ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (76) 619
Vol. 1976/0188
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER
                                           KOM(76)619 endelig udg.
                                           Bruxelles , den 30» november 1976»
                     HENSTILLING MED HENBLIK PÅ RÅDETS FORORDNING
                        om indgåelse af en aftale mellem
                     DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE FÆLLESSKAB
                                    og
                         FOLKEREPUBLIKKEN BANGLADESH
                           om handel med jutevarer
                     (forelagt Rådet af Kommissionen)
    KC9î(76) 619 endelig udg»
 ---pagebreak---                              BEGRUNDEL5E
1 , Ved afgørelse af 20 . januar 1976 bemyndigede Rådet Kommissionen til
at indlede forhandlinger med Bangladesh med henblik på indgåelse af en
aftale om handel med ji.it evarer .
2 , I overensstemmelse med denne afgørelse og i samråd med det særlige
artikel 113~udvalg førte Kommissionen forhandlinger med Bangladesh fra
den 21.-23 . april , den 13 . maj samt den 19. og 20. juli 1976 .
3 , Disse forhandlinger førte til udarbejdelsen af et udkast til aftale ,
Bom navnlig omfattede ( l ):
- Bangladesh' s opretholdelse af en frivillig begrænsning - inden for aftalte
     rammer - af sin eksport til Fællesskabet af visse vævede stoffer af jute
     (kategorierne 4 » 5 og 7 )»
- indførelse af en konsultationsprocedure for så vidt angåi4 garn af jute
     ( kategori 6 ), som ikke er undergivet importbegrænsninger; denne procedure
     skulle gøre det muligt under visse betingelser at indføre sådanne begræns
     ninger ;
- bestemmelser med hensyn til de fastsatte kvantitative begrænsningers flek
     sibilitet ( overførsler , forhåndsuoLnyttelse ) ;
- fortsættelse af et program for gradvis suspension af tolden i FTT ; Pælles-
     skabet gennemfører dette program inden for rammerne af sit tilbud om gene–
 - relle toldpræferencer for de pågældende varer ( tolden , som på nuværende
     tidspunkt er nedsat med 50% eller 60%, vil den 1 . januar 1977 blive nedsat
     med 80% og den 1 . juli 1978 med 100% ( fuldstændig toldfritagelse ). For så
     vidt angår garn af jute er den totale toldsuspension dog fastsat til 1 .
     januar 1977 * Den fuldJtændige fritagelse for denne told , som allerede er
     gennemført i Det forenede Kongerige og i Danmark , opretholdes fortsat ;
 - garantier fra Bangladesh' s side med hensyn til forsyning af Fællesskabets
     marked og industri med de nødvendige jutevarer uden forskelsbehandling;
 - fastlæggelse af den blandede samarbejdskomités opgaver bl.a. med det formål
     at undersøge mulighederne for og fremsætte forslag om samarbejde inden for
     forskningen samt med henblik på at fremme produktionen og anvendelsen af
     de pågældende varer .
 Efter at have konstateret at aftaleudkastet var i overensstemmelse med for-
 handlingsresultaterne paraferede delegationslederne denne tekst den 23 . juli
  1976 .
  4 . Kommissionen er af den opfattelse , at det pågældende aftaleudkast kan
  accepteres af Fællesskabet . Den henstiller til Rådet at indgå denne aftale
  ved at vedtage hoslagte forordning.
  1 ) Der er allerede indgået en aftale mellem Fællesskabet og Bangladesh ( jf»
       EPT nr . L 323 af 3.12.74) om de samme varer ; denne aftale udløb den 31 *
       december 1975 *
 ---pagebreak--- Som bilag er ligeledes vedlagt en udveksling af verbalnoter , hvorved
de to parter er blevet enige om , at aftalens bestemmelser skal anvendes
de facto , indtil de nødvendige procedurer for dens formelle ikrafttræden
er afsluttet .
 ---pagebreak---                  HENSTILLING MED HENBLIK PÅ RÅDETS FORORDNING
         om indgåelse af en aftale mellem Det europæiske økonomiske
         Fællesskab og folkerepublikken Bangladesh om handel ned
         jutevarer
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske
Fællesskab , særlig artikel 113 ,
under henvisning til henstilling fra Kommissionen , og
ud fra følgende betragtning«
Aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og folkerepublikken
Bangladesh om handel med jut evarer bør indgås -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING x
                           Artikel 1
På Fællesskabets vegne indgås aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fæl
lesskab og folkerepublikken Bangladesh om handel med jut evarer j teksten til
aftalen er bilagt denne forordning.
                           Artikel 2
Formanden for Rådet meddeler den anden kontraherende part , at de nødvendige
procedurer for aftalens ikrafttræden er gennemført for så vidt angår Fælles
skabet .
                           Artikel 3
Denne forordning træder i kraft pa tredjedagen efter offentliggørelsen i De
Europæiske Fællesskabers Tidende .
Udfærdiget i Bruxelles , den
                                                        På Rådets vegne
                                                            Formand
 ---pagebreak---             AFTALE MELLEM
    FOLKEREPUBLIKKEtT BANGLA DESH
                  oa
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE FÆLLESSKAB
       OM HåjJDEL MED JUTEVARER
 ---pagebreak---                                   AFTAWS
mellem De*t europæiske økonomiske Fællesskab og Folkerepublikken Bangla.
Desh om handel med jutevarer .
RIDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER ,
på den ene side ,
REGERINGEN FOR FOLKEREPUBLIKKEN BANOLA DESH
på den anden side ,
som tager den fælles hensigtserklæring om udvikling af handelsforbindelser
med Ceylon ( nu Sri Lanka), Indien, Malaysia, Pakistan (nu Bangla Desh og
Pakistan) og Singapore , der er bilagt slutakten til traktaten af 22 . janu
ar 1972 om Kongeriget Danmarks , Irlands , Kongeriget Norges og Det forenede
Kongerige Storbritanniens og Nordirlands tiltrædelse af Det europæiske
økonomiske Fællesskab og Det europæiske Atomenergifællesskab af 22 . januar
1972 til efterretning ,
 som henviser til handelsaftalen mellem Folkerepublikken Bangla Desh og
Fællesskabet ,
 som er sig bestemmelserne i Den almindelige Overenskomst om Told og Uden
 rigshandel bevidst ,
 som er sig den særlige betydning, som fremstilling og eksport af jute og
 jutevarer har for Folkerepublikken Bangla Desh « s økonomi , bevidst ,
 som ønsker at sikre en stigning i forbruget af jutevarer og sikre en vel
  ordnet udvikling af samhandelen med disse varer mellem Det europæiske
  økonomiske Fællesskab , i det følgende benævnt "Fællesskabet", og Folkere
  publikken Bangla Desh ,
  som mener, at det er nødvendigt at fremme og lette forbindelserne og sam
  arbejdet mellem begge parters juteinteresBer ,
  son fremhæver behovet for at fremme samarbejdet inden for forskning og
  udvikling i jutesektoren ,
  har besluttet at indgå denne aftale i gensidig samarbejdsånd .
 ---pagebreak---                                   Artikel 1
Denne aftale finder anvendelse på de varer, fremstillet af jute , med op
 rindelse i og kommende fra Bangla Desh , som er defineret i bilag A.
                                  Artikel 2
Indtil der er opnået en løsning på multilateralt grundlag , anvender Fæl
lesskabet , så længe denne aftale er i kraft og inden for rammerne af dens
tilbud om generelle toldpræferencer , autonomt toldsatserne i den fælles
toldtarif på varer fremstillet af jute med oprindelse i og kommende fra
Bangla Desh , som ophæves i det omfang og efter den tidsplan , Bom er anført
i bilag B.
                                  Artikel 3
1 . Fællesskabet indfører ikke nye kvantitative restriktioner for indførel
    sen af de i artikel 1 omhandlede varer .
    Som et første skridt i retning af en etapevis afskaffelse af de reste
    rende kvantitative begrænsninger ophæver Fællesskabet de eksisterende
    kvantitative bagrfalsninger for importen af de i bilag C angivne produk
    ter på betingelse af , at Bangla Desh træffer de nødvendige forholdsreg
    ler med hanblik på at holde sin eksport inden for de grænser , scan er
    anført i dette bilag. Fællesskabet indvilliger i at træffe enhver for
    målstjenlig foranstaltning med henblik på at lette og fremme den fulde
    udnyttelse af de aftalte kvoter ,
2 . Fællesskabet modsætter sig ikke en overskridelse af de i bilag C til
    delte kvoter i tilfælde af en yderligere efterspørgsel på Fællesskabets
    marked , idet det også tager hensyn til niveauet for Fællesskabets im
    port af rå jute , på den betingelse , at enhver tillægsmængde fastsættes
    efter fælles aftale mellem parterne .
3 . De af de i Mlag C anførte mængder , som ikke udnyttes af en af Fælles
    skabets medlemsstater , kan udnyttes af et andet medlem i overensstemmel
    se med den fremgangsmåde , som gælder i Fæl lesskabet . Fællesskabet for
    pligter 3ig til at behandle enhver af Bangla Desh fremBat anmodning om
    nytildeling så velvilligt , scan markedsforholdene i Fællesskabet tillag
    de r, og at afgive svar på anmodningen inden fire uger efter modtagelsen
    af denne .
 ---pagebreak---                                       Artikel 4
 1 . Import til Fællesskabet af jutevarer omfattet af denne aftale , som er
     beregnet til umiddelbar re-eksport fra Fællesskabet eller til forar
     bejdning og senere re-eksport til lande uden for Fællesskabet , er ikke
     underlagt de kvantitative begrænsninger , som er fastlagt i denne aftale ,
     forudsat at de er indført i dette øjemed og underkastet en til dette
     formål eksisterende administrativ kontrol inden for Fællesskabet .
 2 . Hvor som helst Fællesskabets myndigheder konstaterer , at den i punkt 1
     nævnte import er blevet tilbageholdt til forbrug inden for Fællesskabet ,
     underretter sidstnævnte hvert kvartal Bangla Desh's regering am de på
     gældende mængder . I sådanne tilfælde afskriver Bangla Desh efter Fæl
     lesskabets anmodning disse mængder på den eller de kvoter , som gælder
     for det pågældende eller følgende år .
 3 . Hvor som helst de kompetente myndigheder inden for Fællesskabet i kraft
     af den eksisterende administrative kontrol konstaterer , at importen af
     jutevarer , som omfattes af denne aftale , er blevet afskrevet på de i
     henhold til denne aftale fastlagte kvoter , men senere blevet re–ekspor
     teret fra Fællesskabet , giver de pågældende myndigheder Bangla Desh's
     myndigheder underretning om de pågældende mængder og tillader en im
     port af tilsvarende mængder , som ikke afskrives på de i henhold til af
     talen fastlagte kvoter .
                                      Artikel 5
Fællesskabet underkaster ikke importen af jutegarn kvantitative begrænsnin
ger . Fællesskabet kan imidlertid , hvis de aktuelle forhold inden for Fælles
skabet eller på et hvilket som helst af dets markeder efter dets opfattelse
er af en sådan karakter , at en begrænsning af yderligere handel kan være
nødvendig , anmode om forhandling med Bangla Desh , forudsat at niveauet for
importen til et sådant marked inden for Fællesskabet har overskredet det i
bilag E angivne niveau , og yderligere forudsat at en anmodning om sådanne
forhandlinger inden for en rimelig tid følges op af en redegørelse for mai>
kedaforholdene inden for Fællesskabet eller inden for den pågældende region
af Fællesskabet . Indtil en gensidigt tilfredsstillende løsning opnås , for
pligter Bangla Desh sig, hvis Fællesskabet anmoder derom , til at begrænse
udstedelsen af tilladelser til eksport af jutegarn til Fællesskabet eller
til den eller de pågældende regioner inden for Fællesskabet , til et niveau ,
som Fællesskabet angiver .
 ---pagebreak---                                      - 4 -
                                  Artikel 6
1 . Inden for hvert enkelt år, for hvilket aftalen gælder , kan uudnyttede
    dele af enhver kvote , som er fastlagt i henhold til denne aftale , og
    som gælder for en bestemt region inden for Fællesskabet , overføres
    til en anden kvote , som er fastlagt for den samme region inden for Fæl
    lesskabet efter følgende regels
    - fra kategori 4/5 til kategori 7 og vice versa, forudsat at de pågæl
      dende mængder ikke overstiger 20$ af den kvote , hvortil de overføres .
2 . Uudnyttede mængder , som ikke overstiger 10$ af en årlig kvote , kan
    overføres til den kvote , som gælder for det følgende år, idet denne ud
    vides med de pågældende mængder .
3 . Enhver årlig kvote kan overskrides med indtil 10$, for så vidt som den
    samme kvote antages at gælde for det følgende år . De mængder , der ud
    nyttes forskudsmæssigt , afskrives på det følgende års kvote .
4 . De ovenfor nævnte elastiske bestemmelser må ikke inden for et enkelt
    år , for hvilket aftalen gælder , føre til , at nogen kvote overskrides
    med mere end 20$.
5 . De i de foregående punkter nævnte bestemmelser anvendes kun af Bangla
    Desh efter at myndighederne i Bangla Desh skriftligt har underrettet
    Fællesskabet .
                                  Artikel 7
1 . De aftalte kvoter administreres på grundlag af en ordning med dobbelt-
    kontrol , hvis enkeltheder anføres i bilag D , under forbehold af de æn
    dringer , som gensidigt måtte aftales .
2 . Bangla Desh forpligter sig til hver sjette måned at give Fællesskabet
    oplysning om de samlede mængder , der omfattes af eksporttilladelser
    udstedt af myndighederne i Bangla Desh for så vidt angår alle de i ar
    tikel 3 og om fornødent i artikel 5 nævnte jutevarer.
3 . Ligsiedes giver Fællesskabet hver sjette måned myndighederne i Bangla
    Desh oplysning om det samlede omfang af importen til Fællesskabet af
    de nævnte varer .                               i
 ---pagebreak---                                  Artikel 8
Anvendelsen af denne aftale må ikke forstyrre de sædvanlige handelsfor
bindelser mellem Bangla Desh og Fællesskabet.
Hvis én af parterne giver den anden part oplysning om , at der i denne
forbindelse er opstået særlige vanskeligheder , konsulterer de to parter
hinanden og træffer de nødvendige forholdsregler ned henblik på en nor
malisering af situationen .
                                 Artikel 9
Med forbehold af regeringen for Bangla Desh 's politik vedrørende regule
ringen af udførselen i forhold til produktionen og den udenlandske efter
spørgsel efter nævnte varer , forpligter Bangla Desh sig til at træffe
enhver formålstjenlig foranstaltning til at sikre , at behovet for disse
varer på Fællesskabets marked og i dets industri tilfredsstilles uden
forskelsbehandling.
                                 Artikel 10
1 . Der nedsættes et fælles samarbejdsudvalg , som har til opgave :
    – at bringe omgående forhandlinger i stand i en ånd af samarbejde , hvis
      en af parterne anmoder om det , om ethvert spørgsmål der vedrører
      deres handel med jutevarer ;
    – at undersøge ethvert problem , der kan opstå i forbindelse med denne
      aftales gennemførelse , derunder , i lyset af den økonomiske situation
      i jutesektoren inden for Fællesskabet , mulighederne for en etapevis
      afskaffelse af de kvantitative begrænsninger}
    – at undersøge på hvilke måder og ved hvilke midler den endelige brug
      af jutevarer kan forøges og varieres , derunder rapporter om erfarin
      gerne fra andre markeder i så henseende ;
    – at undersøge mulighederne for samt fremsætte forslag om samarbejde
      inden for forskning , produktionsudvikling samt anvendelse af jute-
      varerj
    – at undersøge , om det er muligt at fremme brugen af jutevarer ved
      hjalp af reklame og marketingvirksomhed)
 ---pagebreak---     - at udbygge forbindelserne mellem , og lette udarbejdelsen af fællea
      projekter og programmer , aom der opnås enighed om mellem repræsen
      tanter for jutehandelon og j-u.te industrien i Bangla Desh og Fælles-
      skabe t »
2, Det fælles Samarbejdsudvalg saffiraensættea af repræsentanter for Folke
    republikken Bangla Desh og Fællesskabet .
3 . Det fælles Samarbejdsudvalg træder 3ammen efter anmodning fra en af
    de koni rab.erende parter , mindst £n gang om året og pa et sted , som
    gensidig"!; aftales .
                                     Artikel 11
Denne aftale tråder i kraft på den først© dag i den måned , som følger
efter den dag, på hvilken de kontraherende parter har givet hinanden
meddel si ae om gennemførelsen af da hertil nødvendige procedurer , og
finder anvendelse fra den 1 * januar 1976 . Den galder indtil den 31 • de
cember 1979 «
                                     Ariikel 12
                                     natw.gm;   >
Bilagsne udgår en integrerende del af danne aftale .
                                     Artikel 13
Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dan.sk , nederlandsk , engelsk ,
fransk., tysk , italiensk og bengalsk , hvilke tekster all© har samme gyldig
hed .
 ---pagebreak---                                      BILAO A
     Definition af de i artikel 1 omhandlede kategorier af jutevarer .
                                                               2
Kategori li   Vævet stof af jute af vægt over 500 E pr . m         og af bredde
              I50 cm eller derunder , og sække af vævet stof af jute af
                                       2
              vægt over 500 g pr . m .
                                                         2
Kategori 2i   Vævet stof af jute af vægt 310 g pr . m       eller derover , men
                                   2
              højst 500 fif pr . m   og af bredde 150 cm eller derunder , og
                                                                     2
              sække af vævet stof af jute af vægt 310 g pr . m         eller dej>-
                                             2
              over, men højst 500 g pr . m .
                                                                 2
Kategori 3 *  Vævet stof af jute af vægt under 310 g pr . m         og af bredde
              l^O cm eller derunder , og sække af vævet stof af jute af
                                         2
              vægt under 310 g pr . m .
                                                       2
Kategori 4 »  Vævet stof af jute , uanset vægt pr . m      af bredde over 150
              cm , men højst 230 cm , bortset fra det i kategori 7 nævnte .
                                                       2
Kategori 5 *  Vævet stof af jute , uanset vægt pr . m      af bredde over 230 cm ,
              bortset fra det i kategori 7 nævnte .
Kategori 61   Garn af jute .
Kategori 7 » Vævet stof af jute1^, helt eller delvist bleget , trykket el-
                                               2
              ler farvet , uanset vegt pr . 1 , af bredde over I5O cm .
l ) Uden at der nogetsteds forekommer a^canter over hele stoffets bredde .
 ---pagebreak---                                        BILAO B
                    Toldsuspensioner i henhold til artikel 2
  Pos . i den                                              Procentvis nedsættelse
  fælles                          Varebe skrivel s e
  toldtarif    !                                            1.1.1977    I 1.7.1978
               I
     57.06         Garn af jute eller andre bast-
                   fibre henhørende under pos . 57.03         100%
               I
                                                         1
     57.10     I   Vavet stof af jute eller andre        j
                   bastfibre henhørende tuader pos .     j
               !   57.03 :
              1                                          1
              i    A.' Af bredde 150 cm og derunder
              \
                       og af vægt pr. m t                \
                          I. Under 310 g                       80%          100%
                        II . 310 g og derover men        j
                              højst 500 g                I     80%          100%
                       III . Over 500 g                        80%          100%
                   B. Af bredde over 150 cm                    80$    i     100%
     62.03         Sække og poser til emballage *
                   A. Af jute eller andre bastfibre
                       henhørende under pos . 57*03 «
                       II . Andre varer :
                                                         >
                            a) Åf stof af vægt under
                                310 g pr. m2                   80%          100%
                            b) Af stof af vægt på 310
                                g og derover , men højst
                                500 g pr . m2                  80%          100%
                 t          c ) Af stof af vagt over
                 !              500 g pr. m2                   80%          100%
                 I
                 I
Fællesskabet forpligter sig til at lade sin ordning om ophævelse af told
satserne omfaste al indførsel af emballageartikler i overensstemmelse med
bestemmelserne i toldkonvont ionen vedrørende midlertidig indførsel af em
ballage .
 ---pagebreak---                                                                 BILAG C
Varer , af hvilke Bangla De Bh begramser eksporten til Fællesskabet , når
denne aftale træder i kraft .
Fællesskabet underretter herved Bangla Desh om , at de kvantitative be–
graisninger for de nedenfor anførte jutevarer vil blive fordelt mellem
medlemsstaterne Bom følgert
     Kategori 4/ 5                   Kvantitative begrænsninger     ( tons )
    Medlemsstat                1976          1977       1978          1979
Bénélux                       1 342        1  409      1 479        1 553
Danmark                       1 292        1  298      1 304        1 311
Frankng                         620           706        800           903
Tyskland                      1 104        1  267      1 448        1 649
Irland                          300           350        400           450
Italien                         222           245        266           283
Det forenede Kongerige          840           960      1 092        1 237
EØF                           5 720        6 235       6 789        7 386
 ---pagebreak---                                                                 BI LA. G C
Varer , af hvilke Bangla Desh begrænser eksporten til Fællesskabet , nar
denne aftale træder i kraft .
Fællesskabet underretter herved Bangla Desh om , at de kvantitative be
grænsninger for de nedenfor anførte jutevarer vil blive fordelt mellem
medlemsstaterne som følgen
    Kategori 7                 Kvantitative begrænsninger      ( tons )
      Medlemsstat              1976          1977         197»         1979
Bénélux                         333           335          337          339
Danmark                         327           329          331          333
Frankrig                        150           169          191          214
Tyskland                        264           299          339          383
Irland                           60            70           80           90
Italien                          52             64          71            78
                                                                        288
Det forenede Kongerige          200           226
                                                           256
EØF                           1 386         1 492       1 605        1 725
 ---pagebreak---                                    BILAO D
             Nænne re enkeltheder om gennemførelse af dobbelt-
                      kontrol Bom bestemt i artikel 7
1 . De kompetente myndigheder i Fællesskabet tillader straks alle indførs
    ler af de i bilag C i aftalen nævnte varer på importørens anmodning,
    når denne er ledsaget af den originale udførselstilladelse ( l ).
2 . De kompetente myndigheder i Bangla Desh udsteder for alle de i bilag C
    i aftalen nævnte varer udførselstilladelser inden for grænserne af de
    i nævnte bilag fastsatte kvoter .
3 . Udførselstilladelser skal indeholde følgende angivelsen
    a) bestemmelsessted ( den pågældende medlemsstat ) }
    b} løbenummer ,
    c ) importørens navn og adresse ,
    d) eksportørens navn og adresse ,
    e) nettovægt (i kg eller ton) og værdi ,
    f ) varen3 kategori og position ,
    g) den af myndighederne udstedte attest , der angiver det loft , som var«
        rerne hører ind under .
4 . De kompetente myndigheder i Fællesskabet godkender inden for rimelige
    grænser forskellen mellem den i udførselstilladelsen angivne vægt og af
    skibnings- eller indførselsvægten . De kompetente myndigheder i Bangla
    Desh bestræber sig på at begramse eventuelle forskelle så meget scan mu
    ligt .
5 . De kompetente myndigheder i Bangla Desh underretter de kompetente myn
    digheder i Fællesskabet om enhver hel eller delvis tilbagekaldelse af
    en udførselstilladelse . De sidstnævnte myndigheder træffer passende for
    anstaltninger inden for rammerne af de gældende forvaltningsbestemmelser .
6 . De kompetente myndigheder i Bangla Desh fremsender gennem medlemsstaternes
    ambassader til de kompetente myndigheder i Fællesskabet og direkte til
    Kommissionen halvårlige oversigter over de udstedte udførselstilladelser .
    Disse oversigter viser for hver varekategori nettovægten i ton af de til
    ladte udførsler , afskrivninger på de forskellige lofter og den modtagende
    medlemsstat i Fællesskabet .
l ) I tilfælde af , at indførselstilladelse kræves efter de gældende bestemmelser
    i den ene eller den anden medlemsstat , udstedet disse tilladelser automat-
    tisk inden for et begramset antal dage .
 ---pagebreak---                                                         BI LA. G E
                       af.J^ejgarja, Jjnde£ he^vis^g^tdl^artj^gl ^
5 i aftalen .
                                                        TOUS
Bénélux                                                3 950
Det forenede Kongerige                                 2 600
 ---pagebreak---                                                               BlLACÎ F
                        FÆLLES ERKLÆRING
De kontraherende parker er enige om at udfolde særlige bestræbelser for
at udføre de opgaver , som er fastlagt i artikel 10 i aftalen . Med dette
formål vil de søge afholdt årlige rundbordsdrøftelser mellem repræsen
tanterne for induBtri , handel og forskning på begge sider , og de forpligt-
ter sig til at undersøge muligheden for at give støtte til programmer og
projekter , der efter at være gjort til genstand for sådanne drøftelser
skønnes at være til gensidig fordel for de nævnte interesser .
 ---pagebreak---  „ . '      KOMMISSION
                 EH
     DB EUROPÆISKE FÆLLESSKÅxiFH
Generaldirektoratet for forbindelser
          med tredjelande
                 D 2
                                        VERMLNOTE
            Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande overbringer sine
            hilsner til Folkerepublikken Bangla Desh's mission ved De europæiske Fæl
            lesskaber og har den ære at henvise til den aftale om handel med jut evarer ,
            som Bangla Desh og Fællesskabet har ført forhandlinger om , og som er ble
            vet underskrevet i dag*
            Generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande kan meddele Bangla
            Desh's regering , at Fællesskabet , så længe de nødvendige procedurer for
            aftalens afslutning og ikrafttræden endnu ikke er gennemført , er indstil
            let på, at give bestemmelserne i aftalen de faoto gyldighed at regne fra
            i dag , såfremt regeringen for Folkerepublikken Bangla Desh er indstillet
            på at gøre det samme »
            Gene raldirektorat et for forbindelser med tredjelande ville visre taknemme
            lig , om Bangla Desh's regering vil bekræfte sin godkendelse heraf .
            Bruxelles , den 23*7.197
                                                               Med. venlig tul feen
            Folkerepublikken Bangla Desh's mission
            ved De europæiske Fællesskaber ,
            Rae Baren da Castro . 27 ,
            1040 BRUXELLES


Avis juridique important

|

52004SC0827

Henstilling med henblik på rådets beslutning om et uforholdsmæssigt stort underskud i Polen  /* SEK/2004/0827 endelig udg. */

Henstilling med henblik på RÅDETS BESLUTNING om et uforholdsmæssigt stort underskud i Polen(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSEDen 7. april 2004 offentliggjorde Kommissionen sine økonomiske forårsprognoser [1]. Ifølge disse prognoser, der byggede på de tal, som Polen havde indberettet i marts 2004, voksede det offentlige underskud i Polen fra 3,6 % af BNP i 2002 [2] til 4,1 % af BNP i 2003 og overskred dermed traktatens referenceværdi på 3 % af BNP.[1]  Kommissionens prognoser fra foråret 2004 findes på følgende websted:  http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.[2]  I det konvergensprogram, som de polske myndigheder afleverede den 17. maj, var underskuddet for 2002 blevet opjusteret til 4,0 % af BNP.På denne baggrund indledte Kommissionen proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud over for Polen den 12. maj 2004 med vedtagelse af en rapport i henhold til traktatens artikel 104, stk. 3 [3]. Den 17. maj 2004 modtog Kommissionen Polens konvergensprogram, der bekræftede, at det offentlige underskud udgjorde 4,1 % af BNP i 2003.[3]  Rapporten foreligger i sin fulde ordlyd på følgende websted:  http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/procedures_en.htmProceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud reguleres af traktatens artikel 104 og Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der indgår som led i stabilitets- og vækstpagten [4]. De lande, der tiltrådte EU den 1. maj 2004, er medlemsstater med dispensation og skal undgå uforholdsmæssigt store underskud, men de kan ikke pålægges sanktionerne i artikel 104, stk. 9 og 11.[4]  EFT L 209 af 2.8.1997.Kommissionens rapport i henhold til traktatens artikel 104, stk. 3, konkluderede, at underskuddets overskridelse af traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i 2003 hverken var en følge af usædvanlige begivenheder, som de polske myndigheder ikke selv var herre over, eller resultatet af et alvorligt økonomisk tilbageslag i stabilitets- og vækstpagtens forstand, eftersom den reale BNP-vækst udgjorde 3,7 % i 2003. Om udviklingen i 2004 konkluderede rapporten, at det offentlige underskud sandsynligvis ville stige og fortsat ligge over 3 % af BNP. Mere præcist forventes det offentlige underskud ifølge Kommissionens prognoser fra foråret 2004 at udgøre 6,0 % af BNP i 2004, dvs. mere end de 5,7 % af BNP, som de polske myndigheder havde beregnet sig frem til i konvergensprogrammet.Med udgangspunkt i Kommissionens prognoser fra foråret 2004 konkluderede Kommissionens rapport desuden, at den offentlige gæld som andel af BNP, der udgjorde 45,4 % af BNP i 2003, ville forblive under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP i 2004. Mere præcist forventer Kommissionen ifølge sine prognoser fra foråret 2004, at gældskvoten vil vokse til 49,1 % af BNP i 2004, hvilket stemmer overens med de 49 % af BNP, som de polske myndigheder havde beregnet sig frem til i konvergensprogrammet. Det vil være nødvendigt at opjustere tallene for det offentlige underskud og den offentlige gæld, hvis de åbne pensionsfonde ikke medregnes under den offentlige sektor i forlængelse af Eurostats beslutning om klassificeringen af de finansierede pensionsfonde.Det hedder i traktatens artikel 104, stk. 4, at "det i artikel 114 omhandlede udvalg [dvs. Det Økonomiske og Finansielle Udvalg] afgiver udtalelse om Kommissionens rapport". Udvalget afgav sin udtalelse den 24. maj 2004, hvori det tilsluttede sig Kommissionens vurdering. Det Økonomiske og Finansielle Udvalg konkluderede især, at budgetsituationen i Polen var af en sådan karakter, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i henhold til det første af de to kriterier i artikel 104, stk. 2. Selv hvis der blev taget hensyn til andre relevante faktorer, herunder især den mellemfristede budgetstilling og den offentlige investeringskvote, ændrede dette ikke ved vurderingen baseret på disse kriterier. Udvalget fandt det også sandsynligt, at det offentlige underskud igen ville overskride traktatens referenceværdi i 2004, og at den offentlige bruttogæld ville forblive under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP i 2004.Kommissionen, der har undersøgt de relevante faktorer, der tages hensyn til i dens rapport, og som henviser til Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs udtalelse, finder, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Polen. Kommissionen vedtog en udtalelse herom den 24. juni 2004, som den har rettet til Rådet i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 5. Kommissionen henstiller, at Rådet træffer afgørelse i overensstemmelse hermed i henhold til artikel 104, stk. 6, og retter hermed en henstilling med henblik på Rådets beslutning herom. Herudover forelægger Kommissionen Rådet en henstilling med henblik på Rådets henstilling, der skal rettes til Polen med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør, jf. traktatens artikel 104, stk. 7.Henstilling med henblik på RÅDETS BESLUTNING om et uforholdsmæssigt stort underskud i PolenRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 104, stk. 6,under henvisning til henstilling fra Kommissionenunder henvisning til Polens bemærkninger, ogud fra følgende betragtninger:(1) I henhold til traktatens artikel 104 skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud. Det gælder også for medlemsstater med dispensation, herunder alle de lande, der blev optaget i EU den 1. maj 2004.(2) Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og en stærk og vedblivende vækst, som fører til øget beskæftigelse.(3) Det fastsættes i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud efter artikel 104, at der vedtages en beslutning om, hvorvidt der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud, og protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten, indeholder yderligere bestemmelser om gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Rådets forordning (EF) nr. 3605/93 [5], senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 475/2000 [6] og Kommissionens forordning (EF) nr. 351/2002 [7], indeholder detaljerede regler og definitioner med henblik på anvendelsen af bestemmelserne i denne protokol.[5]  EFT L 332 af 31.12.1993, s. 7.[6]  EFT L 58 af 3.3.2000, s. 1.[7]  EFT L 55 af 26.2.2002, s. 23.(4) Traktatens artikel 104, stk. 5, fastsætter, at Kommissionen skal afgive en udtalelse til Rådet, hvis den finder, at der er eller kan opstå et uforholdsmæssigt stort underskud i en medlemsstat. Efter at have undersøgt alle de relevante faktorer, der tages hensyn til i Kommissionen rapport i henhold til artikel 104, stk. 3, og med henvisning til Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs udtalelse i henhold til artikel 104, stk. 4, konkluderede Kommissionen i sin udtalelse af 24. juni 2004, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Polen.(5) Traktatens artikel 104, stk. 6, fastsætter, at Rådet skal tage hensyn til de bemærkninger, som den pågældende medlemsstat måtte ønske at fremsætte, inden det efter en generel vurdering fastslår, om der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud.(6) Den generelle vurdering fører til følgende konklusioner: Det offentlige underskud i Polen udgjorde 4,1 % af BNP i 2003 og lå dermed over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Det offentlige underskuds overskridelse af referenceværdien skyldtes ikke usædvanlige begivenheder uden for de polske myndigheders kontrol eller et alvorligt økonomisk tilbageslag i stabilitets- og vækstpagtens forstand. Det offentlige underskud vil sandsynligvis også ligge over 3 % af BNP i 2004. Mere præcist forventes det offentlige underskud ifølge Kommissionens prognoser fra foråret 2004 at udgøre 6,0 % af BNP i 2004, mens der i henhold til Polens konvergensprogram forventes et underskud på 5,7 % af BNP. Den offentlige gældskvote, der udgjorde 45,4 % i 2003, vil sandsynligvis forblive under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP i 2004. Det vil være nødvendigt at opjustere tallene for det offentlige underskud og den offentlige gæld, hvis de åbne pensionsfonde ikke medregnes under den offentlige sektor i forlængelse af Eurostats beslutning om klassificeringen af de finansierede pensionsfonde -VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:Artikel 1Det fastslås efter en generel vurdering, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Polen.Artikel 2Denne beslutning er rettet til Republikken Polen.Udfærdiget i Bruxelles, den [5. juli] 2004.På Rådets vegneFormand[...]


title: Rådets henstilling af 12. juni 2007 vedrørende informationsudveksling om kidnapninger foretaget af terrorister

text:
               17.8.2007

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 214/9

      RÅDETS HENSTILLING

   af 12. juni 2007
   vedrørende informationsudveksling om kidnapninger foretaget af terrorister
   (2007/562/EF)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Kidnapninger foretaget af grupper/enkeltpersoner, der indgår i en forgrening af international terrorisme, stiller medlemsstaterne over for en enorm udfordring.

               (2)

               For at kunne finde en løsning på sådanne situationer er medlemsstaterne nødt til at indsamle baggrundsinformation, etablere kontakter og indlede drøftelser i et fortroligt forum.

               (3)

               Den berørte medlemsstats kapaciteter vil blive styrket væsentligt, hvis den kan drage nytte af andre medlemsstaters erfaringer fra lignende situationer.

               (4)

               Medlemsstaterne bør derfor indsende et datablad med centrale oplysninger om tidligere kidnapninger til de andre medlemsstater; databladet skal udelukkende indeholde uklassificerede oplysninger, efter at situationen er blevet løst, og kun om kidnapninger med tilknytning til international terrorisme,

         HENSTILLER FØLGENDE:

               1)

               at medlemsstaterne

                           a)

                           indsender følgende data, efter at en kidnapningssituation er blevet løst (1):

                                       —

                                       land og region, hvor kidnapningen fandt sted

                                       —

                                       gidslernes antal og nationalitet

                                       —

                                       tidspunkt og dato for kidnapningen

                                       —

                                       tidspunkt og dato for afslutningen af forløbet

                                       —

                                       gerningsmænd/ansvarlig terrorgruppe

                                       —

                                       modus operandi for kidnapningen

                                       —

                                       begrundelse for kidnapningen

                                       —

                                       var der en mægler involveret, ja eller nej?

                                       —

                                       kontaktperson i den berørte medlemsstat.

                                 Disse oplysninger bør indsendes i overensstemmelse med formatet i bilag 1

                           b)

                           at de også indsender følgende supplerende oplysninger, hvis det er relevant:

                                       —

                                       årsagen til, at gidslerne opholdt sig i landet, deres sprogkundskaber og køn

                                       —

                                       gerningsmændenes ideologi, nationalitet og sprogkundskaber

                                       —

                                       hvilke metoder gerningsmændene benyttede ved henvendelse til offentligheden

                                       —

                                       nærmere enkeltheder om gerningsmændenes modus operandi.

                                 Disse fakultative oplysninger bør indsendes i overensstemmelse med formatet i bilag 2.

               2)

               at persondata, hvis der skal indgå sådanne, indsendes i overensstemmelse med national lovgivning

               3)

               at medlemsstaterne indsamler oplysninger om alle de kidnapninger, der er foretaget siden den 1. januar 2002, og sender oversigten til de andre medlemsstater

               4)

               at medlemsstaterne udveksler oplysninger på grundlag af ovenstående principper ved hjælp af BdL-nettet til informationsudveksling om terrorhandlinger i hele EU

               5)

               at medlemsstaterne så vidt muligt også udveksler oplysninger med Europol, og at de efter et år på grundlag af de udvekslede oplysningers art og omfang undersøger, om det vil være hensigtsmæssigt at oprette en database i Europol-regi

               6)

               at medlemsstaterne udarbejder en liste over kontaktoplysninger og udveksler denne liste for at lette den direkte kommunikation mellem kontaktpunkterne.

      (1)  I tilfælde af kidnapning kan disse oplysninger bidrage til hurtigt at finde ud af, om en anden medlemsstat allerede har erfaringer med kidnapninger af EU-borgere i samme region, foretaget af samme terrorgruppe eller under lignende omstændigheder. Den berørte medlemsstat kan herefter tage kontakt til den angivne kontaktperson. Yderligere oplysninger og erfaringer udveksles bilateralt i overensstemmelse med national lovgivning.

      BILAG 1
      Notification of terrorist kidnap
      (or suspected terrorist kidnap)

         Please complete all fields in this box

      BILAG 2
      Completion of the following information is optional in accordance with national law


title: Rådets henstilling af 9. juli 2013 om gennemførelsen af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik i de medlemsstater, der har euroen som valuta

text:
               30.7.2013

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 217/97

      RÅDETS HENSTILLING

   af 9. juli 2013
   om gennemførelsen af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik i de medlemsstater, der har euroen som valuta
   2013/C 217/24
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 136 sammenholdt med artikel 12, stk. 2,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,
   som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Eurogruppen har et særligt ansvar i forbindelse med den økonomiske styring i euroområdet. Den økonomiske og finansielle krise blotlagde de nære indbyrdes forbindelser i euroområdet og understregede behovet for en sammenhængende fælles politik, som afspejler de afsmittende virkninger mellem de medlemsstater, der har euroen som valuta (»medlemsstaterne i euroområdet«), og for effektive foranstaltninger til politisk koordination til hurtigt at kunne reagere på ændringerne i det økonomiske miljø.

               (2)

               Ved den 2. marts 2012 at undertegne traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union har medlemsstaterne i euroområdet givet tilsagn om en række yderligere vidtrækkende politikreformer og politisk samordning. Ikrafttrædelsen af forordningerne under den såkaldte »twopack« (3) (»twopack«) i 2013 vil yderligere uddybe samordningen af den budgetmæssige og økonomiske politik i euroområdet.

               (3)

               Arbejdet med yderligere at udbygge Den Økonomiske og Monetære Union (»ØMU'en«) er i gang. Den 28. november 2012 fremlagde Kommissionen en meddelelse om en plan for en udbygget og egentlig økonomisk og monetær union. Planen skildrer et rationale bag og mål for en egentlig ØMU samt instrumenter og foranstaltninger, der ville gøre det muligt at nå dem. Hensigten med planen var at indlede en europæisk debat. Den 12. september 2012 fremlagde Kommissionen en køreplan for oprettelse af en bankunion. Forslaget blev ledsaget af et forslag til to forordninger med henblik på oprettelse af den fælles tilsynsmekanisme. Den 5. december 2012 udsendte formanden for Det Europæiske Råd en rapport, som blev udarbejdet i tæt samarbejde med formændene for Kommissionen, Eurogruppen og ECB, og som indeholdt en specifik og tidsbunden køreplan for gennemførelsen af en egentlig ØMU. Rapporten var bygget op omkring integrerede finansielle, budgetmæssige og økonomiske politiske rammer og demokratisk legitimitet og ansvarlighed.
               Den 14. december 2012 besluttede medlemsstaternes stats- og regeringschefer at arbejde videre med en køreplan for gennemførelsen af ØMU'en under anerkendelse af den indbyrdes afhængighed, der findes mellem økonomierne i medlemsstaterne i euroområdet, og de fordele, som stabilitet i euroområdet kan bringe dets medlemmer og Unionen som helhed.

               (4)

               Europa-Parlamentet har været behørigt inddraget i det europæiske semester og gav i sin beslutning af 20. november 2012»Hen imod en egentlig Økonomisk og Monetær Union« udtryk for sin holdning til uddybningen af ØMU'en.

               (5)

               Krisestyringen i euroområdet har været karakteriseret af stor beslutsomhed. Der hersker ingen tvivl om alle medlemsstaternes og EU-institutionernes indsats for at værne om euroområdets integritet. Med henblik på fuldt ud at sikre en effektiv samordning i euroområdet skal styringen af euroområdet dog gøres mere effektiv, og Eurogruppens krisestyring skal forbedres yderligere. Det er ligeledes nødvendigt at styrke koordineringen for at opnå en sammenhængende, fælles politik i euroområdet og sikre, at de nødvendige politiske tiltag gennemføres. Gennemførelsen af disse mål vil øge borgernes og markedernes tillid og dermed bidrage til økonomisk genopretning og finansiel stabilitet i euroområdet.

               (6)

               Implementeringen af twopacken styrker yderligere budgetovervågningen i euroområdet. Med twopacken får Eurogruppen tildelt en rolle i drøftelsen af de individuelle medlemsstaters budgetudkast samt budgetudsigterne i euroområdet med henblik på at sikre en hensigtsmæssig samlet finanspolitiks kurs. Disse drøftelser finder sted på baggrund af Kommissionens udtalelser om medlemsstaterne i euroområdets budgetudkast og Kommissionens samlede vurdering af, hvordan budgetudkastene og deres indbyrdes samspil påvirker euroområdet. Udfordringen for den finanspolitiske konsolidering i euroområdet er med tiden at bringe gældskvoten på en fast nedadgående kurs. Dette kan opnås ved at føre differentierede vækstfremmende politikker for finanspolitisk konsolidering, samtidig med at vækstpotentialet i euroområdet stimuleres.
               Den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten sigter mod strukturel budgettilpasning i retning af den nominelle referenceværdi under hensyntagen til de forskellige risici for bæredygtigheden, der findes på tværs af grænserne, både på kort og mellemlang sigt, og tillader de automatiske stabilisatorer at arbejde hen imod tilpasningsstien. Den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten sigter mod en gradvis tilpasning i retning af den mellemfristede målsætning med en årlig strukturel forbedring på 0,5 % af BNP som benchmark. Den kan ændres på landespecifik basis under hensyntagen til konjunkturudviklingen og risikoen for gældsbetjeningen. Hvis sammensætningen af de offentlige udgifter og indtægter bedre afspejlede, hvordan de forskellige udgiftsposter og indtægtskilder påvirker væksten, ville det styrke troværdigheden af finanspolitikken på mellemlang sigt. Desuden kunne økonomiens vækstpotentiale stimuleres ved at iværksætte yderligere strukturreformer og anvende de muligheder, som EU's eksisterende finanspolitiske rammer giver for at afbalancere behovene for produktive offentlige investeringer i forhold til målene vedrørende finanspolitisk disciplin i det forebyggende element i stabilitets- og vækstpagten.

               (7)

               I forhold til 2012 er de fleste risikoindikatorer i forbindelse med EU's finansmarkeder og stemningen på markedet forbedret, eftersom de selvopfyldende og destruktive tillidsspiraler er aftaget i styrke. Der sker dog stadig en vis fragmentering af markedet. De forbedrede finansieringsbetingelser i banksektoren mangler stadig at give resultater i form af genoptaget långivning til realøkonomien, og der er stadig store forskelle blandt medlemsstaterne for så vidt angår bankernes låneaktiviteter og omkostningerne i forbindelse med at yde finansiering til den private sektor. De største udfordringer i den aktuelle konjunktur er en forsvarlig nedgearing både i banksektoren og i den ikke-finansielle private sektor og samtidig at sikre tilstrømningen af ny kredit til produktive formål til realøkonomien og navnlig til de små og mellemstore virksomheder (SMV'erne).

               (8)

               En yderligere oprydning af bankernes balance og fortsat styrkelse af egenkapitalbuffere, hvor der er behov for det, kan bidrage til genoprettelsen af kreditstrømmene. I den forbindelse vil vurderingen af bankernes aktiver og de stresstests, som den fælles tilsynsmekanisme (FTM) og Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) foretager, medføre større gennemsigtighed af bankernes balance, bidrage til at identificere de sidste sårbare punkter og dermed øge tilliden til hele sektoren. Risikoen for yderligere fragmentering af finansmarkederne og finansielle uroligheder illustrerer, hvor vigtigt det er, at euroområdet hurtigt gør fremskridt med etableringen af bankunionen og samtidig undgår at skride til ad hoc-løsninger for afvikling af banker.

               (9)

               For at forbedre produkt- og arbejdsmarkedernes funktion er der behov for strukturreformer i hele euroområdet med henblik på at fremme konkurrencen, styrke den igangværende tilpasningsproces og sikre en bæredygtig omfordeling af ressourcerne. Desuden spiller strukturreformer en afgørende rolle i forbindelse med nedgearingen. I medlemsstaterne med underskud medfører en genoptaget konkurrenceevne en stigning i nettoeksporten, hvilket bidrager til at skabe balance i vækstmønsteret i retning af mere produktive og mindre arbejdskraftintensive sektorer for handelsvarer, samtidig med at det stimulerer den økonomiske genopretning og nedbringer gælden. Samtidig kan reformer i medlemsstater med overskud på betalingsbalancens løbende poster med henblik på at forbedre konkurrencen bidrage til en omfordeling af ressourcerne og stimulere investeringerne i sektorerne for ikkehandelsbare varer. Det vil forstærke den indenlandske efterspørgsels bidrag til vækstsammensætningen og skabe en mere symmetrisk tilpasning i euroområdet. På samme tid har krisen haft meget asymmetriske virkninger på beskæftigelsen i medlemsstaterne i euroområdet, idet de medlemsstater, der blev hårdest ramt, også er dem, der oplever den største afmatning i den indenlandske efterspørgsel som følge af udviklingen på de løbende poster. Hvis konjunkturarbejdsløsheden ikke begrænses effektivt og hurtigt, kan der opstå en såkaldt hysteresis-effekt, hvorved arbejdsløsheden bider sig fast og bliver mindre følsom over for løndynamikken. Det er derfor særlig vigtigt at iværksætte strukturreformer af arbejdsmarkedet for at nedbringe truslen mod den sociale samhørighed og det kommende vækstpotentiale i euroområdet. Ved at undertegne traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union den 2. marts 2012 forpligtede medlemsstaterne i euroområdet sig til at føre forudgående drøftelser om og, når det er hensigtsmæssigt, samordne deres nationale planer for større reformer af den økonomiske politik med henblik på at opstille benchmarks for den bedste praksis og arbejde hen imod en tættere samordning af den økonomiske politik. Virkningerne af de foranstaltninger, der allerede er vedtaget, bør overvåges af Eurogruppen med henblik på at tilskynde til yderligere handling, hvor det er nødvendigt, og øge ambitionerne i forbindelse med reformerne, i overensstemmelse med de landespecifikke henstillinger,

         HENSTILLER, at medlemsstaterne i euroområdet i perioden 2013-2014 træffer foranstaltninger på egen hånd og i fællesskab, uden at det dog berører Rådets beføjelser hvad angår samordningen af medlemsstaternes økonomiske politik, men især i forbindelse med samordningen af den økonomiske politik inden for rammerne af Eurogruppen, med henblik på at:

               1.

               tage ansvar for den samlede politik i euroområdet for at sikre euroområdets gode funktion med henblik på øget vækst og beskæftigelse og videreføre arbejdet med at uddybe økonomisk og monetær union. Give Eurogruppen beføjelse til at spille en central rolle under de skærpede tilsynsrammer, der gælder for medlemsstaterne i euroområdet, i forbindelse med samordningen og overvågningen af reformer på nationalt plan og i euroområdet, som er nødvendige for et stabilt og robust euroområde og for at sikre politisk sammenhæng, og ved forberedelsen af eurotopmøder

               2.

               sikre, at Eurogruppen overvåger og samordner finanspolitikken i medlemsstaterne i euroområdet og den samlede finanspolitik for euroområdet som helhed med henblik på at sikre en vækstfremmende og differentieret finanspolitik. Med henblik herpå bør Eurogruppen drøfte Kommissionens udtalelser vedrørende budgetudkastene for hver af medlemsstaterne i euroområdet samt budgetsituationen og -udsigterne i euroområdet som helhed på baggrund af Kommissionens overordnede vurdering af budgetudkastene og deres indbyrdes samspil. Samordningen bør bidrage til at sikre, at den finanspolitiske konsolidering foregår i et differentieret tempo i henhold til de finanspolitiske og økonomiske forhold i medlemsstaterne i euroområdet, idet budgettilpasningen er defineret i strukturelle termer i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, så de automatiske stabilisatorer kan arbejde hen imod tilpasningsstien, og at den finanspolitiske konsolidering med henblik på at øge troværdigheden af finanspolitikken på mellemlang sigt støttes af en overordnet effektiv og vækstfremmende sammensætning af udgifter og indtægter samt af hensigtsmæssige strukturreformer, der stimulerer det økonomiske vækstpotentiale

               3.

               vurdere, inden for rammene af Eurogruppen, årsagerne til forskelle i udlånsrenterne på tværs af medlemsstaterne i euroområdet, navnlig til SMV'erne; undersøge konsekvenserne ved fragmenteringen af finansmarkederne i euroområdet og bidrage til løsninger herpå

               4.

               bygge videre på de seneste års rekapitalisering og omstrukturering, fremme yderligere oprydning af bankernes balancer med henblik på at vende fragmenteringen af det indre marked og forbedre kreditstrømmen til realøkonomien, navnlig til SMV'erne. Med henblik herpå: a) sikre, at den vurdering af bankernes aktiver og de stresstests, som den fælles tilsynsmekanisme (FTM) foretager i samarbejde med Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA), gennemføres i overensstemmelse med den vedtagne tidsplan; b) sikre lige vilkår angående krav til byrdefordeling i forbindelse med rekapitaliseringen af banker; c) sikre, at der findes troværdige finanspolitiske bremseklodser, når der foretages en vurdering af aktiver og stresstests; d) fjerne bankernes incitamenter som følge af overvågningen til aktiv/passiv-styring inden for de nationale grænser; og e) fremskynde oprettelsen af en bankunion, som skitseret af Det Europæiske Råd

               5.

               samordne større planer om økonomiske reformer i medlemsstaterne i euroområdet ex ante. Overvåge gennemførelsen af strukturreformer, navnlig på arbejdsmarkederne og produktmarkederne, og vurdere deres virkninger på euroområdet under hensyntagen til Rådets henstillinger til de enkelte medlemsstater i euroområdet. Fremme yderligere tilpasning i euroområdet og sikre, at der rettes op på eksterne og interne ubalancer, bl.a. ved nøje at følge de reformer, der afhjælper fordrejningerne i opsparings- og investeringsadfærden i de medlemsstater, der både har overskud og underskud på de løbende poster. Træffe de nødvendige foranstaltninger til at gennemføre proceduren i forbindelse med makroøkonomiske underskud, navnlig ved at vurdere fremskridtene i de reformtilsagn, som de medlemsstater, der oplever uforholdsmæssigt store ubalancer, har givet, og gennemførelsen af reformer i de medlemsstater, der oplever ubalancer, som kræver øjeblikkelig handling for at begrænse negative spill-overs til resten af euroområdet

               6.

               håndtere krisens sociale konsekvenser og den stigende ledighed i overensstemmelse med den årlige vækstundersøgelse for 2013 og ved at træffe fælles og betydelige foranstaltninger. De unge arbejdsløses situation er særligt bekymrende, og der henstilles til at træffe modige foranstaltninger i overensstemmelse med vækst- og beskæftigelsespagten og EU's ungdomsgaranti. Der henstilles til at gennemføre yderligere reformer for at lette adgangen til beskæftigelse, forhindre, at arbejdstagerne forlader arbejdsmarkedet for tidligt, mindske arbejdsomkostningerne, bekæmpe segmenteringen af arbejdsmarkedet og støtte innovation.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 9. juli 2013.

            På Rådets vegne

         R. ŠADŽIUS

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 472/2013 af 21. maj 2013 om skærpelse af den økonomiske og budgetmæssige overvågning af medlemsstater i euroområdet, der har eller er truet af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet (EUT L 140 af 27.5.2013, s. 1); Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11).


Avis juridique important

|

31984H0635

84/635/EØF: Rådets henstilling af 13. december 1984 om fremme af positive foranstaltninger til fordel for kvinder

EF-Tidende nr. L 331 af 19/12/1984 s. 0034 - 0035 den spanske specialudgave: Kapitel 05 bind 4 s. 0124  den portugisiske specialudgave: Kapitel 05 bind 4 s. 0124

*****  RAADETS  HENSTILLING  af 13. december 1984  om fremme af positive foranstaltninger til fordel for kvinder  (84/635/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER -  som henviser til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, saerlig artikel 235,  som henviser til udkast til henstilling, forelagt af Kommissionen (1),  som henviser til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),  som henviser til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg (3),  og som tager foelgende i betragning:  Der er paa faellesskabsplan allerede truffet flere foranstaltninger for at sikre maend og kvinder lige muligheder; bl.a. har Raadet paa grundlag af artikel 100 og 235 i traktaten vedtaget direktiv 75/117/EOEF (4), 76/207/EOEF (5) og 79/7/EOEF (6) om ligebehandling af maend og kvinder; i oejeblikket er yderligere retsakter under udarbejdning;  direktiv 76/207/EOEF indeholder i artikel 2, stk. 4, en bestemmelse om, at direktivet ikke er til hinder for foranstaltninger til fremme af lige muligheder for maend og kvinder, saerlig ved at afhjaelpe de faktiske uligheder, som paavirker kvindernes muligheder paa de i artikel 1, stk. 1, anfoerte omraader;  de gaeldende bestemmelser om ligebehandling, der har til formaal at sikre den enkeltes rettigheder, er ikke tilstraekkelige til at afskaffe alle de faktiske uligheder, medmindre regeringerne, arbejdsmarkedets parter og andre implicerede organer sideloebende traeffer foranstaltninger med henblik paa at modvirke de negative virkninger, som kvinder paa arbejdsmarkedet udsaettes for som foelge af samfundsbestemte holdninger, adfaerd og struktur;  Raadet har i sin resolution af 12. juli 1982 om fremme af lige muligheder for maend og kvinder (7) godkendt maalsaetningerne for Faellesskabets nye handlingsprogram om fremme af lige muligheder for maend og kvinder (1982-1985), nemlig at styrke indsatsen for at sikre efterlevelse af princippet om ligebehandling af maend og kvinder samt at fremme lige muligheder i praksis gennem positive foranstaltninger (del B i programmet) og givet udtryk for sin vilje til at ivaerksaette de foranstaltninger, der er noedvendige for gennemfoerelsen af disse maalsaetninger;  under en periode med oekonomisk krise boer de foranstaltninger, der er ivaerksat saavel paa faellesskabsplan som paa nationalt plan, ikke blot viderefoeres, men intensiveres, navnlig med henblik paa at skabe lige muligheder i praksis gennem positive foranstaltninger, specielt paa omraaderne lige loen samt ligebehandling for saa vidt angaar adgang til beskaeftigelse, erhvervsuddannelse, forfremmelse samt arbejdsvilkaar;  Europa-Parlamentet har understreget vigtigheden af positive foranstaltninger -  HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:  1. at de indfoerer en politik for positive foranstaltninger med henblik paa at fjerne de faktiske uligheder, som kvinder udsaettes for i arbejdslivet, og nedbryde koensopdelingen paa arbejdsmarkedet; denne politik skal under fuld hensyntagen til de befoejelser, der tilkommer arbejdsmarkedets parter, omfatte passende generelle og specifikke foranstaltninger som led i den nationale politik og praksis, med henblik paa  a) at modvirke eller udligne virkninger til skade for beskaeftigede eller arbejdssoegende kvinder, som skyldes holdninger, adfaerdsmoenstre eller strukturer, der har rod i et traditionelt koensrollemoenster i samfundet;  b) at fremme kvinders deltagelse i de forskellige former for virksomhed i de erhvervssektorer, hvor de i oejeblikket er underrepraesenteret, saerlig i fremtidssektorer, samt paa overordnede ansvarsniveauer for at opnaa en bedre udnyttelse af alle de menneskelige ressourcer;  2. at fastlaegge en ramme, herunder egnede bestemmelser, med henblik paa at fremme og lette indfoerelsen og udvidelsen af saadanne foranstaltninger;  3. at traeffe, viderefoere eller opmuntre til positive foranstaltninger i den offentlige og den private sektor;  4. at soerge for, at de positive foranstaltninger saa vidt muligt omfatter foranstaltninger vedroerende foelgende aspekter:  - information og bevidstgoerelse saavel af den brede offentlighed som i arbejdsverdenen om det noedvendige i at fremme lige muligheder for maend og kvinder i arbejdslivet;  - respekt for kvindernes vaerdighed paa arbejdspladsen;  - kvalitative og kvantitative undersoegelser og analyser af kvindernes stilling paa arbejdsmarkedet;  - udvidede erhvervsmuligheder og bedre tilpassede erhvervskvalifikationer, bl.a. gennem hensigtsmaessige erhvervsuddannelser, herunder ved ivaerksaettelse af tilpassede ledsageforanstaltninger og paedagogiske midler;  - noedvendige foranstaltninger til at sikre, at arbejdsformidlings- og erhvervsvejlednings- samt raadgivningskontorerne raader over kvalificerede medarbejdere i tilstraekkeligt antal til at betjeningen kan ske paa grundlag af den noedvendige indsigt i de kvindelige arbejdsloeses saerlige problemer;  - tilskyndelse af kvinder til at soege stillinger, til ansaettelse og forfremmelse af kvinder inden for sektorer og erhverv samt paa niveauer, hvor de er underrepraesenteret, isaer i ansvarsstillinger;  - tilpasning af arbejdsvilkaarene; tilrettelaeggelse af arbejdet og arbejdstiden;  - fremme af ledsageforanstaltninger, f.eks. saadanne som medvirker til en mere ligelig fordeling af ansvaret i arbejds-, og samfundslivet;  - kvinders aktive deltagelse i beslutningstagende organer, herunder saadanne, som repraesenterer arbejdstagere, arbejdsgivere og selvstaendige;  5. at sikre, at de under punkt 1 til 4 beskrevne aktioner og foranstaltninger i videst mulig grad bliver kendt i offentligheden og i arbejdsverdenen, saerlig blandt de personer, der potentielt kan nyde godt heraf, gennem alle hensigtsmaessige midler;  6. at give ligestillingsorganer og -udvalg i medlemsstaterne mulighed for at bidrage i vaesentlig grad til at fremme saadanne foranstaltninger. Dette forudsaetter, at disse organer og udvalg raader over egne midler;  7. i videst muligt omfang at anspore arbejdsmarkedets parter til at fremme positive foranstaltninger i deres egne organisationer og paa arbejdspladsen, for eksempel ved at foreslaa retningslinjer, principper, regler for rigtig adfaerd eller praksis eller andre egnede midler til gennemfoerelsen af saadanne foranstaltninger;  8. ogsaa inden for den offentlige sektor at goere en indsats for at fremme saadanne lige muligheder for maend og kvinder, som kan tjene som eksempel, navnlig paa omraader, hvor nye informa- tionsteknologier anvendes eller er under udvikling;  9. at traeffe egnede foranstaltninger med henblik paa indsamling af oplysninger om de foranstaltninger, der traeffes af offentlige og private organer, samt opfoelgning og vurdering af disse foranstaltninger;  OG OPFORDRER MED HENBLIK HERPAA KOMMISSIONEN TIL  1. i samarbejde med medlemsstaterne af fremme og tilrettelaegge en systematisk udveksling og vurdering af oplysninger om og erfaringer med de positive foranstaltninger, der gennemfoeres i Faellesskabet;  2. paa grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne at udarbejde en rapport om de fremskridt, der er gjort med henblik paa gennemfoerelsen af denne henstilling, og forelaegge den for Raadet inden tre aar efter henstillingens vedtagelse.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 13. december 1984.  Paa Raadets vegne  R. QUINN  Formand  (1) EFT nr. C 143 af 30. 5. 1984, s. 3.  (2) EFT nr. C 315 af 26. 11. 1984, s. 81.  (3) Udtalelse afgivet den 12. november 1984 (endnu ikke offentliggjort i EFT).  (4) EFT nr. L 45 af 19. 2. 1975, s. 19.  (5) EFT nr. L 39 af 14. 2. 1976, s. 40.  (6) EFT nr. L 6 af 10. 1. 1979, s. 24.  (7) EFT nr. C 186 af 21. 7. 1982, s. 3.


title: Kommissionens henstilling af 19. december 2008 om fælles retningslinjer for de nationale sider og udstedelsen af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (meddelt under nummer K(2008) 8625)

text:
               14.1.2009

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 9/52

      KOMMISSIONENS HENSTILLING

   af 19. december 2008
   om fælles retningslinjer for de nationale sider og udstedelsen af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb
   (meddelt under nummer K(2008) 8625)
   (Kun den engelske, den finske, den franske, den græske, den italienske, den maltesiske, den nederlandske, den portugisiske, den slovenske, den spanske, den svenske og den tyske udgave er autentiske)
   (2009/23/EF)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,
   som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               I henhold til traktatens artikel 106, stk. 2, kan medlemsstaterne udstede mønter med forbehold af Den Europæiske Centralbanks godkendelse af omfanget heraf.

               (2)

               Rådet har i overensstemmelse med traktatens artikel 106, stk. 2, andet punktum, vedtaget harmoniserende foranstaltninger ved Rådets forordning (EF) nr. 975/98 af 3. maj 1998 om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (1).

               (3)

               I henhold til artikel 11 i Rådets forordning (EF) nr. 974/98 af 3. maj 1998 om indførelse af euroen (2) er mønter denomineret i euro og cent, som opfylder de pålydende værdier og tekniske specifikationer, de eneste mønter, der har status som lovligt betalingsmiddel i alle de »deltagende medlemsstater« som defineret i forordningen.

               (4)

               I overensstemmelse med almindelig praksis i de deltagende medlemsstater skal euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb, herunder erindringsmønter, som er bestemt til at sættes i omløb, sættes i omløb til pålydende værdi. Dette udelukker imidlertid ikke, at en mindre del af den samlede værdi af udstedte mønter sælges til en højere pris, hvis de fremstilles med en særlig kvalitet eller præsenteres i en særlig emballage.

               (5)

               Euromønter er i omløb ikke blot i den udstedende medlemsstat, men i hele euroområdet og også uden for dette område. I denne sammenhæng bør der være en tydelig angivelse af den udstedende medlemsstat på den nationale side af euromønten, sådan at interesserede brugere let kan se, i hvilken medlemsstat mønten er udstedt.

               (6)

               Euromønter har en fælles europæisk side og en særlig national side. På den fælles europæiske side findes både den fælles valutas officielle navn og møntens pålydende værdi. Hverken den fælles valutas navn eller møntens pålydende værdi skal gentages på den nationale side.

               (7)

               Designet på euromønternes nationale sider bestemmes af hver deltagende medlemsstat, men det skal være omgivet af EU-flagets tolv stjerner.

               (8)

               De deltagende medlemsstater bør følge fælles regler med hensyn til ændringer af euromønternes nationale side. De design, der er anvendt på de nationale sider af almindelige euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb, bør i princippet ikke ændres, medmindre det statsoverhoved, der henvises til på en mønt, udskiftes.

               (9)

               Erindringsmønter er særlige mønter, som er bestemt til at sættes i omløb, hvor det normale nationale design erstattes af et andet nationalt design med det formål at mindes et bestemt tema. 2-euromønten er den mest egnede pålydende værdi til dette formål, primært på grund af møntens store diameter og dens tekniske karakteristika, som frembyder en passende beskyttelse mod forfalskning.

               (10)

               Euroerindringsmønter, som er bestemt til at sættes i omløb, bør kun udstedes til minde om temaer af større national eller europæisk relevans, idet sådanne mønter er bestemt til at sættes i omløb i hele euroområdet. Mindre betydningsfulde temaer bør i stedet mindes i form af samlermønter, som ikke er bestemt til at sættes i omløb, og som nemt skal kunne skelnes fra euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb. Erindringsmønter, der udstedes kollektivt af alle deltagende medlemsstater, bør være forbeholdt temaer af største relevans for Europa.

               (11)

               Udstedelsesgrænsen for en euroerindringsmønt, som er bestemt til at sættes i omløb, pr. udstedende medlemsstat pr. år har fungeret godt og bør fortsat gælde sammen med den yderligere mulighed for, at alle deltagende medlemsstater kollektivt udsteder en euroerindringsmønt, som er bestemt til at sættes i omløb. Medlemsstaterne kan endvidere udstede en euroerindringsmønt, som er bestemt til at sættes i omløb, såfremt stillingen som statsoverhoved midlertidigt er ledig eller besættes foreløbigt.

               (12)

               Det er nødvendigt at fastsætte visse begrænsninger i antallet af erindringsmønter, som er bestemt til at sættes i omløb, for at sikre, at disse mønter fortsat kun udgør en lille procentdel af det samlede antal 2-euromønter, der er i omløb. Samtidig bør disse begrænsninger give mulighed for udstedelse af et tilstrækkeligt stort antal mønter til at sikre, at erindringsmønterne effektivt kan sættes i omløb.

               (13)

               Da euromønterne er i omløb i hele euroområdet, er deres nationale designkendetegn et spørgsmål af fælles interesse. De udstedende medlemsstater bør informere hinanden om nye nationale sider i god tid før den planlagte udstedelsesdato. Til det formål bør de udstedende medlemsstater fremsende deres udkast til euromøntdesign til Kommissionen, som vil kontrollere overensstemmelsen med denne henstilling.

               (14)

               Medlemsstaterne er blevet hørt om de fælles retningslinjer, der beskrives i denne henstilling, for at tage hensyn til deres forskellige nationale praksis og præferencer på dette område.

               (15)

               Fællesskabet har indgået monetære aftaler med Fyrstendømmet Monaco, Republikken San Marino og Vatikanstaten, som giver dem tilladelse til at udstede euromønter i en vis mængde. De fælles retningslinjer bør også gælde for mønter bestemt til at sættes i omløb, som udstedes af disse stater.

               (16)

               Denne henstilling bør revideres inden udgangen af 2015, således at det kan afgøres, om retningslinjerne skal ændres.

               (17)

               Denne henstilling bør afløse Kommissionens henstilling af 29. september 2003 om en fælles praksis for ændring af designet på den nationale forside af euromønter i omløb (3) og Kommissionens henstilling af 3. juni 2005 om fælles retningslinjer for de nationale sider af euromønter i omløb (4),

         HENSTILLER:
   1.   Euromønter, som skal sættes i omløb
   Euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb, bør sættes i omløb til pålydende værdi. Dette udelukker ikke, at en mindre andel af de udstedte euromønter sælges til en højere pris, hvis der er særlige grunde hertil, som f.eks. særlig kvalitet eller emballage.
   2.   Identifikation af den udstedende medlemsstat
   På de nationale sider af alle værdienheder af euromønter, der er bestemt til at sættes i omløb, skal der stå en angivelse af den udstedende medlemsstat i form af medlemsstatens navn eller en forkortelse heraf.
   3.   Ingen gentagelse af valutaens navn og pålydende værdi

               1.

               Hverken møntens pålydende værdi, eller dele deraf, eller den fælles valutas navn eller dens underinddeling, må gentages på den nationale side af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb, medmindre en sådan angivelse skyldes, at der anvendes et andet alfabet.

               2.

               På randskriften på 2-euromønten kan der stå en angivelse af den pålydende værdi, dog kun hvis tallet »2« eller ordet »euro« eller begge anvendes.

         4.   Designet på de nationale sider
   På den nationale side af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb, skal det nationale design samt årstallet og angivelsen af den udstedende medlemsstats navn være omgivet af de 12 europæiske stjerner. De europæiske stjerner skal afbildes som på det europæiske flag.
   5.   Ændringer af de nationale sider af almindelige euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb
   Med forbehold af punkt 6 bør de design, der anvendes til de nationale sider på euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb, og som lyder på euro eller cent, ikke ændres, undtagen i tilfælde, hvor det statsoverhoved, der henvises til på en mønt, udskiftes. De udstedende medlemsstater bør imidlertid have tilladelse til at opdatere designet på euromønter, der afbilder statsoverhovedet, hvert 15. år for at tage hensyn til en ændring i statsoverhovedets udseende. De udstedende medlemsstater bør også have mulighed for at opdatere de nationale sider på deres euromønter for at efterkomme denne henstilling fuldt ud.
   Det forhold, at stillingen som statsoverhoved midlertidigt er ledig eller besættes foreløbigt, bør ikke give ret til at ændre de nationale sider på almindelige euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb.
   6.   Udstedelse af euroerindringsmønter, som er bestemt til at sættes i omløb

               1.

               Euroerindringsmønter, som er bestemt til at sættes i omløb, og som har et andet nationalt design end designet på de almindelige euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb, bør kun udstedes til minde om temaer af større national eller europæisk relevans. Euroerindringsmønter, som er bestemt til at sættes i omløb, og som er kollektivt udstedt af alle deltagende medlemsstater som defineret i artikel 1 i forordning (EF) nr. 974/98 (i det følgende benævnt de »deltagende medlemsstater«), bør kun udstedes til minde om temaer af største relevans for Europa, og udstedelsen bør godkendes af Rådet.

               2.

               Udstedelse af euroerindringsmønter, som er bestemt til at sættes i omløb, bør ske i overensstemmelse med følgende regler:

                           a)

                           Antallet af udstedelser bør begrænses til én pr. udstedende medlemsstat pr. år, undtagen i tilfælde, hvor:

                                       i)

                                       euroerindringsmønter, som er bestemt til at sættes i omløb, udstedes kollektivt af alle deltagende medlemsstater

                                       ii)

                                       en eventuel euroerindringsmønt, som er bestemt til at sættes i omløb, udstedes i anledning af, at stillingen som statsoverhoved midlertidigt er ledig eller besættes foreløbigt.

                           b)

                           2-euromønten bør være den eneste pålydende værdi, der anvendes til sådanne udstedelser.

                           c)

                           Det samlede antal mønter, der sættes i omløb ved hver udstedelse, bør ikke overstige det højeste af følgende to udstedelseslofter:

                                       i)

                                       0,1 % af det samlede antal 2-euromønter, der er sat i omløb af alle deltagende medlemsstater frem til begyndelsen af det år, der går forud for udstedelsesåret for erindringsmønten; dette loft kan hæves til 2,0 % af det samlede omløb af 2-euromønter i alle deltagende medlemsstater, hvis udstedelsen sker til minde om en ægte verdensbegivenhed af stor symbolsk værdi; i så fald bør den udstedende medlemsstat afholde sig fra at anvende det forhøjede loft til at udstede andre erindringsmønter, som er bestemt til at sættes i omløb, i løbet af de efterfølgende fire år og bør begrunde valget af det hævede udstedelsesloft, når der skal fremlægges oplysninger som omhandlet i punkt 7

                                       ii)

                                       5 % af det samlede antal 2-euromønter, der er sat i omløb af den pågældende udstedende medlemsstat frem til begyndelsen af det år, der går forud for udstedelsesåret for erindringsmønten.

                           d)

                           Randskriften på euroerindringsmønter, som er bestemt til at sættes i omløb, bør være den samme som på almindelige euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb.

         7.   Informationsprocedure og offentliggørelse af fremtidige ændringer
   Medlemsstaterne bør underrette hinanden om udkastet til design på nye nationale sider på euromønterne, herunder randskriften, og om størrelsen af udstedelsen, inden de formelt godkender disse design. Til det formål fremsender den udstedende medlemsstat udkastet til de nye design på euromønter til Kommissionen, hvilket som regel skal ske mindst seks måneder før den planlagte udstedelsesdato. Kommissionen kontrollerer overensstemmelsen med retningslinjerne i denne henstilling og underretter straks de andre medlemsstater via Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs relevante underudvalg. Når og hvis Kommissionen mener, at retningslinjerne i denne henstilling ikke er overholdt, afgør Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs relevante underudvalg, om designet skal godkendes.
   Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs relevante underudvalg bør godkende designene på euroerindringsmønter, som er bestemt til at sættes i omløb, og som er udstedt kollektivt af alle deltagende medlemsstater.
   Al relevant information om nye design på euromønternes nationale side vil blive offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende.
   8.   Rækkevidden af de anbefalede praksis
   Denne henstilling gælder for den nationale side og randskriften på både almindelige euromønter og euroerindringsmønter, som er bestemt til at sættes i omløb. Den gælder ikke for den nationale side og randskriften på almindelige euromønter og euroerindringsmønter, som er bestemt til at sættes i omløb, og som for første gang blev udstedt eller godkendt i henhold til den aftalte informationsprocedure, inden denne henstilling blev vedtaget.
   9.   Ophævelse af tidligere henstillinger
   Henstilling 2003/734/EF og 2005/491/EF ophæves herved.
   10.   Adressater
   Denne henstilling er rettet til alle deltagende medlemsstater.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2008.

            På Kommissionens vegne

         Joaquín ALMUNIA

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EFT L 139 af 11.5.1998, s. 6.

      (2)  EFT L 139 af 11.5.1998, s. 1.

      (3)  EUT L 264 af 15.10.2003, s. 38.

      (4)  EUT L 186 af 18.7.2005, s. 1.


Henstilling med henblik på rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Portugals opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009