den almindelige adgang til højhastighedsinternet i hjemmet. Omkring 70 % af husholdningerne har adgang til bredbånd, og kun 6 % har bredbånd med en hastighed på mindst 100 Mbit/s. Navnlig i landområderne kan dette være en barriere for fjernarbejde og fjernundervisning, særligt blandt sårbare grupper, såsom studerende fra dårligt stillede familier eller handicappede. Disse grupper risikerer at blive ladt i stikken, når samfundet med stormskridt digitaliseres. Alternative arbejdsordninger, der anvender digital teknologi, bør styrkes i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter, idet andelen af arbejdstagere, der udfører fjernarbejde (6-7 %), kun udgør halvdelen af EU-gennemsnittet.

               (20)Manglen på arbejdskraft har til stadighed påvirket visse sektorer af økonomien, hovedsagelig på grund af manglende færdigheder. Fremme af tilegnelsen af tilstrækkelige færdigheder, herunder digitale færdigheder, under grunduddannelsen og senere gennem omskoling og opkvalificering vil kunne øge produktiviteten og lukke kvalifikationskløften. Det er nødvendigt at forbedre kvaliteten og inklusionen i uddannelsessystemet på alle niveauer, og der er behov for, at reformen af læseplanerne fortsætter. Indførelsen af digital uddannelse har allerede vist sig at være nyttig i denne krise; der er behov for yderligere udvikling af infrastruktur og materiale til digital uddannelse og af læreres, elevers og voksnes digitale færdigheder.

               (21)Kroatien bør støtte den fortsatte kreditstrøm og anden finansiering, herunder ikke-bankmæssig finansiering, til levedygtige låntagere, der påvirkes negativt af krisen. Kroatien har vedtaget en række incitaments- og støtteordninger til små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Der bør fortsat gøres en indsats for at yde hurtig og fortsat likviditetsstøtte til virksomheder gennem lån og garantier, navnlig statsgarantier, med fokus på SMV'er, for at overvinde krisen og lette vejen til genopretning. Virksomheder i Kroatien er stærkt afhængige af banklån og likviditet for at dække deres finansieringsbehov. Banksystemet bør støttes med garantier for at åbne op for ny finansiering af SMV'er og forbedre adgangen til finansiering. Ved udformningen og gennemførelsen af sådanne foranstaltninger er det vigtigt også at tage hensyn til banksektorens modstandsdygtighed. Skattefritagelse og -udskydelse og bidrag til sociale ordninger har også medvirket til at forbedre virksomhedernes likviditet.

               (22)Der er gjort en fornyet indsats for at mindske den administrative byrde og de lovgivningsmæssige restriktioner. Der er dog stadig store lovgivningsmæssige og administrative byrder forbundet med virksomhedernes drift i almindelighed, f.eks. i forbindelse med tilladelser, indberetningskrav og skatteprocedurer. Identifikationen af de administrative og finansielle byrder skrider frem gennem høringer af interessenter og via et særligt websted, og der indføres foranstaltninger til at mindske de mest byrdefulde forpligtelser. Det er også af afgørende betydning at sikre uhindret adgang til og udøvelse af erhverv ved at strømline de lovgivningsmæssige rammer og relaterede administrative procedurer, navnlig for SMV'er og mikrovirksomheder, herunder enkeltmandsfirmaer. Der er foretaget en gennemgang af skattelignende afgifter, og regeringen vedtog den første handlingsplan i maj 2020.

               (23)For at fremme den økonomiske genopretning vil det være vigtigt at fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer, bl.a. gennem relevante reformer. Kroatien bør fremme investeringer i vækstfremmende sektorer, der bidrager til den grønne og digitale omstilling. En moderne og robust digital infrastruktur er afgørende for den digitale omstilling af den offentlige forvaltning og erhvervslivet. I forbindelse med den digitale omstilling er det en forudsætning, at der investeres i net med meget høj kapacitet, herunder 5G. Investeringer bør støtte Kroatiens mål for dekarbonisering og energiomstilling, der er skitseret i Kroatiens nationale energi- og klimaplan. Kroatien har navnlig et investeringspotentiale inden for bæredygtig by- og jernbanetransport, energieffektivitet, vedvarende energikilder og miljøinfrastruktur. Herudover ligger Kroatien betydeligt bagud i forhold til EU-gennemsnittet med hensyn til vand- og affaldsforvaltning, og det er nødvendigt at foretage investeringer for at støtte Kroatiens økonomiske udvikling. Programmeringen af Fonden for Retfærdig Omstilling for 2021-2027 kan hjælpe Kroatien med at imødegå nogle af de udfordringer, der følger af omstillingen til en klimaneutral økonomi, navnlig inden for de områder, der er omhandlet i bilag D til landerapporten. Det vil sætte Kroatien i stand til at gøre bedst muligt brug af fonden.

               (24)Effektiviteten i den offentlige forvaltning i Kroatien ligger under EU-gennemsnittet. Lav kapacitet til at udforme og gennemføre politikker og projekter er en hæmsko for effektivitet og hurtighed, sådan som det har vist sig under krisen i forbindelse med gennemførelsen af struktur- og investeringsfondene, som for Kroatiens vedkommende frembyder en stor mulighed for at afbøde følgerne af krisen og støtte genopretningen af økonomien. Gennemførelsen af det nye strategiske planlægningssystem og den bebudede nationale udviklingsstrategi skrider ikke frem. Desuden er der stor territorial opsplitning af den offentlige forvaltning og en ubalance mellem ansvar og ressourcer på lokalt plan. Dette bidrager til en uensartet kvalitet af offentlige tjenesteydelser i hele landet og medfører administrative omkostninger.

               (25)Store forsinkelser og langvarige retssager ved civil- og handelsretlige domstole påvirker fortsat erhvervsklimaet og en effektiv løsning på konkurser, samtidig med at udfordringerne med hensyn til strafferettens kvalitet og effektivitet hæmmer bekæmpelsen af økonomisk og finansiel kriminalitet. Der er gjort fremskridt med at løse de ældste verserende retssager og ved at bruge elektronisk kommunikation ved domstolene, men der er stadig plads til forbedringer.

               (26)Hvor nærværende henstillinger har fokus på at håndtere pandemiens socioøkonomiske konsekvenser og lette den økonomiske genopretning, omhandlede de landespecifikke henstillinger fra 2019, som Rådet vedtog den 9. juli 2019, også vigtige reformer til at imødegå de strukturelle udfordringer på mellemlang og lang sigt. Disse henstillinger er stadig relevante, og de vil fortsat være genstand for overvågning i forbindelse med næste års europæiske semesters årscyklus. Det gælder også henstillingerne vedrørende investeringstiltag inden for den økonomiske politik. Sidstnævnte henstillinger bør tages med i betragtning i den strategiske programmering af samhørighedsmidlerne efter 2020, herunder ved afbødningsforanstaltninger og exitstrategier i forbindelse med krisen.

               (27)Kroatiens finansielle sektor er velkapitaliseret og profitabel, mens aktivernes kvalitet i banksektoren er blevet forbedret i de seneste år. Finansielle institutioner vil dog sandsynligvis blive stresspåvirket på grund af deres eksponering over for de sektorer, der er mest sårbare over for covid-19-udbruddet. Der er indført foranstaltninger for at afbøde de negative virkninger af inddæmningstiltagene for virksomheder. Det er afgørende, at disse foranstaltninger er midlertidige og hænger nøje sammen med udbruddet, og at de er tilstrækkelige til at hjælpe virksomheder, der står over for finansielle vanskeligheder, med at få genoprettet deres rentabilitet. En sådan tilgang vil støtte virksomheder uden at underminere de fremskridt, Kroatien har gjort for at forbedre stabiliteten i landets finansielle sektor.

               (28)Det er vigtigt at fortsætte indsatsen for at styrke rammerne for forebyggelse og sanktionering af korruption for at sikre genopretningen efter covid-19-krisen og for at opnå en effektiv, ansvarlig og gennemsigtig tildeling og fordeling af midler og ressourcer. På trods af den delvise gennemførelse af flere handlingsplaner er korruption og interessekonflikter fortsat udbredt blandt virksomhederne. Der er behov for en yderligere indsats for at styrke rammerne for forebyggelse og sanktionering af korruption for at sikre en gennemsigtig og effektiv anvendelse af offentlige midler. Der mangler virksomme redskaber til at forhindre og sanktionere korruption, navnlig på lokalt plan. Der er fortsat behov for at forbedre tilsynsmekanismerne for lokale embedsmænd og folk, der er udpeget af lokale offentlige virksomheder, og det samme gælder behovet for at sikre, at kommissionen vedrørende interessekonflikter kan opfylde sin vigtige forebyggende rolle. Initiativer til at øge gennemsigtigheden, såsom offentliggørelse af dommeres og anklageres aktiver, forventes at starte i 2020.

               (29)Det europæiske semester danner rammen for løbende samordning af den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken i Unionen, hvilket kan bidrage til en bæredygtig økonomi. Medlemsstaterne har i deres nationale reformprogrammer for 2020 gjort status over fremskridtene med hensyn til opfyldelsen af De Forenede Nationers mål for bæredygtig udvikling ("verdensmålene"). Ved at sikre en fuldstændig efterlevelse af nedenstående henstillinger vil Kroatien bidrage til opfyldelsen af verdensmålene og til de fælles bestræbelser på at sikre konkurrencedygtig bæredygtighed i Unionen.

               (30)Som led i det europæiske semester 2020 har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Kroatiens økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2020. Den har også vurderet konvergensprogrammet for 2020 og det nationale reformprogram for 2020 samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Kroatien i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Kroatien, men også til deres overensstemmelse med Unionens regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Unionen ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

               (31)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået Kroatiens konvergensprogram for 2020, og dets holdning
                  8
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (32)På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram for 2020 og konvergensprogrammet for 2020. Nærværende henstillinger tager hensyn til nødvendigheden af at håndtere pandemien og lette den økonomiske genopretning som et første nødvendigt skridt for at tillade en tilpasning af ubalancer. De henstillinger, der direkte vedrører de makroøkonomiske ubalancer, som Kommissionen har konstateret i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011, afspejles i henstilling 1, 2, 3 og 4,

               HENSTILLER, at Kroatien i 2020 og 2021 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.træffe alle nødvendige foranstaltninger til effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte den efterfølgende genopretning i overensstemmelse med den generelle undtagelsesklausul, føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre en holdbar gæld, og samtidig øge investeringerne, så snart den økonomiske situation tillader det, øge sundhedssystemernes modstandsdygtighed, fremme en afbalanceret geografisk fordeling af sundhedspersonale og -faciliteter, et tættere samarbejde mellem alle forvaltningsniveauer og investeringer i e-sundhed

               2.styrke arbejdsmarkedsforanstaltningerne og -institutionerne og forbedre arbejdsløshedsunderstøttelsens og mindsteindkomstordningernes tilstrækkelighed, øge adgangen til digital infrastruktur og digitale tjenester, fremme erhvervelsen af færdigheder

               3.opretholde foranstaltninger for at tilvejebringe likviditet til små og mellemstore virksomheder og selvstændige, yderligere reducere de skattelignende afgifter og begrænsninger i reguleringen af varer og tjenesteydelser, fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer for at fremme den økonomiske genopretning, målrette investeringer mod den grønne og den digitale omstilling, navnlig mod miljøvenlig infrastruktur, bæredygtige infrastrukturer inden for by- og togtransport, ren og effektiv produktion og energianvendelse og højhastighedsbredbånd

               4.styrke kapaciteten og effektiviteten hos den offentlige forvaltning til at udforme og gennemføre offentlige projekter og politikker på centralt og lokalt plan, forbedre effektiviteten i retssystemet.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 510 final.

                     (4)

                        EUT C 301 af 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/460 af 30. marts 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 1301/2013, forordning (EU) nr. 1303/2013 og forordning (EU) nr. 508/2014 for så vidt angår særlige foranstaltninger til mobilisering af investeringer i medlemsstaternes sundhedssystemer og andre dele af deres økonomier som reaktion på covid-19-udbruddet, (investeringsinitiativ som reaktion på coronavirusset) (EUT L 99 af 31.3.2020, s. 5) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning 2020/558 af 23. april 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 1301/2013 og forordning (EU) nr. 1303/2013 for så vidt angår særlige foranstaltninger med henblik på at give ekstraordinær fleksibilitet med hensyn til anvendelsen af de europæiske struktur- og investeringsfonde som reaktion på covid-19-udbruddet (EUT L 130 af 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        I henhold til artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 20.5.2020
            COM(2020) 516 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Luxembourgs nationale reformprogram for 2020 og med Rådets udtalelse om Luxembourgs stabilitetsprogram for 2020

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Luxembourgs nationale reformprogram for 2020 og med Rådets udtalelse om Luxembourgs stabilitetsprogram for 2020

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 17. december 2019 vedtog Kommissionen den årlige strategi for bæredygtig vækst, som markerede starten på det europæiske semester 2020 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder som proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Den 17. december 2019 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Luxembourg ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dato vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet.

               (2)Den 26. februar 2020 blev landerapporten for Luxembourg
                  2
                2020 offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Luxembourgs fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 9. juli 2019
                  3
               , opfølgningen på de henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Luxembourgs nationale Europa 2020-mål.

               (3)Den 11. marts 2020 erklærede Verdenssundhedsorganisationen officielt covid-19-udbruddet for en global pandemi. Den har skabt en alvorlig folkesundhedsmæssig krisesituation for borgere, samfund og økonomier. Den har sat de nationale sundhedssystemer under alvorligt pres, forstyrret de globale forsyningskæder, skabt volatilitet på de finansielle markeder, udløst efterspørgselschok og har haft negative konsekvenser for adskillige brancher. Den udgør en trussel mod folks job og indtægter og mod virksomhedernes forretning. Den har ført til et større økonomisk chok, som allerede har alvorlige konsekvenser i Den Europæiske Union. Den 13. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse
                  4
               , hvori den opfordrede til en koordineret økonomisk reaktion på krisen, der inddrager alle aktører såvel på nationalt plan som på EU-plan.

               (4)Adskillige medlemsstater har enten erklæret undtagelsestilstand eller truffet kriseforanstaltninger. Enhver kriseforanstaltning skal være nøje afstemt med behovet, være nødvendig, begrænset i tid og i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder. De bør være genstand for demokratisk kontrol og underlagt uafhængig domstolsprøvelse.

               (5)Den 20. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul
                  5
               . Klausulen som fastsat i artikel 5, stk. 1, artikel 6, stk. 3, artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 samt artikel 3, stk. 5, og artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97 letter samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag. I denne meddelelse forelagde Kommissionen Rådet sin vurdering af, at den aktuelle situation i lyset af det forventede alvorlige økonomiske tilbageslag som følge af covid-19-udbruddet giver anledning til at aktivere klausulen. Den 23. marts 2020 tilsluttede medlemsstaternes finansministre sig Kommissionens vurdering. Aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul giver mulighed for en midlertidig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. For så vidt angår den korrigerende del, kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage en revideret finanspolitisk kurs. Den generelle undtagelsesklausul suspenderer ikke procedurerne under stabilitets- og vækstpagten. Den tillader medlemsstaterne at fravige de budgetkrav, der normalt ville gælde, og sætter Kommissionen og Rådet i stand til at træffe de nødvendige foranstaltninger til koordinering af politikken inden for rammerne af pagten.

               (6)Der er brug for en vedholdende indsats for at begrænse og kontrollere spredningen af pandemien, styrke de nationale sundhedssystemers modstandsdygtighed og afbøde de socioøkonomiske konsekvenser ved hjælp af støtteforanstaltninger til fordel for virksomheder og husholdninger samt for at sikre passende sundheds- og sikkerhedsforhold på arbejdspladsen med henblik på genoptagelsen af den økonomiske aktivitet. Unionen bør fuldt ud anvende de mange redskaber, den råder over, til at understøtte medlemsstaternes bestræbelser på området. Samtidig bør medlemsstaterne og Unionen arbejde sammen om at tilrettelægge de foranstaltninger, der er nødvendige for at vende tilbage til normalt fungerende samfund og økonomier og til bæredygtig vækst, idet den grønne og den digitale omstilling integreres, og der trækkes på alle erfaringerne fra krisen.

               (7)Covid-19-krisen har fremhævet, hvordan fleksibiliteten i det indre marked giver mulighed for at tilpasse sig ekstraordinære forhold. For at sikre en hurtig og gnidningsløs overgang til genopretningsfasen og garantere den fri bevægelighed for varer, tjenester og arbejdstagere skal de særlige foranstaltninger, der forhindrer det indre marked i at fungere normalt, afskaffes, så snart de ikke længere er absolut nødvendige. Den aktuelle krise har vist, hvor nødvendigt det er at have kriseberedskabsplaner i sundhedssektoren, som navnlig omfatter forbedrede indkøbsstrategier, diversificerede forsyningskæder og strategiske lagre af vigtige forsyninger. De er helt centrale for udformningen af mere omfattende kriseberedskabsplaner.

               (8)Unionens lovgivere har allerede foretaget ændringer af de relevante lovgivningsmæssige rammer
                  6
                for at sætte medlemsstaterne i stand til at anvende alle uudnyttede midler under de europæiske struktur- og investeringsfonde til at imødegå covid-19-pandemiens ekstraordinære virkninger. Disse ændringer vil bidrage til større fleksibilitet og forenkle og strømline procedurerne. For at lette likviditetspresset kan medlemsstaterne desuden drage fordel af en medfinansieringssats på 100 % fra Unionens budget i regnskabsåret 2020-2021. Luxembourg opfordres til fuldt ud at udnytte disse muligheder til at støtte de personer og brancher, der står over for de største udfordringer.

               (9)Den 30. april 2020 forelagde Luxembourg sit nationale reformprogram for 2020 og den 29. april 2020 sit stabilitetsprogram for 2020. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (10)Luxembourg er på nuværende tidspunkt omfattet af den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten.

               (11)Ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 forventer regeringen en forringelse af den samlede saldo fra et overskud på 2,2 % af BNP i 2019 til et underskud på 8,5 % af BNP i 2020. Underskuddet forventes at falde til 3,0 % af BNP i 2021. Den offentlige gældskvote forventes ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 at stige til 28,7 % i 2020, efter at den var steget til 22,1 % af BNP i 2019. De makroøkonomiske og finanspolitiske udsigter præges af stor usikkerhed som følge af covid-19-pandemien.

               (12)Som reaktion på covid-19-pandemien og som led i en koordineret Unionstilgang har Luxembourg truffet budgetmæssige foranstaltninger til at øge sundhedssystemets kapacitet, inddæmme pandemien og yde hjælp til de personer og brancher, der er særlig hårdt ramt. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 beløber disse budgetmæssige foranstaltninger sig til 5,5 % af BNP. Foranstaltningerne omfatter: styrkelse af sundhedstjenester, støtte til kriseramte virksomheder, lån, der skal betales tilbage, og arbejdsfordelingsordninger, herunder for selvstændige og grænsearbejdere. Luxembourg har også bebudet foranstaltninger, der, skønt de ikke vil have direkte budgetvirkning, vil bidrage til at understøtte virksomhedernes likviditet. Disse foranstaltninger omfatter skatteudsættelser, lån til små og mellemstore virksomheder med midlertidige økonomiske problemer samt garantier. I modsætning til stabilitetsprogrammet for 2020 anslår Kommissionen, at pakken vil have en mindre indvirkning, da den ikke anser skatteudsættelser og ydelse af lån, der skal betales tilbage, for at være diskretionære foranstaltninger med budgetvirkning. Myndighederne mener imidlertid, at en del af de skatteudsættelser, der vedrører direkte skatter, i sidste ende vil have budgetvirkning, hvilket der er taget hensyn til i ovennævnte 5,5 % af BNP. Desuden betragtes en del af de omkostninger, der er forbundet med arbejdsfordelingsordningerne, som del af de automatiske stabilisatorers måde at fungere på. Overordnet set stemmer de foranstaltninger, som Luxembourg har truffet, overens med retningslinjerne i Kommissionens meddelelse om en koordineret økonomisk reaktion på covid-19-udbruddet. En fuldstændig gennemførelse af disse foranstaltninger vil bidrage til at opretholde finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt, forudsat at finanspolitikken efterfølgende atter fokuserer på at sikre en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt, så snart den økonomiske situation giver mulighed herfor.

               (13)Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020, som tager udgangspunkt i en uændret politik, forventes Luxembourgs offentlige saldo at udgøre et underskud på 4,8 % af BNP i 2020 og et overskud på 0,1 % i 2021. Den offentlige gældskvote ventes at forblive under 60 % af BNP i 2020 og 2021. Sammenlignet med Kommissionens prognoser er stabilitetsprogrammet baseret på mere forsigtige antagelser for både indtægter og udgifter.

               (14)Den 20. maj 2020 offentliggjorde Kommissionen en rapport udarbejdet i medfør af traktatens artikel 126, stk. 3, som følge af Luxembourgs forventede overskridelse i 2020 af grænseværdien for det offentlige underskud på 3 % af BNP. Overordnet set fremgår det af analysen, at underskudskriteriet som defineret i traktaten og i forordning (EF) nr. 1467/1997 ikke er opfyldt.

               (15)Luxembourg har et af de mest velfungerende sundhedssystemer i EU. Eftersom 49 % af lægerne og 62 % af sundhedspersonalet ikke er luxembourgske statsborgere, befinder systemet sig imidlertid langt over den kritiske sårbarhedstærskel (jf. Verdenssundhedsorganisationens indikator). I den forbindelse vil Luxembourgs sundhedssystem kunne påvirkes af eventuelle ensidige beslutninger fra nabolandene i krisetider. Ved covid-19-krisens udbrud var Luxembourg nødt til at træffe korttidsforanstaltninger på rekordtid for at forbedre sundhedssystemets modstandsdygtighed, f.eks. ved at mobilisere medicinsk infrastruktur og midlertidigt udvide et hospital samt tilbyde grænsearbejdere i sundhedssystemet og deres familier indkvartering i Luxembourg.

               (16)Sundhedssystemet forventes at stå over for øgede udfordringer i fremtiden ud over det stigende antal ledige stillinger inden for sundhedssektoren i de seneste år. Nærmere bestemt ventes en stigende efterspørgsel efter sundhedsydelser fra en aldrende befolkning, og 59-69 % af lægepersonalet forventes at gå på pension inden for de kommende 15 år. Innovation hvad angår blanding af færdigheder samt udvikling af faglige profiler, deling af arbejdsopgaver og substitution vil spille en vigtig rolle, når det gælder om at sikre, at sundhedssektoren fortsat er et attraktivt sted at arbejde. Mere generelt er der plads til forbedring af forvaltningen af sundhedssystemet, herunder samarbejdet med nabolandene, og regeringen har netop iværksat en omfattende reform. Selv om den digitale infrastruktur allerede er langt fremme i Luxembourg, arbejdes der stadig på at gennemføre e-sundhedsløsninger såsom digitale løsninger til godtgørelse af tjenesteudbydere. Luxembourg har i høj grad fokuseret på digitale teknologier såsom supercomputere, kunstig intelligens, blockchain og big data og har potentiale til at udnytte disse muligheder og samarbejde på EU-plan med henblik på at yde et væsentligt bidrag til den forskning, der skal til for at neutralisere virusset og mindske smitten. Luxembourg har også oprettet en ny støtteordning for investeringsprojekter inden for forskning i og udvikling af produkter til bekæmpelse af covid-19, som gennem udvikling af effektive behandlinger og vacciner er nødvendige for en effektiv håndtering af det aktuelle udbrud.

               (17)Ifølge Kommissionens prognose forventes arbejdsløsheden at stige til 6,4 % i 2020 og falde til 6,1 % i 2021. Luxembourg har truffet en række foranstaltninger for at opretholde beskæftigelsen, navnlig vedrørende "chômage partiel" (delvis arbejdsløshed). Der bør dog tages særligt hensyn til mere sårbare grupper såsom ældre og lavtuddannede arbejdstagere i en situation, hvor den nye minimumsindkomstordning (REVIS — "revenu d'inclusion sociale") på grund af den obligatoriske registrering af støttemodtagere siden januar 2019 allerede har ført til en stigning i antallet af registrerede arbejdsløse ved den offentlige arbejdsformidling. Disse mere sårbare personer vil blive mest berørt af en øget konkurrence på arbejdsmarkedet som følge af covid-19-krisen. Andre sårbare personer, der rammes af krisen, kan være midlertidigt ansatte samt lavtuddannede arbejdstagere generelt. For så vidt angår ældre arbejdstagere er deres lave beskæftigelsesfrekvens fortsat et strukturelt problem i Luxembourg, hvilket også har indvirkning på pensionssystemets langsigtede holdbarhed, således som det blev fremhævet i de henstillinger, der er blevet rettet til Luxembourg i de foregående år. I den nuværende situation risikerer ældre arbejdstagere i højere grad at blive afskediget på grund af krisen. Det er derfor nu mere end nogensinde nødvendigt at styrke deres tilpasningsevne til andre job og sektorer, bl.a. gennem opkvalificering og omskoling. Luxembourg ligger tæt på EU-gennemsnittet, når det kommer til social inklusion, men indikatorerne for ulighed og fattigdom blandt personer i beskæftigelse er i de seneste år blevet svækket, og de studerendes muligheder er fortsat stærkt påvirket af deres socioøkonomiske baggrund. I den forbindelse bør især mere sårbare grupper støttes, så de kan imødegå krisens sociale virkninger.

               (18)For at støtte virksomhederne gennem covid-19-krisen, navnlig små og mellemstore virksomheder, herunder selvstændige og mikrovirksomheder, har Luxembourg i sin stabiliseringsplan medtaget en række foranstaltninger. Detailsektoren er en af de mest berørte sektorer på grund af den faldende efterspørgsel og de nuværende foranstaltninger, som har forhindret mange i helt at drive deres virksomhed eller begrænset deres aktiviteter. Smidigere regler vil også kunne sætte gang i et opsving i detailhandelen efter krisen. Desuden vil det være gavnligt at hjælpe små og mellemstore virksomheder med at indføre digitale teknologier, der sikrer driftskontinuitet, f.eks. e-handel. Der bør opretholdes passende foranstaltninger i hele genopretningsperioden samtidig med en gradvis og fleksibel udfasning og en identificering af de mest berørte sektorer, således at der udvikles specifikke støtteplaner, som vil sætte dem i stand til i genopretningsfasen at indhente det forsømte. Ved gennemførelsen af sådanne foranstaltninger er det vigtigt også at tage hensyn til banksektorens modstandsdygtighed. For at støtte overgangen og oprettelsen af nye små og mellemstore virksomheder i vækstfremmende sektorer kan en reform af Luxembourgs insolvensregler efter den mest akutte fase af krisen hjælpe virksomhederne med at få en ny chance, hvis de uforskyldt trues af konkurs.

               (19)For at fremme den økonomiske genopretning vil det være vigtigt at fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer, bl.a. gennem relevante reformer, navnlig inden for digitale og grønne sektorer. Luxembourg har allerede iværksat initiativer til at fremme digitalisering og innovation, men den teknologiske integration inden for erhvervslivet og private investeringer samt digitaliseringen af offentlige tjenester er fortsat lav set i forhold til det særligt potentielle miljø og landets ambition om at overgå til en datadreven økonomi. Investeringer i digitalisering, højtudviklede digitale færdigheder og innovation — herunder udvikling af en integreret forsknings- og innovationsstrategi — vil være afgørende for at støtte små og mellemstore virksomheder og øge produktiviteten og konkurrenceevnen. Genopretningen bør også understøttes yderligere ved at fremme ambitiøse grønne investeringer på kort sigt. Af centrale områder kan især nævnes yderligere tiltag inden for bæredygtig transport, herunder jernbanetransport, bæredygtigt byggeri, navnlig i forbindelse med eksisterende såvel som nye bygningers energieffektivitet, samt vedvarende energi. Dette vil bidrage til at skabe en robust grøn stimulus og støtte Luxembourg i at indhente efterslæbet i forhold til landets 2030-mål for reduktion af drivhusgasemissioner, energieffektivitet og vedvarende energi og samtidig bane vejen for klimaneutralitet. Der er fortsat behov for yderligere at identificere investeringsbehovene og de finansielle kilder til investeringer, også i lyset af covid-19-udbruddets indvirkning på økonomien og de offentlige finanser. Programmeringen af Fonden for Retfærdig Omstilling for 2021-2027 kan hjælpe Luxembourg med at imødegå nogle af de udfordringer, der følger af omstillingen til en klimaneutral økonomi, navnlig inden for de områder, der er omhandlet i bilag D til landerapporten. Det vil sætte Luxembourg i stand til at gøre bedst muligt brug af fonden.

               (20)Luxembourg står over for betydelige risici for hvidvask af penge i betragtning af den store tilstrømning af udenlandske direkte investeringer og tilstedeværelsen af komplekse juridiske strukturer med udenlandske sponsorer. Disse risici afspejles i den nationale risikovurdering, navnlig hvad angår udbydere af tjenester til truster eller selskaber eller investeringstjenester. Svagheder i disse udbyderes anvendelse af rammerne for bekæmpelse af hvidvask af penge fører til utilstrækkelige risikoanalyser og en beskeden indberetning af mistænkelige aktiviteter. Tilsynet med disse udbydere er utilstrækkeligt til at afhjælpe disse mangler. Der er for virksomheder oprettet et nationalt register over reelle ejere for at begrænse hemmeligholdelse og identificere reelle ejere. Kvaliteten af de indgivne oplysninger og registrets effektivitet skal overvåges over tid.

               (21)Bekæmpelse af aggressiv skatteplanlægning er fortsat vigtig for at gøre skattevæsenet mere effektivt og retfærdigt, således som det erkendes i henstillingen vedrørende euroområdet 2020. De afsmittende virkninger af skatteyderes aggressive skatteplanlægning mellem medlemsstater kræver en koordineret indsats fra nationalt politisk hold som supplement til EU-lovgivningen. Luxembourg har truffet foranstaltninger mod aggressiv skatteplanlægning ved at gennemføre tidligere vedtagne internationale og europæiske initiativer, men de meget store udbytte-, rente- og royaltybetalinger som en procentdel af BNP tyder på, at landets skatteregler udnyttes af virksomheder, der driver aggressiv skatteplanlægning. De fleste direkte udenlandske investeringer varetages af special purpose-enheder (SPE'er). Den manglende kildebeskatning af udgående (dvs. fra personer med bopæl i EU til personer med bopæl i tredjelande) rente- og royaltybetalinger samt fritagelsen fra kildebeskatning af udbyttebetalinger under visse omstændigheder kan medføre, at der slet ikke betales skat af de pågældende betalinger, hvis de heller ikke beskattes i den modtagende jurisdiktion. Luxembourg har fremsat et lovforslag om fjernelse af fradragsmuligheden for rente- og royaltybetalinger til jurisdiktioner, der er opført på EU-listen over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner, i overensstemmelse med landets tilsagn om at indføre defensive foranstaltninger over for disse jurisdiktioner.

               (22)Hvor nærværende henstillinger har fokus på at håndtere pandemiens socioøkonomiske konsekvenser og lette den økonomiske genopretning efter krisen, omhandlede de landespecifikke henstillinger fra 2019, som Rådet vedtog den 9. juli 2019, også vigtige reformer til at imødegå de strukturelle udfordringer på mellemlang og lang sigt. Disse henstillinger er stadig relevante, og de vil fortsat være genstand for overvågning i forbindelse med næste års europæiske semester. Det gælder også henstillingerne vedrørende investeringstiltag inden for den økonomiske politik. Sidstnævnte henstillinger bør tages med i betragtning i den strategiske programmering af samhørighedsmidlerne efter 2020, herunder ved afbødningsforanstaltninger og exitstrategier i forbindelse med krisen.

               (23)Det europæiske semester danner rammen for løbende samordning af den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken i Unionen, hvilket kan bidrage til en bæredygtig økonomi. Medlemsstaterne har i deres nationale reformprogrammer for 2020 gjort status over fremskridtene med hensyn til opfyldelsen af De Forenede Nationers mål for bæredygtig udvikling ("verdensmålene"). Ved at sikre en fuldstændig efterlevelse af nedenstående henstillinger vil Luxembourg bidrage til opfyldelsen af verdensmålene og til de fælles bestræbelser på at sikre konkurrencedygtig bæredygtighed i Unionen.

               (24)Det er afgørende at sikre en nøje samordning af økonomierne i Den Økonomiske og Monetære Union for at opnå en hurtig genopretning og overvinde de økonomiske konsekvenser af covid-19. Luxembourg bør som en medlemsstat, der har euroen som valuta — og under hensyntagen til de politiske retningslinjer fra Eurogruppen — sikre, at dets politikker fortsat er i overensstemmelse med henstillingerne i euroområdet og koordineret med henstillingerne for de øvrige medlemsstater i euroområdet.

               (25)Som led i det europæiske semester 2020 har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Luxembourgs økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2020. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet for 2020 og det nationale reformprogram for 2020 samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Luxembourg i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Luxembourg, men også til deres overensstemmelse med Unionens regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Unionen ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

               (26)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået Luxembourgs stabilitetsprogram for 2020, og dets holdning
                  7
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

               HENSTILLER, at Luxembourg i 2020 og 2021 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.træffe alle nødvendige foranstaltninger til effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte det efterfølgende genopretning i overensstemmelse med den generelle undtagelsesklausul, føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre en holdbar gæld, og samtidig øge investeringerne, så snart den økonomiske situation tillader det, forbedre sundhedssystemets modstandsdygtighed ved at sikre, at der er tilstrækkeligt sundhedspersonale til rådighed, fremskynde reformer for at forbedre forvaltningen af sundhedssystemet og e-sundhed

               2.afbøde krisens konsekvenser for beskæftigelsen med særlig vægt på de mennesker, der befinder sig i en vanskelig situation på arbejdsmarkedet

               3.sikre en effektiv gennemførelse af foranstaltninger til støtte for virksomheders likviditet, navnlig små og mellemstore virksomheder og selvstændige, fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer for at fremme den økonomiske genopretning, målrette investeringer mod den grønne og den digitale omstilling, navnlig bæredygtig transport og bæredygtige bygninger samt ren og effektiv produktion og anvendelse af energi, som et bidrag til en gradvis dekarbonisering af økonomien, fremme innovation og digitalisering, navnlig i erhvervslivet

               4.sikre en effektiv overvågning og håndhævelse af rammerne for bekæmpelse af hvidvask af penge for så vidt angår udbydere af tjenester til truster eller selskaber og investeringstjenester, øge indsatsen for at tage fat på elementer i skattesystemet, der letter aggressiv skatteplanlægning, navnlig ved hjælp af udgående betalinger.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 515 final.

                     (3)

                        EUT C 301 af 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/460 af 30. marts 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013 og (EU) nr. 508/2014 for så vidt angår særlige foranstaltninger til mobilisering af investeringer i medlemsstaternes sundhedssystemer og andre dele af deres økonomier som reaktion på covid-19-udbruddet (investeringsinitiativ som reaktion på coronavirusset) (EUT L 99 af 31.3.2020, s. 5) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/558 af 23. april 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 1301/2013 og (EU) nr. 1303/2013 for så vidt angår særlige foranstaltninger med henblik på at give ekstraordinær fleksibilitet med hensyn til anvendelsen af de europæiske struktur- og investeringsfonde som reaktion på covid-19-udbruddet (EUT L 130 af 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.