Avis juridique important

|

31984K0902

Kommissionens henstilling nr. 902/84/EKSF af 2. april 1984 om ændring af henstilling nr. 161/84/EKSF, for så vidt angår fællesskabstilsyn med importen af visse jern- og stålprodukter, som henhører under EKSF-traktaten, og som har oprindelse i Spanien

EF-Tidende nr. L 093 af 03/04/1984 s. 0008 - 0010

*****  KOMMISSIONENS  HENSTILLING Nr. 902/84/EKSF  af 2. april 1984  om aendring af henstilling nr. 161/84/EKSF, for saa vidt angaar faellesskabstilsyn med importen af visse jern- og staalprodukter, som henhoerer under EKSF-traktaten, og som har oprindelse i Spanien  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER RETTER -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, saerlig artikel 74, og  ud fra foelgende betragtninger:  Importen af visse jern- og staalprodukter, som henhoerer under traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, og som har oprindelse i tredjelande, er underkastet faellesskabstilsyn i henhold til Kommissionens henstilling nr. 161/84/EKSF (1);  ifoelge naevnte henstilling er importen af naevnte jern- og staalprodukter betinget af, at der udstedes et importdokument;  hvad angaar importen af jern- og staalprodukter med oprindelse i Spanien boer listen over produkter, som er underkastet tilsyn, imidlertid aendres, og udstedelsen af et importdokument boer betinges af, at der forelaegges et eksportdokument udstedt af de spanske myndigheder; henstilling nr. 161/84/EKSF boer derfor aendres -  FOELGENDE HENSTILLING:  Artikel 1  I henstilling nr. 161/84/EKSF foretages aendringer:  1. Efter artikel 2 indsaettes:  »Artikel 2a  For produkter med oprindelse i Spanien er udstedelsen af importdokumentet betinget af, at der forelaegges et eksportdokument (Comunicación al exportador - cuota productos siderúrgicos CECA) udstedt af de spanske myndigheder. Importdokumentet kan kun udstedes af den medlemsstat, der i eksportdokumentet er anfoert som bestemmelsesland, og det er en betingelse, at de angivne specifikationer for det produkt, som er omhandlet i importansoegningen, svarer til specifikationerne i eksportdokumentet.«  2. Hvad angaar produkter med oprindelse i Spanien foretages der foelgende aendringer i bilag III A og III B:  a) I bilag III A indsaettes:  1.2.3 //   //   //   // »Position i den faelles toldtarif  // NIMEXE-nummer  // Varebeskrivelse  //   //   //   //   //  //   // 73.01 A  // 73.01-10  // Spejljern  // 73.06  // 73.06-10, 20, 30  // Lupper og raaskinner, ingots, blokke, klumper o.l. af jern og staal  // 73.09  // 73.09-00  // Universalplader, af jern og staal  // 73.10 A III  // 73.10-18  // Hult borestaal til minebrug  // 73.10 D I a)  // 73.10-42  // Staenger af jern og staal, kun beklaedt (pletteret), varmtvalsede eller strengpressede  // 73.11 A IV a) 1  // 73.11-41  // Profiler af jern og staal, kun beklaedt (pletteret) varmtvalsede eller strengpressede  // 73.11 B  // 73.11-50  // Spungsvaegjern  // 73.12 A  // 73.12-11, 19  // Baand af jern og staal, kun varmtvalsede  // 73.12 B I  // 73.12-21  // Baand af jern og staal, kun koldtvalsede, i oprullet stand til fremstilling af hvidblik  // 73.12 C III a)  // 73.12-51  // Baand af jern og staal, fortinnet: hvidblik  // 73.12 C V a) 1  // 73.12-71  // Baand af jern og staal kun beklaedt (pletteret), varmtvalsede  // 73.13 A  // 73.13-11, 16  // »Elektriske« plader af jern og staal  // 73.13 B I b)  // 73.13-32, 34, 36  // Plader af jern og staal undtagen  (1) EFT nr. L 19 af 24. 1. 1984, s. 5.   //   //   //   // »Position i den faelles toldtarif  // NIMEXE-nummer  // Varebeskrivelse  //   //   //   //  // 73.13 B II c)  // 73.13-47, 49  // Plader, undtagen »elektriske«, kun koldtvalsede af 1 mm og under  // 73.13 B III  // 73.13-50  // Plader, undtagen »elektriske«, kun poleret eller glatslebet  // 73.13 B IV b), og d)  // 73.13-64, 65, 74, 76, 78, 79, 82, 84, 86, 87, 88, 89  // Plader af jern og staal, undtagen »elektriske«, fortinnet, forblyet og andre varer  // 73.13 B V a) 2  // 73.13-92  // Plader af jern og staal, undtagen »elektriske«, bearbejdet paa anden maade, kun tilskaaret i anden form end kvadratisk eller rektangulaer: andre varer  // 73.15 A I b) 1  // 73.61-20  // Ingots, undtagen smedede, af kulstofrigt staal  // 73.15 A III  // 73.62-10  // Pladeemner i ruller  // 73.15 A IV  // 73.62-30  // Universalplader  // 73.15 A V b) 2  // 73.63-29  // Staenger, undtagen valstraad, varmtvalsede og ikke smedede  // 73.15 A V d) 1 aa)  // 73.63-72  // Staenger (herunder valstraad) og hult borestaal til minebrug samt profiler, kun beklaedt (pletteret), varmtvalsede eller strengpressede  // 73.15 A VI a)  // 73.64-20  // Baand, kun varmtvalsede  // 73.15 A VI c) 1 aa)  // 73.64-72  // Baand, kun beklaedt (pletteret), varmtvalsede  // 73.15 A VII a)  // 73.65-21, 23, 25  // Plader, kun varmtvalsede  // 73.15 A VII b)  // 73.65-53, 55  // Plader, kun koldtvalsede  // 73.15 A VII c)  // 73.65 -70  // Plader, beklaedt (pletteret), poleret, overtrukket eller overfladebehandlet paa anden maade  // 73.15 A VII d) 1  // 73.65-81  // Plader, bearbejdet paa anden maade, kun tilskaaret i anden form end kvadratisk eller rektangulaer  // 73.15 B I b 1 aa)  // 73.71-21  // Affald og skrot i form af ingots af legeret staal  // 73.15 B I b) 1 bb)  // 73.71-23, 24, 29  // Ingots af legeret staal, undtagen smedede af rustfrit eller varmebestandigt staal, af hurtigstaal og af andet legeret staal  // 73.15 B III  // 73.72-11, 13, 19  // Pladeemner i ruller  // 73.15 B IV  // 73.72-33, 39  // Universalplader  // 73.15 B V d) 1 aa)  // 73.73-72  // Staenger (herunder valstraad) og hult borestaal til minebrug samt profiler, kun beklaedt (pletteret), varmtvalsede eller strengpressede  // 73.15 B VI a)  // 73.74-21, 23, 29  // Baand, kun varmtvalsede  // 73.15 B VI c) 1 aa)  // 73.74-72  // Baand, kun beklaedt (pletteret), varmtvalsede  // 73.15 B VII a) 1  // 73.75-11  // »Elektriske« plader af legeret staal  // 73.15 B VII b) 2 aa) 33  // 73.75-59  // Plader af legeret staal, undtagen »elektriske«, kun koldtvalsede af tykkelse 3 mm og derover: andet  // 73.15 B VII b) 3  // 73.75-73, 79  // Plader af legeret staal, undtagen »elektriske«, beklaedt (pletteret), poleret, overtrukket eller overfladebehandlet paa anden maade  // 73.15 B VII b) 4 aa)  // 73.75-83, 84, 89  // Plader af legeret staal, undtagen »elektriske«, bearbejdet paa anden maade: kun tilskaaret i anden form end kvadratisk eller rektangulaer  // 73.16 A II  // 73.16-14, 16, 17  // Skinner, undtagen stroemfoerende skinner, med dele af andre metaller end jern  // 73.16 B  // 73.16-20  // Kontraskinner  // 73.16 C  // 73.16-40  // Sveller  // 73.16 D I  // 73.16-51  // Skinnelasker og underlagsplader, valsede«  //   //   //  b) I bilag III B udgaar foelgende produkter:  1.2.3 //   //   //   // »Position i den faelles toldtarif  // NIMEXE-nummer  // Varebeskrivelse  //   //   //   // »73.15 A VII b) 1  // 73.65-53  // Plader, kun koldtvalsede, af tykkelse 3 mm og derover  // 73.15 B VII b) 2 aa) 33  // 73.75-59  // Plader, andre end »elektriske«, kun koldtvalsede, af tykkelse 3 mm og derover, af andet legeret staal«  //   //   //  Artikel 2  Denne henstilling traeder i kraft paa dagen for offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.  Den anvendes indtil den 31. december 1984.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 2. april 1984.  Paa Kommissionens vegne  Wilhelm HAFERKAMP  Naestformand »elektriske«, kun varmtvalsede, af tykkelse under 2 mm


title: Henstilling fra Kommissionen af 30. juni 1978 om styret sildefiskeri i visse zoner vest for Irland

text:
Nr. L 194/28                             De Europæiske Fællesskabers Tidende                                         19 . 7. 78
                                      HENSTILLING FRA KOMMISSIONEN
                                                    af 30. juni 1978
                                om styret sildefiskeri i visse zoner vest for Irland
                                                       (78/591 /EØF)
1 . I resolutionen vedrørende visse aspekter af den              at fiskeriplanerne træder i kraft senest den 1 . juli, und
interne fiskeriordning, der blev vedtaget den 3. novem          tagelsesvis på national basis, for at undgå, at formålene
ber 1976, erklærede Rådet under henvisning til fiskeri          i forslaget bringes i fare ved en yderligere udsættelse
ets indvirkning på den irske økonomi, at det agtede at           af fiskeriplanerne i indeværende år.
anvende bestemmelserne for den fælles fiskeripolitik,
således at det irske fiskeri sikres en støt og gradvis ud       5. Af disse årsager henstiller Kommissionen i hen
vikling på grundlag af den irske regerings program for           hold til artikel 155 i EØF-traktaten til Irland og
udvikling af kystfiskeriet.                                      Nederlandene :
For at de medlemsstater, der har fiskeriinteresser in           at bestemmelserne i Irlands og Nederlandenes fiskeri
den for dette område, kan anerkende Irlands særlige              planer i henholdsvis bilag I og II i forslaget til Rådets
stilling, må der snarest muligt, som en del af ordnin           forordning om indførelse af fællesskabsfiskeriplaner
gen for bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne            for styret fiskeri efter sild i visse zoner ('), anvendes fra
indføres særlige bestemmelser.                                   den 1 . juli til den 31 . december 1978 for fartøjer, der
                                                                 er længere end 12 m mellem perpendikulærerne, og
2. Da denne ordning endnu ikke er indført, bør der               som fisker efter sild i division VII, b, og c, som fastlagt
straks fastsættes ad hoc-bestemmelser for at undgå, at           af ICES (bortset fra Donegal Bay).
manglende beskyttelse skal bringe den truede sildebe
stand i ICES division VII b og c i fare, idet fiskeri ef        6. Kommissionen forbeholder sig ret til senere at
ter denne bestand er af særlig betydning for kystbe             tage denne henstilling op til fornyet overvejelse på
folkningen.                                                      baggrund af erfaringerne fra fiskeriplanerne eller i for
3. Kommissionen foreslår derfor, at der opstilles                bindelse med eventuelle ændringer i sildebestanden.
planer over Fællesskabets fiskeri i tidsrummet 1 . juli
til 31 . december 1978, dels for at sikre, at fiskeribe
stemmelserne for området overholdes som fastsat af
                                                                 Udfærdiget i Bruxelles, 30. juni 1978 .
Kommissionen, og dels for at sikre den naturlige, geo
grafiske fordel ved fiskeri i et område tæt på kysten
under hensyn til de irske kystfiskeres økonomiske og                                       På Kommissionens vegne
sociale behov.
                                                                                Finn GUNDELACH
4. Så længe dette forslag ikke er vedtaget, er det
under de nuværende omstændigheder formålstjenligt,                                                Næstformand
                                                                 (') EFT nr. C 141 af 16. 6. 1978 , s. 10 .


				|

		52012DC0323

			Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING om Polens nationale reformprogram for 2012 med Rådets udtalelse om Polens konvergensprogram for 2012-2015 /* COM/2012/0323 final */

			   	Henstilling med henblik på
RÅDETS HENSTILLING
om Polens nationale reformprogram for 2012
med Rådets udtalelse om Polens konvergensprogram for 2012-2015
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
som henviser til traktaten om Den Europæiske
Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
som henviser til Rådets forordning (EF) nr.
1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt
overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 5, stk. 2,
som henviser til henstilling fra
Europa-Kommissionen[2],
som henviser til Europa-Parlamentets
beslutninger[3],
som henviser til konklusionerne fra Det
Europæiske Råd,
som henviser til udtalelse fra
Beskæftigelsesudvalget,
som har hørt Det Økonomiske og Finansielle
Udvalg, og
som tager følgende i betragtning:
(1)       Den 26. marts 2010 godkendte
Det Europæiske Råd Europa-Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og
beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske
politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig
indsats for at øge EU's potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.
(2)       Den 13. juli 2010 vedtog
Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og
Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en
afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker[4], som tilsammen udgør de
"integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at
tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske
politik og beskæftigelsespolitik.
(3)       Den 12. juli 2011 vedtog
Rådet en henstilling om Polens nationale reformprogram for 2011 og afgav en
udtalelse om Polens opdaterede konvergensprogram for 2011-2014.
(4)       Den 23. november 2011 vedtog
Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det
andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning,
som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog
Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om
varslingsmekanismen[5],
hvori Polen ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville
blive gennemført en dybdegående analyse.
(5)       Den 2. marts 2012 tilsluttede
Det Europæiske Råd sig prioriteterne for sikringen af finansiel stabilitet og
finanspolitisk konsolidering og tiltagene til fremme af vækst. Det
understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende
finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder for
erhvervslivet, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de
sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.
(6)       Den 2. marts opfordrede Det
Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at
fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets-
eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.
(7)       Den 25. april 2012 afleverede
Polen sit konvergensprogram for perioden 2012-2015, og den 27. april 2012 afleverede
landet sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de
indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.
(8)       Baseret på vurderingen af
konvergensprogrammet for 2012 i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97
er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner
grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger, er plausibelt og i
overensstemmelse med Kommissionens forårsprognose for 2012. Målet for
programmets budgetstrategi er at sikre korrektionen af det uforholdsmæssigt
store overskud inden udgangen af 2012 og at nå den mellemfristede
budgetmålsætning inden udgangen af 2015. Programmet bekræfter den
mellemfristede budgetmålsætning på 1 %, som i tilstrækkelig grad afspejler
kravene i stabilitets- og vækstpagten. Den planlagte korrektion af
underskuddet er i overensstemmelse med den frist, som Rådet har fastsat, og de
planlagte finanspolitiske tiltag er i overensstemmelse med henstillingen under
proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Set i lyset af
det (genberegnede) strukturelle underskud[6] er det planlagte årlige fremskridt i retning af den
mellemfristede budgetmålsætning større end 0,5 % af BNP (i strukturelle termer).
Væksten i de offentlige udgifter, hvori de diskretionære foranstaltninger på
indtægtssiden er indregnet, er i overensstemmelse med målet i stabilitets- og
vækstpagten i hele programperioden, men overskrider ifølge Kommissionens
forårsprognose fra 2012 udgiftsmålet med en lille margen i 2013. Sikringen af
tilstrækkelige fremskridt hen imod den mellemfristede budgetmålsætning kan
kræve yderligere tiltag, da man hovedsageligt er afhængig af større nedskæringer
i udgifterne til offentlige investeringer, og programmet ikke indeholder
tilstrækkeligt deltaljerede foranstaltninger i programmets sidste år. Den offentlige
gæld forventes at holde sig under 60 % af BNP i programperioden. De
nationale myndigheder forudser et fald i gælden fra 56,3 % af BNP i 2011
til 49,7 % af BNP i 2015, hvorimod Kommissionen, der har taget højde for
potentielle risici i forbindelse med konsolideringsplanerne, forventer en
langsommere forbedring.
(9)       Den polske regering har endnu
ikke taget skridt til at vedtage en permanent udgiftsregel senest i 2013.
Arbejdet med en permanent regel er stadig under forberedelse, og der foreligger
endnu ingen nærmere oplysninger derom. Der er heller ikke gjort fremskridt med
hensyn til at tilpasse klassificeringen af nationalregnskaberne til det
Europæiske Nationalregnskabssystem (ENS95-standard) og forbedre koordineringen
mellem forskellige regeringsniveauer i budgetlægningsprocessen.
(10)     Ungdomsarbejdsløsheden ligger
over EU-gennemsnittet og skyldes hovedsagelig manglende overensstemmelse mellem
udbudte og efterspurgte kompetencer og begrænset adgang til lærepladser og
uddannelse på arbejdspladsen. Der er planlagt
foranstaltninger for at lette de unges indtræden på arbejdsmarkedet. Det
delvise misbrug af selvstændig virksomhed og civilretlige kontrakter, som ikke
er underlagt arbejdsmarkedslovgivningen, synes at være en årsag til
arbejdsmarkedssegmentering og fattigdom blandt personer i beskæftigelse, som er
den højeste EU. Derudover bør omfanget og
tilstrækkeligheden af beskæftigelsesbetingede ydelser til lavindkomstgrupper
undersøges.
(11)     Polen har i anden halvdel af
2011 iværksat en ambitiøs reform af de højere uddannelser. Den har til formål
at skabe stærkere forbindelser mellem universiteterne og erhvervslivet og gøre
noget ved den manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte
kompetencer. Reformen skal gøre kurserne mere fleksible og lettere at tilpasse
behovene på arbejdsmarkedet. Den fremmer også selvstændig erhvervsvirksomhed.
Der er dog stadig behov for at forbedre undervisningens relevans og kvalitet,
og her bør der især fokuseres på tertiære private institutioner.
(12)     Det er nødvendigt at øge
antallet af kvinder på arbejdsmarkedet ved hjælp af et bedre
børnepasningssystem. Polen har for øjeblikket den laveste indskrivningsprocent
i Europa inden for førskoleundervisning. Dette skyldes mangel på pladser,
mangel på nødvendig infrastruktur og på kvalificeret personale. Regeringens
erklæring om, at den vil finde yderligere midler til etablering af
børnepasningsinstitutioner for børn i førskolealderen (3-5 år), afspejles ikke
i finansloven for 2012, som reducerede støtten til uddannelse. Det har
bevirket, at nogle kommuner har lukket skoler og børnehaver.
(13)     For at gøre noget ved de ældre
arbejdstageres lave erhvervsfrekvens har Polen vedtaget en reform af
pensionssystemet. Den normale pensionsalder vil gradvist blive hævet fra 2013
og fremefter, til den når 67 i 2020 og 2040 for henholdsvis mænd og kvinder.
Polen har fortsat sin indsats for at begrænse fordelagtige pensionsvilkår for
uniformeret servicepersonel. I 2011 vedtog Polen nogle ændringer af
landbrugernes socialsikringsfond (KRUS). Denne reform er dog kun midlertidig og
ikke tilstrækkelig set fra et arbejdsmarkedsperspektiv. Minearbejdere nyder
stadig godt af en særlig pensionsordning.
(14)     Nylige reformer for at forbedre
forskningsmiljøet sigter mod at belønne de institutioner, der præsterer bedst.
Det nationale forskningsprogram, som blev vedtaget i august 2011, er et vigtigt
skridt i denne retning. Det er dog stadig uklart, hvordan prioriteringerne i
programmet hænger sammen og føres videre inden for innovations- og
industripolitikken.
(15)     Uberettigede restriktioner på
levering af liberale tjenesteydelser er en stor hindring for yderligere vækst,
især inden for byggeri, transport og sundhed. Regeringen har annonceret en plan
om at begrænse reguleringen af liberale tjenesteydelser med 50 % både med
hensyn til uddannelseskrav og licensudstedelse. På trods af de seneste
foranstaltninger pålægges virksomhederne stadig tunge administrative byrder, og
den offentlige forvaltning er fortsat ikke tilstrækkelig effektiv. De
væsentligste problemområder er høje omkostninger i forbindelse med sikring af
overholdelse af regler, kompliceret og skiftende skattelovgivning, langtrukne
og besværlige licensudstedelses- og tilladelsesprocedurer samt
ejendomsregistrerings- og zoneinddelingslovgivningen. Retssager og andre
juridiske sager er langtrukne, og der er et relativt højt antal verserende
sager.
(16)     Vækst og konkurrence i
energisektoren bremses af langsom gennemførelse af EU-lovgivning, især med
hensyn til den anden og tredje energipakke og EU's direktiv om vedvarende
energi samt igangværende overtrædelsesprocedurer. Mens motorvejs- og
motortrafikvejsnettet er under omfattende udbygning støttet af EU-midler, er
behovet for investeringer i jernbanenettet endnu mere påtrængende i betragtning
af infrastrukturens meget ringe forfatning. Polen gør ikke fuldt ud brug af de
midler, som Samhørighedsfonden stiller til rådighed til dette formål. Der er
stadig hindringer for jernbanemarkedets effektive funktion.
(17)     Polen har givet en række
tilsagn under europluspagten. Tilsagnene og gennemførelsen af tilsagnene fra
2011 vedrører fremme af beskæftigelsen, forbedring af konkurrenceevnen, mere
bæredygtige offentlige finanser og styrket finansiel stabilitet. Kommissionen
har vurderet gennemførelsen af tilsagnene under europluspagten. Der er taget
hensyn til resultaterne af denne vurdering i disse henstillinger.
(18)     Inden for rammerne af det
europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Polens
økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale
reformprogram. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar
finanspolitik og socioøkonomisk politik, men også til, i hvor høj grad de er i
overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at
styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at der fra
EU-niveau gives input til kommende nationale beslutninger. Dens henstillinger
under det europæiske semester er afspejlet i henstilling 1-6 nedenfor.
(19)     På baggrund af denne vurdering
har Rådet undersøgt konvergensprogrammet for 2012, og Rådets udtalelse[7] afspejles især i henstilling 1
nedenfor,
HENSTILLER, at Polen i perioden
2012-2013 tager skridt til:
1.           at sikre de planlagte
fremskridt hen imod korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud.
Derfor bør budgettet for 2012 implementeres fuldt ud, og den strukturelle
tilpasning, der er angivet i Rådets henstillinger under proceduren i
forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, bør gennemføres.
Efterfølgende bør de nødvendige foranstaltninger specificeres med henblik på at
sikre den planlagte implementering af budgetstrategien for 2013 og videre frem,
hvormed der kan sikres en tilstrækkelig strukturel tilpasning med de fornødne
fremskridt hen imod den mellemfristede budgetmålsætning, herunder overholdelse
af udgiftsmålet. Besparelser i fremtidige vækstfremmende udgifter bør
minimeres, og der bør sikres en bedre overholdelse af skattereglerne
2.           at fremskynde reformen af de
finanspolitiske rammer med henblik på at indføre en permanent udgiftsregel i
2013. Denne regel bør være i overensstemmelse med det Europæiske
Nationalregnskabssystem. Der bør træffes foranstaltninger til at styrke
koordineringsmekanismerne mellem de forskellige regeringsniveauer i den
mellemfristede og årlige budgetlægning
3.           at reducere
ungdomsarbejdsløsheden, forbedre muligheden for at få en læreplads og
uddannelse på arbejdspladsen, forbedre kvaliteten af erhvervsuddannelserne og
indføre den foreslåede strategi for livslang læring. Uddannelsesudbyttet bør
tilpasses arbejdsmarkedets behov, og kvaliteten af undervisningen bør
forbedres. For at bekæmpe arbejdsmarkedets segmentering og fattigdom blandt
personer i beskæftigelse bør brugen af civilretlige kontrakter begrænses, og
prøveperioden forud for faste kontrakter bør forlænges
4.           at styrke indsatsen for at
øge kvinders erhvervsfrekvens og indskrivningen i småbørnspasningsordninger og
førskoleundervisning ved at sikre stabil finansiering og investering i
offentlig infrastruktur, kvalificeret personale og rimelige priser. Ændre den
etablerede praksis med hensyn til tidlig tilbagetrækning, så arbejdstagerne er
ældre, når de forlader arbejdsmarkedet. Den særlige pensionsordning for
minearbejdere bør udfases med henblik på at integrere dem fuldt ud i den
almindelige ordning. Der bør tages mere ambitiøse og permanente skridt med
henblik på at reformere landbrugernes socialsikringsfond (KRUS), så den bedre
afspejler individuelle indkomster
5.           at træffe yderligere
foranstaltninger for at sikre et innovationsvenligt erhvervsklima via bedre
forbindelser mellem forskning, innovation og industri og ved at definere fælles
prioriterede områder og instrumenter, der kan understøtte hele innovationscyklussen.
Adgangen til finansiering af forskning og innovation bør forbedres via
foranstaltninger som garantier og mellemfinansiering
6.           at
styrke indsatsen for at forbedre incitamenterne til at investere i
energiproduktion og energieffektivitet, fremskynde udviklingen af et
sammenkoblet elforsyningsnet over grænserne og øge konkurrencen i gassektoren
ved at udfase prisreguleringen og oprette en handelsplatform for gas.
Jernbanetilsynsmyndighedens rolle og ressourcer bør styrkes, og der bør sikres
en effektiv og hurtig gennemførelse af jernbaneprojekter. Restriktionerne på
liberale tjenesteydelser bør reduceres, og kontrakthåndhævelse og krav til
byggetilladelser bør forenkles.
Udfærdiget i Bruxelles, den
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012) 323 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 og P7_TA(2012)0047
[4]               Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive
engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af
Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp
af den i fællesskab aftalte metode.
[7]               I henhold til artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning
(EF) nr. 1466/97.


title: 2013/165/EU: Kommissionens henstilling af 27. marts 2013 om forekomsten af T-2-toksin og HT-2-toksin i korn og kornprodukter  EØS-relevant tekst

text:
               3.4.2013

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 91/12

         KOMMISSIONENS HENSTILLING
   af 27. marts 2013
   om forekomsten af T-2-toksin og HT-2-toksin i korn og kornprodukter
   (EØS-relevant tekst)
   (2013/165/EU)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               T-2-toksin og HT-2-toksin er mykotoksiner, som frembringes af forskellige fusariumarter. T-2-toksin metaboliseres hurtigt til et stort antal produkter, da HT-2-toksin er en vigtig metabolit.

               (2)

               Ekspertpanelet for Forurenende Stoffer i Fødevarekæden (i det følgende benævnt »ekspertpanelet«) under Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) har efter anmodning fra Kommissionen vedtaget en udtalelse om risikoen for menneskers og dyrs sundhed i forbindelse med forekomst af T-2-toksin og HT-2-toksin i fødevarer og foder (1).

               (3)

               Ekspertpanelet fastsatte den samlede tolerable daglige indtagelse (TDI) til 100 ng/kg legemsvægt for summen af T-2-toksin og HT-2-toksin. Ifølge skøn foretaget på grundlag af de tilgængelige data om forekomst ligger menneskers kroniske eksponering for summen af T-2-toksin og HT-2-toksin via kosten under TDI for populationer af alle aldersgrupper og udgør derfor ikke umiddelbart en sundhedsrisiko.

               (4)

               Hvad angår risikoen for dyrs sundhed konkluderede ekspertpanelet, at det må anses for usandsynligt, at den nuværende skønnede eksponering for T-2-toksin og HT-2-toksin blandt drøvtyggere, kaniner og fisk udgør en sundhedsrisiko. Skøn over eksponeringen for T-2-toksin og HT-2-toksin blandt grise, fjerkræ, heste og hunde viser, at risikoen for sundhedsskadelige virkninger er lav. Katte hører til blandt de mest følsomme dyrearter. På grund af de begrænsede data og de alvorlige sundhedsskadelige virkninger ved lave doser har det ikke været muligt at fastsætte noget NOAEL eller LOAEL. Denne henstilling finder derfor ikke anvendelse på kattefoder, der vil blive omfattet af strengere bestemmelser.

               (5)

               Ekspertpanelet konkluderede endvidere, at T-2-toksin og HT-2-toksin kun i begrænset omfang overføres fra foder til animalske fødevarer, og at denne overførsel dermed kun i ubetydelig grad bidrager til menneskers eksponering.

               (6)

               På baggrund af den videnskabelige udtalelse og de store udsving fra år til år i forekomsten af T-2-toksin og HT-2-toksin bør der indsamles flere data om T-2 og HT-2 i korn og kornprodukter samt om virkningerne af levnedsmiddelforarbejdning (f.eks. madlavning) og landbrugsfaktorer på forekomsten af T-2-toksin og HT-2-toksin. Det er endvidere nødvendigt at indsamle flere oplysninger om de forskellige faktorer, som medfører et forholdsvist højt niveau af T-2-toksin og HT-2-toksin i korn og kornprodukter for at kunne identificere de foranstaltninger, der bør træffes for at undgå eller begrænse forekomsten af T-2-toksin og HT-2-toksin i korn og kornprodukter. Der bør foretages undersøgelser for at indsamle oplysninger om de faktorer, som medfører et forholdsvist højt niveau af T-2-toksin og HT-2-toksin i korn og kornprodukter, og om virkningerne af dyrefoder- og levnedsmiddelforarbejdning. De foreliggende data viser, at T-2 og HT-2 ikke forekommer eller kun forekommer i meget lille omfang i ris og risprodukter, og disse produkter bør derfor udelukkes fra denne henstillings anvendelsesområde.

               (7)

               Resultaterne af overvågningen af korn og kornprodukter vil blive anvendt til at vurdere ændringerne og tendenserne med hensyn til menneskers og dyrs eksponering for T-2-toksin og HT-2-toksin. Der bør derfor anvendes analysemetoder, der er tilstrækkeligt følsomme.

               (8)

               For at fastlægge de tilfælde, hvor sådanne undersøgelser bør foretages, bør der fastsættes vejledende værdier for, hvornår sådanne undersøgelser bør foretages. De data om forekomst, der findes i EFSA's database, er blevet anvendt til at fastsætte disse vejledende værdier. Sporbarhed er af stor betydning i forbindelse med undersøgelserne.

               (9)

               I 2015 bør der foretages en vurdering af de oplysninger, der er blevet indsamlet inden for rammerne af denne henstilling. De overvågningsdata, som vil være blevet indsamlet som følge af denne henstilling, vil desuden give mulighed for bedre at forstå udsvingene fra år til år og forekomsten af T-2-toksin og HT-2-toksin i en lang række kornprodukter samt de faktorer, som medfører et højere niveau, og de foranstaltninger, som kunne træffes for at forhindre eller begrænse forekomsten af T-2-toksin og HT-2-toksin, herunder gennem landbrugsfaktorer og forarbejdning —

         VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

               1)

               Medlemsstaterne bør med aktiv inddragelse af lederne af foderstof- og fødevarevirksomheder overvåge forekomsten af T-2-toksin og HT-2-toksin i korn og kornprodukter. I forbindelse med denne henstilling er ris ikke medtaget i korn, og risprodukter er ikke medtaget i kornprodukter.

               2)

               Medlemsstaterne bør tilskynde til, at prøver analyseres samtidig for forekomst af T-2-toksin og HT-2-toksin og andre fusariumtoksiner som f.eks. deoxynivalenol, zearalenon og fumonisin B1 + B2, så man kan vurdere omfanget af samtidig forekomst.
               Hvis den anvendte analysemetode gør det muligt, bør der ligeledes foretages en analyse af de maskerede mykotoksiner, især de mono- og diglykosylerede konjugater af T-2-toksin og HT-2-toksin.

               3)

               Prøveudtagning og analyser af korn og kornprodukter, der er bestemt til konsum, bør foretages i overensstemmelse med bestemmelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 401/2006 af 23. februar 2006 om prøveudtagnings- og analysemetoder til offentlig kontrol af indholdet af mykotoksiner i fødevarer (2), særlig

                           —

                           del B i bilag I vedrørende udtagning af prøver af korn og kornprodukter

                           —

                           punkt 4.3.1, litra g), i bilag II Kriterier for pålideligheden for analysemetoden for T-2- og HT-2-toksin. Bestemmelsesgrænsen (LOQ) for T-2- og HT-2-toksin bør helst ikke være højere end 5 μg/kg pr. toksin, bortset fra ubearbejdet korn, for hvilket LOQ for T-2- og HT-2-toksin helst ikke bør være højere end 10 μg/kg pr. toksin. Hvis der anvendes en analytisk screeningteknik, bør påvisningsgrænsen helst ikke være højere end 25 μg/kg for summen af T-2- og HT-2-toksin.

                     Den prøveudtagningsprocedure, som anvendes af lederne af fødevarevirksomheder, kan fravige bestemmelserne i forordning (EF) nr. 401/2006, men den bør være repræsentativ for det parti, hvoraf prøverne er udtaget.

               4)

               Prøveudtagning og analyser af korn og kornprodukter, der er bestemt til foder og foderblandinger, bør foretages i overensstemmelse med bestemmelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 152/2009 af 27. januar 2009 om prøveudtagnings- og analysemetoder til offentlig kontrol af foder (3). Bestemmelsesgrænsen (LOQ) for T-2-toksin og HT-2-toksin bør helst ikke være højere end 10 μg/kg pr. toksin. Hvis der anvendes en analytisk screeningteknik, bør påvisningsgrænsen helst ikke være højere end 25 μg/kg for summen af T-2- og HT-2-toksin.
               Den prøveudtagningsprocedure, som anvendes af lederne af fødevarevirksomheder, kan fravige bestemmelserne i forordning (EF) nr. 152/2009, men den bør være repræsentativ for det parti, hvoraf prøverne er udtaget.

               5)

               Medlemsstaterne bør med aktiv inddragelse af lederne af foderstof- og fødevarevirksomheder foretage undersøgelser for at identificere de faktorer, som medfører højere niveauer end de vejledende niveauer, og fastlægge, hvilke foranstaltninger der bør træffes for at undgå eller begrænse forekomsten i fremtiden. Disse undersøgelser bør under alle omstændigheder foretages, hvis det gentagne gange inden for en bestemt periode konstateres, at niveauet for T-2- og HT-2-toksin i korn og kornprodukter ligger over det vejledende niveau, der er nævnt i bilaget til nærværende forordning. Prøveudtagning og analyser med det formål at indsamle flere oplysninger om de forskellige faktorer, herunder landbrugsfaktorer, som medfører et forholdsvist højt niveau af T-2- og HT-2-toksin i korn og kornprodukter, bør målrettes mod korn og kornprodukter, der har undergået en første forarbejdning.

               6)

               Medlemsstaterne bør med aktiv inddragelse af lederne af foderstof- og fødevarevirksomheder undersøge virkningerne af foder- og fødevareforarbejdning på forekomsten af T-2- og HT-2-toksin. Disse undersøgelser bør under alle omstændigheder foretages, hvis det gentagne gange inden for en bestemt periode konstateres, at niveauet for T-2- og HT-2-toksin i kornprodukter ligger over det vejledende niveau.

               7)

               Medlemsstaterne skal sikre, at analyseresultaterne regelmæssigt indberettes til EFSA med henblik på kompilering i en enkelt database, og at undersøgelsesresultaterne indberettes til Europa-Kommissionen hvert år, første gang i december 2013. Der vil blive udarbejdet et vejledningsnotat for at sikre en ensartet anvendelse af nærværende henstilling og sammenlignelige indberetninger af undersøgelsesresultaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 27. marts 2013.

            På Kommissionens vegne

         Tonio BORG

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EFSA's Ekspertpanel for Forurenende Stoffer i Fødevarekæden; Scientific Opinion on risks for animal and public health related to the presence of T-2 and HT-2 toxin in food and feed. EFSA Journal 2011; 9(12):2481. [187 pp.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2481. Findes online på: www.efsa.europa.eu/efsajournal

      (2)  EUT L 70 af 9.3.2006, s. 12.

      (3)  EUT L 54 af 26.2.2009, s. 1.

      BILAG

         Vejledende niveauer for korn og kornprodukter
          (1)
          (2)

                  Vejledende niveauer for summen af T-2 og HT-2 (μg/kg), fra og med hvilke der bør foretages en undersøgelse, under alle omstændigheder ved gentagne konstateringer af forekomst (1)

                  1.   Uforarbejdet korn
                      (3)

                              1.1.

                              Byg (herunder maltbyg) og majs

                  200

                              1.2.

                              Havre (med skal)

                  1 000

                              1.3.

                              Hvede, rug og andre kornarter

                  100

                  2.   Korn til direkte konsum
                      (4)

                              2.1.

                              Havre

                  200

                              2.2.

                              Majs

                  100

                              2.3.

                              Andre kornarter

                  50

                  3.   Kornprodukter til konsum

                              3.1.

                              Havreklid og havreflager

                  200

                              3.2.

                              Kornklid, bortset fra havreklid, andre formalede havreprodukter end havreklid og havreflager og formalede majsprodukter

                  100

                              3.3.

                              Andre formalede kornprodukter

                  50

                              3.4.

                              Morgenmadscerealier, herunder formede kornflager

                  75

                              3.5.

                              Brød (herunder småbagværk), kager, kiks, snacks baseret på cerealier, pasta

                  25

                              3.6.

                              Fødevarer baseret på cerealier til spædbørn og småbørn

                  15

                  4.   Kornprodukter til foder og foderblandinger
                      (5)

                              4.1.

                              Formalede havreprodukter (skal)

                  2 000

                              4.2.

                              Andre kornprodukter

                  500

                              4.3.

                              Foderblandinger, med undtagelse af kattefoder

                  250

         (1)  De niveauer, der er omhandlet i dette bilag, er vejledende niveauer, fra og med hvilke der bør foretages en undersøgelse — under alle omstændigheder ved gentagne konstateringer af forekomst — af de faktorer, der fører til forekomsten af T-2- og HT-2-toksin, eller virkningerne af foder- og fødevareforarbejdningen. De vejledende niveauer er baseret på de data om forekomst, som findes i EFSA's database som fremlagt i EFSA's udtalelse. De vejledende niveauer er ikke foder- og fødevaresikkerhedsniveauer.

         (2)  I forbindelse med denne henstilling er ris ikke medtaget i korn, og risprodukter er ikke medtaget i kornprodukter.

         (3)  Uforarbejdet korn er korn, der ikke har undergået anden fysisk eller termisk behandling end tørring, rensning og sortering.

         (4)  Korn til direkte konsum er korn, der har undergået tørring, rensning, afskalning og sortering, og som ikke vil skulle undergå yderligere rensning og sortering inden dets videreforarbejdning i fødevarekæden.

         (5)  De vejledende niveauer for korn og kornprodukter, der er bestemt til foder og foderblandinger, gælder for foder med et vandindhold på 12 %.


title: 2013/647/EU: Kommissionens henstilling af 8. november 2013 om undersøgelser af acrylamidindholdet i fødevarer  EØS-relevant tekst

text:
               12.11.2013

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 301/15

         KOMMISSIONENS HENSTILLING
   af 8. november 2013
   om undersøgelser af acrylamidindholdet i fødevarer
   (EØS-relevant tekst)
   (2013/647/EU)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Fødevareindustrien, medlemsstaterne og Kommissionen har siden 2002 gjort en stor indsats for at undersøge de forskellige måder, acrylamid dannes på, og for at reducere acrylamidindholdet i forarbejdede fødevarer.

               (2)

               Organisationen FoodDrinkEurope, der repræsenterer den europæiske fødevare- og drikkevareindustri, har udviklet en »værktøjskasse« (1) med redskaber, som fødevareproducenterne efter eget valg kan anvende i overensstemmelse med deres specifikke behov til at reducere acrylamidindholdet i deres produkter. Der er desuden udarbejdet korte informationsbrochurer med oplysninger om de vigtigste redskaber for de enkelte sektorer. Dette initiativ har tilsynsmyndigheder og lovgivere støttet og bidraget til.

               (3)

               Acrylamidindholdet i nogle fødevarer viste sig at være væsentligt større end i andre, sammenlignelige varer i samme produktkategori. Kommissionen fandt det derfor hensigtsmæssigt, at medlemsstaternes kompetente myndigheder gennemfører undersøgelser ved at se nærmere på de produktions- og forarbejdningsmetoder, der anvendes af fødevarevirksomhedslederne. Med henblik herpå vedtog Kommissionen den 10. januar 2011 en henstilling om undersøgelser af acrylamidindholdet i fødevarer (2) (»2011-henstillingen«).

               (4)

               Ifølge 2011-henstillingen tilskyndes medlemsstaterne til at gennemføre undersøgelser, hvis acrylamidindholdet som konstateret i en given fødevare overstiger den vejledende grænseværdi, der er fastsat i bilaget til nævnte henstilling.

               (5)

               Medlemsstaterne overvågede i perioden 2007-2009 acrylamidindholdet i fødevarer i overensstemmelse med Kommissionens henstilling 2007/331/EF (3) og fra 2010 i overensstemmelse med Kommissionens henstilling 2010/307/EU (4). Der fokuseres med denne overvågning på de fødevarer, der vides at have et stort acrylamidindhold og/eller i betragteligt omfang bidrager til menneskers indtag via kosten.

               (6)

               Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) har samlet resultaterne for 2007-2010 i den videnskabelige rapport »Update on acrylamid levels in food from monitoring year 2007-2010« (5) af 18. oktober 2012. EFSA konkluderede, at der ikke var nogen gennemgående tendens til lavere acrylamidniveauer på tværs af fødevaregrupperne, og at der kun havde vist sig et fald i acrylamidniveauerne for nogle få fødevarekategoriers vedkommende, mens der for andre fødevarekategorier kunne konstateres højere niveauer.

               (7)

               På grundlag af resultaterne af de undersøgelser, der blev gennemført i 2011 og 2012, og på grundlag af resultaterne af overvågningen i henhold til henstilling 2007/331/EF og 2010/307/EU bør visse vejledende værdier, der er fastsat i bilaget til 2011-henstillingen, ændres.

               (8)

               Henstilling 2011/705/EF bør derfor afløses af en ny henstilling.

               (9)

               Undersøgelserne bør fortsat omfatte fødevarevirksomhedslederens HACCP-system (Hazard Analysis and Critical Control Points) eller tilsvarende system (6) med det formål sammen med virksomhedslederen at klarlægge, hvorvidt forarbejdningstrin, hvor der er sandsynlighed for dannelse af acrylamid, er identificeret, og hvorvidt der er truffet hensigtsmæssige foranstaltninger til at kontrollere disse trin. De kompetente myndigheder bør i den forbindelse vurdere, i hvilket omfang fødevarevirksomhedslederen har implementeret de metoder til minimering af acrylamidindholdet, man kender i dag, f.eks. dem, der anbefales i kodeksen for acrylamid (Code of Practice for acrylamide) vedtaget af Codex Alimentarius-Kommissionen, og i »acrylamidværktøjskassen« udviklet af FoodDrinkEurope.

               (10)

               De vejledende grænseværdier, som er fastsat i denne henstilling, er udelukkende ment som en indikator for, hvornår der er behov for en undersøgelse. Der er ikke tale om sikkerhedstærskelværdier. Håndhævelsesaktioner og/eller meddelelser via det hurtige varslingssystem bør derfor altid være baseret på en grundig risikovurdering, der foretages i hvert enkelt tilfælde, og bør ikke iværksættes, udelukkende fordi en vejledende grænseværdi er overskredet.

               (11)

               Når der foreligger en risikovurdering fra EFSA, vil Kommissionen — på grundlag af resultaterne af de undersøgelser, der gennemføres i 2013 og 2014 i henhold til nærværende henstilling, og på grundlag af resultaterne af overvågningen i henhold til henstilling 2010/307/EU og resultatet af den ajourførte risikovurdering af forekomsten af acrylamid i fødevarer, som er gennemført af EFSA — vurdere situationen og træffe beslutning om yderligere foranstaltninger, der måtte være nødvendige —

         VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

               1.

               Medlemsstaterne bør med fødevarevirksomhedslederenes aktive medvirken gennemføre yderligere undersøgelser af de produktions- og forarbejdningsmetoder, der anvendes af fødevareproducenter, i tilfælde, hvor indholdet af acrylamid i en fødevare, der er testet som led i overvågningen i henhold til henstilling 2010/307/EU, overstiger den vejledende grænseværdi for acrylamid, der er fastsat for den pågældende fødevarekategori i bilaget til nærværende henstilling.

               2.

               Med henblik på punkt 1 bør indholdet af acrylamid vurderes, uden at der tages hensyn til den analytiske måleusikkerhed.

               3.

               De i punkt 1 nævnte undersøgelser bør omfatte kontrol af fødevarevirksomhedslederens HACCP-baserede procedurer med henblik på at kontrollere:

                           a)

                           om fødevarevirksomhedslederen i sit HACCP-system eller tilsvarende system har identificeret de forarbejdningstrin, som kan føre til dannelsen af acrylamid, og

                           b)

                           om fødevarevirksomhedslederen har truffet hensigtsmæssige forholdsregler.

               4.

               De i punkt 1 nævnte undersøgelser bør især belyse, i hvilket omfang fødevarevirksomhedslederen har implementeret de metoder til minimering af acrylamidindholdet, man kender i dag, f.eks. dem, der anbefales i kodeksen for acrylamid (Code of Practice for acrylamide) vedtaget af Codex Alimentarius-Kommissionen, og i »acrylamidværktøjskasse« udviklet af FoodDrinkEurope.

               5.

               Medlemsstaterne bør senest den 31. oktober 2014 og den 30. april 2015 meddele Kommissionen resultaterne af undersøgelserne.

               6.

               Denne henstilling afløser henstillingen af 10. januar 2011 om undersøgelser af acrylamidindholdet i fødevarer.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 8. november 2013.

            På Kommissionens vegne

         Tonio BORG

            Medlem af Kommissionen

      (1)  »Værktøjskassen«, der er udviklet af FoodDrinkEurope, indeholder 14 forskellige parametre (»redskaber«) opdelt i 4 hovedkategorier (»redskabsgrupper«), som fødevareproducenter efter eget valg kan anvende i overensstemmelse med deres specifikke behov for at reducere acrylamidindholdet i deres produkter. De 4 grupper er agronomiske faktorer, opskriften på tilberedningen af fødevaren, forarbejdning og endelig tilberedning. Værktøjskassen findes på følgende adresse:
   http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/ciaa_acrylamide_toolbox09.pdf

      (2)  http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/recommendation_10012011_acrylamide_food_en.pdf

      (3)  Kommissionens henstilling 2007/331/EF af 3. maj 2007 om overvågning af acrylamidindholdet i fødevarer (EUT L 123 af 12.5.2007, s. 33).

      (4)  Kommissionens henstilling 2010/307/EF af 2. juni 2010 om overvågning af acrylamidindholdet i fødevarer (EUT L 137 af 3.6.2010, s. 4).

      (5)  Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet: Update on acrylamide levels in food from monitoring years 2007 to 2010. EFSA Journal 2012; 10(10):2938. [38 pp.] doi:10.2903/j.efsa.2012.2938. Foreligger online: www.efsa.europa.eu/efsajournal

      (6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (EUT L 139 af 30.4.2004, s. 1).
   BILAG
   Vejledende grænseværdier for acrylamid, baseret på EFSA-overvågningsdata for perioden 2007-2012

               Fødevare

               Vejledende grænseværdi
               (μg/kg)

               Bemærkninger

               Spiseklare pomfritter

               600

               Spiseklart produkt, jf. definitionen i del C, punkt 1, i bilaget til henstilling 2010/307/EU

               Kartoffelchips fremstillet af friske kartofler og af kartoffeldej

               1 000

               Produktet, som det sælges, jf. definitionen i del C, punkt 2 og 10, i bilaget til henstilling 2010/307/EU

               Kiks på basis af kartofler

               Brød

               Produktet, som det sælges, jf. definitionen i del C, punkt 4, i bilaget til henstilling 2010/307/EU

                           a)

                           Brød på basis af hvede

               80

                           b)

                           Andet brød end brød på basis af hvede

               150

               Morgenmadscerealier (undtagen grød)

               Produktet, som det sælges, jf. definitionen i del C, punkt 5, i bilaget til henstilling 2010/307/EU

                           —

                           klidprodukter og fuldkornscerealier, puffet korn (puffet kun relevant, hvis det er anført på mærkningen)

               400

                           —

                           produkter på basis af hvede eller rug (1)

               300

                           —

                           produkter på basis af majs, havre, spelt, byg og ris (1)

               200

               Kiks og vafler

               500

               Produktet, som det sælges, jf. definitionen i del C, punkt 6, i bilaget til henstilling 2010/307/EU

               Kiks med undtagelse af kiks på basis af kartofler

               500

               Knækbrød

               450

               Honningkager

               1 000

               Produkter, der svarer til andre produkter i denne kategori

               500

               Ristet kaffe

               450

               Produktet, som det sælges, jf. definitionen i del C, punkt 7.1, i bilaget til henstilling 2010/307/EU

               Pulverkaffe

               900

               Produktet, som det sælges, jf. definitionen i del C, punkt 7.2, i bilaget til henstilling 2010/307/EU

               Kaffeerstatning

               Produktet, som det sælges, jf. definitionen i del C, punkt 7.3, i bilaget til henstilling 2010/307/EU

                           a)

                           kaffeerstatning hovedsageligt baseret på korn

               2 000

                           b)

                           anden kaffeerstatning

               4 000

               Anden babymad end forarbejdede levnedsmidler baseret på cerealier (2)

               Produktet, som det sælges, jf. definitionen i del C, punkt 8, i bilaget til henstilling 2010/307/EU

                           a)

                           uden indhold af svesker

               50

                           b)

                           med indhold af svesker

               80

               Kiks og tvebakker til spædbarn og småbørn

               200

               Produktet, som det sælges, jf. definitionen i del C, punkt 9.1, i bilaget til henstilling 2010/307/EU

               Forarbejdede levnedsmidler baseret på cerealier til spædbørn og småbørn (3), undtagen kiks og tvebakker

               50

               Produktet, som det sælges, jf. definitionen i del C, punkt 9.2, i bilaget til henstilling 2010/307/EU

      (1)  Cerealier, der ikke er baseret på fuldkorn og/eller klid. Den kornsort, der findes i størst mængde, afgør kategorien.

      (2)  Jf. definitionen i artikel 1, stk. 2, litra b), i Kommissionens direktiv 2006/125/EF af 5. december 2006 om forarbejdede levnedsmidler baseret på cerealier og babymad til spædbørn og småbørn (EUT L 339 af 6.12.2006, s. 16).

      (3)  Jf. definitionen i artikel 1, stk. 2, litra a), i direktiv 2006/125/EF.


Avis juridique important

|

31993H0216

93/216/EØF: Kommissionens henstilling af 25. februar 1993 om Det Europæiske Våbenpas

EF-Tidende nr. L 093 af 17/04/1993 s. 0039 - 0041

KOMMISSIONENS HENSTILLING af 25. februar 1993 om Det Europaeiske Vaabenpas  (93/216/EOEF)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER  - som henviser til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel  155, som tager i betragtning, at det i Raadets direktiv 91/477/EOEF af 18. juni 1991 om erhvervelse og  besiddelse af vaaben  (1) i bilag II er fastsat, hvilke rubrikker Det Europaeiske Vaabenpas skal  indeholde, men at det ikke er angivet, hvorledes passet skal se ud, som tager i betragtning, at Det Europaeiske Vaabenpas er indfoert med henblik paa at lette den frie  bevaegelighed for jaegere og konkurrenceskytter inden for Faellesskabet, og at det boer anskueliggoeres,  at maalet er naaet, ved at der indfoeres et ensartet pas med et faelles logo, som tager i betragtning, at naar Det Europaeiske Vaabenpas ser ens ud, kan dokumentet i oevrigt  umiddelbart genkendes af de myndigheder, som i paakommende tilfaelde skal foretage kontrol inden for  medlemsstaterne, og at kontrolforanstaltningerne vil blive lettet, hvis rubrikkerne opstilles i en  bestemt raekkefoelge og nummereres, og hvis der indsaettes en ordliste - FREMSAETTER FOELGENDE HENSTILLING: Eneste artikel Som led i direktivets gennemfoerelse indfoerer medlemsstaterne Det  Europaeiske Vaabenpas i overensstemmelse med modellen i bilaget. Udfaerdiget i Bruxelles, den 25. februar 1993. Paa Kommissionens vegne Raniero VANNI D'ARCHIRAFI Medlem af Kommissionen >REFERENCE TIL EN FILM>


				|

		52012DC0321

			Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING om Maltas nationale reformprogram for 2012 og med Rådets udtalelse om Maltas opdaterede stabilitetsprogram for 2012-2015 /* COM/2012/0321 final */

			   	Henstilling med henblik på
RÅDETS HENSTILLING
om Maltas nationale reformprogram for 2012
og med Rådets udtalelse om Maltas opdaterede stabilitetsprogram for 2012-2015
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
som henviser til traktaten om Den Europæiske
Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2 og artikel 148, stk.
4,
som henviser til Rådets forordning (EF) nr.
1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt
overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 5, stk. 2,
som henviser til henstilling fra
Europa-Kommissionen[2],
under henvisning til beslutninger fra
Europa-Parlamentet[3],
som henviser til konklusionerne fra Det
Europæiske Råd,
som henviser til udtalelse fra
Beskæftigelsesudvalget,
som har hørt Det Økonomiske og Finansielle
Udvalg, og
som tager følgende i betragtning:
(1)       Den 26. marts 2010 godkendte
Det Europæiske Råd Europa-Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og
beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske
politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig
indsats for at øge EU's potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.
(2)       Den 13. juli 2010 vedtog
Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og
Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en
afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker[4], som tilsammen udgør de
"integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at
tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske
politik og beskæftigelsespolitik.
(3)       Den 12. januar vedtog Rådet
en henstilling om Maltas nationale reformprogram for 2011 sammen med en
udtalelse om Maltas opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014.
(4)       Den 23. november 2011 vedtog
Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det
andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning,
som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog
Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om
varslingsmekanismen[5],
hvori den ikke identificerede Malta som en af de medlemsstater, hvor der skulle
udføres en dybdegående undersøgelse.
(5)       Den 2. marts 2012 tilsluttede
Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel
stabilitet, finanspolitisk konsolidering og vækstfremmende tiltag. Det
understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende
finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder for
erhvervslivet, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de
sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.
(6)       Den 2. marts 2012 opfordrede
Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til
at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets-
eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.
(7)       Den 30. april 2012 afleverede
Malta sit stabilitetsprogram af 2012, der dækker perioden 2012-2015, og den 23.
april 2012 afleverede Malta sit nationale reformprogram for 2012. For at tage
hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet
vurderet sammen.
(8)       Baseret på vurderingen af
stabilitetsprogrammet af 2012 i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97
er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der danner
grundlag for budgetfremskrivningerne, er optimistisk - især i programperiodens
sidste år sammenlignet med Kommissionens skøn over den potentielle vækst.
Formålet med programmets budgetstrategi er at mindske det offentlige underskud
gradvist til 0,3 % af BNP i 2015 efter den planlagte korrektion af det
uforholdsmæssigt store underskud i 2011. I programmet bekræftes den tidligere
mellemfristede budgetmålsætning om en strukturel saldo i balance, som skal nås
efter programperioden. Den mellemfristede målsætning afspejler på passende vis
stabilitets- og vækstpagtens krav. Der er risiko for, at budgetresultatet kan
blive dårligere end tilsigtet som følge af i) lavere indtægter på grund af det
noget optimistiske makroøkonomiske scenario, ii) eventuelle overskridelser i de
løbende primære udgifter og iii) den igangværende omstrukturering af det
nationale luftfartsselskab (Air Malta) og energiforsyningsvirksomhedens
(Enemaltas) finansielle situation. Ud fra den (genberegnede) strukturelle
budgetsaldo[6]
forventes de årlige fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede
målsætning at være på linje med stabilitets- og vækstpagtens referenceværdi på
0,5 % af BNP. Ved at anvende Kommissionens identifikation af
engangsforanstaltninger, som indgår i budgetmålsætningerne, er de
gennemsnitlige fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede
budgetmålsætning lidt højere (¾ % af BNP), men spredt meget ujævnt dvs.
uden fremskridt i 2012 efterfulgt af en indsats på 1 ¼ % i 2013. Ifølge
oplysningerne i programmet vil de offentlige udgifters vækstrate under
hensyntagen til diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden være på linje
med stabilitets- og vækstpagtens udgiftsmål i hele programperioden. Risiciene
for budgetmålene indebærer imidlertid, at den gennemsnitlige tilpasning med
hensyn til opfyldelsen af den mellemfristede budgetmålsætning kan ske
langsommere end hensigtsmæssigt. Efter at være toppet med 72 % af BNP i
2011 forventes den offentlige bruttogældskvote ifølge programmet at falde til
65,3 % af BNP i 2015 (hvilket stadig overstiger referenceværdien på
60 % af BNP). Ifølge planerne i programmet gør Malta tilstrækkelige
fremskridt med hensyn til at opfylde stabilitets- og vækstpagtens
gældsreduktionsmål ved overgangsperiodens udgang (2015), men denne vurdering er
behæftet med risici, fordi gældskvoten kan vise sig at blive større end
planlagt, idet der er mulighed for større underskud og stock-flow-justeringer.
Maltas mellemfristede budgetramme er fortsat ikke-bindende, hvilket indebærer,
at den finanspolitiske planlægningshorisont er relativt kort. I programmet
bebudes det, at den maltesiske regering overvejer at reformere den årlige
budgetprocedure, herunder tidsfrister, og indføre en finanspolitisk regel i
forfatningen med tilhørende overvågnings- og korrektionsmekanismer i tråd med
de seneste ændringer angående styringen af euroområdet.
(9)       Malta er stadig udsat for en
høj risiko med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, idet
den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter på lang sigt overstiger
EU-gennemsnittet betydeligt. Erhvervsfrekvensen er meget lav for ældre
arbejdstagere, herunder ældre kvinder. Tilbagetrækningen fra arbejdsmarkedet
sker i en forholdsvis ung alder, og brugen af førtidspensionsordninger bidrager
til udfordringens omfang. En uafhængig pensionsarbejdsgruppe fremlagde i
december 2010 forslag om yderligere pensionsreform bl.a. for at skabe
sammenhæng mellem pensionsalder og den forventede levetid og indføre
supplerende søjler i pensionssystemet. Forslaget er lagt ud med henblik på at
høre interessegrupper, men regeringen har endnu ikke bekendtgjort sin holdning.
Desuden indeholder det nationale reformprogram ikke forslag til en omfattende
strategi for aktiv aldring. Kommissionen noterer sig de foranstaltninger, som
Malta har indført for at bekæmpe sort arbejde, men disse indebærer også risici
for at udøve unødigt pres på holdbarheden af de offentlige finanser.
(10)     Omstruktureringen af Maltas
økonomi har skabt et misforhold mellem udbud af og efterspørgsel efter
kvalifikationer, hvilket forstærkes af en lav andel af videregående uddannelser
og højt skolefrafald. Indsatsen for at forbedre sammenhængen mellem
uddannelsessystemet og arbejdsmarkedets behov bør opretholdes for at sikre
varige resultater. Malta forventes at forelægge en strategi for
forebyggelse af skolefrafald ved udgangen af 2012. Der findes endvidere ikke
noget fyldestgørende system til indsamling og analyse af oplysninger om
fænomenet.
(11)     Maltas erhvervsfrekvens er
fortsat lav for kvinder og ældre arbejdstagere. Malta har gjort en indsats for
at få kvinderne tilbage i arbejdsstyrken. Men kønsforskelle i beskæftigelsesfrekvensen
og virkningerne af forældreskab er særligt ugunstige for kvinder, hvilket især
skyldes mangel på økonomisk overkommelig børnepasning og adgangen til
skolefritidsordninger kombineret med en ringe udbredelse af familievenlige
foranstaltninger som f.eks. flekstid og telearbejde.
(12)     Malta er fortsat en af de få
medlemsstater med et generelt lønindekseringsystem. Selvom
ordningen har aspekter, som potentielt mindsker konsekvenserne heraf, medfører
den en risiko for løn- og prisspiraler, bl.a. fordi importerede priser ikke
udelukkes fra indekset og kan hæmme konkurrenceevnen, navnlig inden for
arbejdskraftintensive sektorer. Myndighederne har iværksat en gennemgang, men
resultaterne heraf foreligger endnu ikke, og debatten om konkrete reformforslag
er endnu ikke påbegyndt.
(13)     Maltas energiforsyning er
næsten helt afhængig af importeret olie, og vedvarende energikilders bidrag er
fortsat marginal. Høje elpriser kan hæmme konkurrenceevnen i landets små og
mellemstore virksomheder. Med en indsats for at afhjælpe mangler mht.
energieffektivitet kunne konkurrenceevnen forbedres, og samtidig opfyldes
energi- og klimamålene. Der er gennemført en række initiativer på disse
områder, bl.a. tilskyndes der til at anvende solenergi og udvikle
vindmølleparker, der arbejdes på at skabe forbindelse til Siciliens elnet, og
anvendelsen af brændstofeffektive biler fremmes. Det er dog stadig for tidligt
at skimte disse initiativers virkninger, og gennemførelsen heraf må derfor
overvåges nøje.
(14)     Maltas banksystem er meget
stort i forhold til resten af økonomien, og de samlede aktiver beløber sig til
ca. 800 % af BNP. Sektorens størrelse indebærer i sig selv, at en
forstyrrelse af den finansielle stabilitet kan få en uforholdsmæssig stor
indvirkning på den indenlandske økonomi. Den globale økonomiske krise medførte
en stigning i problematiske lån, men der er ikke foretaget en tilsvarende en
forhøjelse af hensættelser. Der er især tale om store udeståender på
ejendomsmarkedet, som tegner sig for over halvdelen af alle lån til
indenlandske residenter, og som udgør en kilde til sårbarhed, navnlig fordi en
yderligere nedadgående korrektion i priserne på fast ejendom ikke kan
udelukkes, og samtidig findes der muligvis et overskud af boliger.
(15)     Malta har afgivet en række tilsagn
inden for rammerne af europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af
2011-tilsagnene i praksis vedrører forbedring af konkurrenceevnen og fremme af
beskæftigelsen og de offentlige finansers holdbarhed. Kommissionen har vurderet
gennemførelsen af tilsagnene under europluspagten. Der er taget hensyn til
resultaterne af denne vurdering i disse henstillinger.
(16)     Inden for rammerne af det
europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Maltas
økonomiske politik. Den vurderede stabilitetsprogrammet af 2012 og det
nationale reformprogram for 2012. Den har ikke blot taget hensyn til deres
relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Malta, men
også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og
retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i
Den Europæiske Union, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende
nationale beslutninger. Dens henstillinger under det europæiske semester er
afspejlet i henstilling 1-6 nedenfor.
(17)     På baggrund af denne vurdering
har Rådet undersøgt Maltas stabilitetsprogram af 2012, og Rådets udtalelse[7] afspejles især i henstillingens
nr. 1 nedenfor,
HENSTILLER, at Malta i perioden
2012-2013 tager skridt til:
1.           at styrke budgetstrategien i
2012 med yderligere varige foranstaltninger for at sikre tilstrækkelige
fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning og
fastholde underskuddet under 3 % af BNP uden at ty til
engangsforanstaltninger. Den finanspolitiske konsolidering bør videreføres i et
passende tempo for at gøre tilstrækkelige fremskridt med hensyn til at opfylde
den mellemfristede målsætning, herunder opfyldelse af udgiftsmålet og
overholdelse af gældsreduktionsmålet, ved at specificere de konkrete foranstaltninger,
der skal understøtte underskudsmålene fra 2013, og samtidig være beredt til at
træffe yderligere foranstaltninger i tilfælde af negative afvigelser. Senest
ved udgangen af 2012 bør der gennemføres en bindende og regelbaseret flerårig
finanspolitisk ramme. Overholdelsen af skattereglerne bør styrkes,
skatteunddragelse bekæmpes, og incitamenterne til gældsforpligtelser i
selskabsskatterne mindskes
2.           hurtigst muligt at træffe
foranstaltninger for at sikre pensionssystemets holdbarhed på lang sigt,
hvilket omfatter: i) en mærkbar fremskyndelse af den gradvise forhøjelse af
pensionsalderen i forhold til den gældende lovgivning, ii) en klar forbindelse
mellem den gældende pensionsalder og den forventede levealder og iii)
foranstaltninger, der skal tilskynde til private pensionsopsparinger. Der bør
træffes foranstaltninger til at øge ældre arbejdstageres deltagelse i
arbejdsstyrken og gøre det mindre attraktivt at gøre brug af
førtidspensionsordninger
3.           at tage skridt til at
reducere det høje skolefrafald. De politiske bestræbelser i uddannelsessystemet
på at skabe overensstemmelse mellem kvalifikationer og arbejdsmarkedets behov
bør fastholdes. Der bør skabes flere og billigere muligheder for børnepasning
og skolefritidsordninger med henblik på at nedbringe kønsforskelle i
beskæftigelsesfrekvensen og samtidig mindske virkningerne af forældreskab på
kvinders beskæftigelse
4.           at foretage de nødvendige
yderligere skridt til - i samråd med arbejdsmarkedets parter og i
overensstemmelse med national praksis - at reformere lønforhandlings- og
lønindekseringssystemet for bedre at afspejle udviklingen i arbejdskraftens
produktivitet og mindske importprisernes indflydelse på indekset
5.           med henblik på at mindske
Maltas afhængighed af importeret olie at optrappe indsatsen for at fremme
energieffektiviteten og øge andelen af energi fra vedvarende energikilder i
kraft af en nøje overvågning af de eksisterende incitamenter og ved at
prioritere den videre udvikling af infrastruktur, herunder ved at færdigetablere
forbindelsen til Siciliens elnet
6.           med henblik på at styrke
banksektoren at træffe foranstaltninger til at afbøde potentielle risici ved
større udeståender på ejendomsmarkedet. Der bør træffes foranstaltninger til
yderligere at styrke bestemmelserne angående tab på udlån.
Udfærdiget i Bruxelles, den
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               EUT L 209 af 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012) 321 endelig.
[3]               P7_TA(2012)0048 og P7_TA(2012)0047.
[4]               Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012.
[5]               COM(2012) 68 endelig.
[6]               Den konjunkturkorrigerede
saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som
genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i
programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.
[7]               I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning
(EF) nr. 1466/97.


Avis juridique important

|

32003H0180

Rådets henstilling af 7. marts 2003 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1995) (ottende EUF) for regnskabsåret 2001

EU-Tidende nr. L 071 af 15/03/2003 s. 0016 - 0016

Rådets henstillingaf 7. marts 2003om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1995) (ottende EUF) for regnskabsåret 2001(2003/180/EF)RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,som henviser til fjerde AVS-EF-konvention, undertegnet den 15. december 1989 i Lomé og ændret ved aftalen undertegnet på Mauritius den 4. november 1995,som henviser til Rådets afgørelse 91/482/EØF af 25. juli 1991 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Økonomiske Fællesskab(1), som ændret ved afgørelse 97/803/EF(2),som henviser til den interne aftale om finansiering og forvaltning af Fællesskabets bistand(3), undertegnet den 20. december 1995 i Bruxelles, særlig artikel 33, stk. 3,som henviser til finansforordningen af 16. juni 1998 vedrørende Den Ottende Europæiske Udviklingsfond(4), særlig artikel 69-74,som har gennemgået forvaltningsregnskabet og status pr. 31. december 2001 vedrørende transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1995) (ottende EUF) samt Revisionsrettens beretning vedrørende regnskabsåret 2001 med Kommissionens tilhørende svar(5), ogsom tager følgende i betragtning:(1) Europa-Parlamentet meddeler i henhold til artikel 33, stk. 3, i den interne aftale Kommissionen decharge for den finansielle forvaltning af Den Europæiske Udviklingsfond (1995) (ottende EUF) efter henstilling fra Rådet.(2) Kommissionens gennemførelse af alle transaktioner under Den Europæiske Udviklingsfond (1995) (ottende EUF) i regnskabsåret 2001 har været tilfredsstillende,HENSTILLER til Europa-Parlamentet, at det meddeler Kommissionen decharge for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1995) (ottende EUF) for regnskabsåret 2001.Udfærdiget i Bruxelles, den 7. marts 2003.På Rådets vegneN. ChristodoulakisFormand(1) EFT L 263 af 19.9.1991, s. 1.(2) EFT L 329 af 29.11.1997, s. 50.(3) EFT L 156 af 29.5.1998, berigtiget i EFT L 173 af 18.6.1998, s. 54.(4) EFT L 191 af 7.7.1998, s. 53.(5) EFT C 295 af 28.11.2002, s. 289.


Avis juridique important

|

31996H0199

96/199/EF: Kommissionens henstilling af 1. marts 1996 om et samordnet program for kontrol i 1996 for at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager

EF-Tidende nr. L 064 af 14/03/1996 s. 0018 - 0026

KOMMISSIONENS HENSTILLING af 1. marts 1996 om et samordnet program for kontrol i 1996 for at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager (96/199/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER -som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,som henviser til Rådets direktiv 90/642/EØF af 27. november 1990 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for pesticidrester på og i visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager (1), senest ændret ved direktiv 95/61/EF (2), særlig artikel 4, stk. 3,som har hørt Den Stående Komité for Plantesundhed, ogsom tager følgende i betragtning:Ifølge artikel 4, stk. 2, i direktiv 90/642/EØF skal medlemsstaterne inden den 1. august 1995 tilsende Kommissionen alle relevante oplysninger om gennemførelsen i 1994 af deres nationale kontrolprogrammer for at sikre overholdelse af de maksimalgrænseværdier for pesticidrester, der er fastsat i direktivets bilag II; det har dog ikke været muligt for samtlige medlemsstater formelt at indsende deres nationale rapporter inden denne dato;ifølge artikel 4, stk. 1, i direktiv 90/642/EØF skal medlemsstaterne udarbejde foreløbige programmer med fastlæggelse af karakteren og hyppigheden af den kontrol, der skal foretages for at sikre overholdelse af den liste, der er fastlagt for maksimalgrænseværdier for pesticidrester; ved sin henstilling 95/156/EF af 8. marts 1995 om et samordnet program for kontrol i 1995 for at sikre overholdelsen af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester på og i visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager (3), henstillede Kommissionen til medlemsstaterne at tilsende den deres påtænkte nationale kontrolprogram for 1996 inden den 1. september 1995; det har dog ikke været muligt for samtlige medlemsstater formelt at indsende deres påtænkte nationale kontrolprogrammer for 1996 inden denne dato;bilag II til direktiv 90/642/EØF er blevet suppleret med lister over maksimalgrænseværdier for bestemte pesticider ved Rådets direktiv 93/58/EØF (4), 94/30/EF (5) og 95/38/EF (6), som skal gennemføres af medlemsstaterne senest den 1. juli 1996, samt ved Rådets direktiv 95/61/EF, der skal gennemføres af medlemsstaterne senest den 31. oktober 1996; de harmoniserede maksimalgrænseværdier for pesticidrester i bilag II bør derfor underkastes de nationale og samordnede kontrolprogrammer i 1996;de oplysninger, Kommissionen har fået forelagt, har ikke været tilstrækkelige til at give et fuldstændigt overblik over medlemsstaternes kontrol med pesticidrester i 1994 eller til at kunne foretage en samlet vurdering af medlemsstaternes påtænkte kontrol i 1996; der foreligger dog tilstrækkelige oplysninger til at udarbejde et samordnet program for specifikke pesticid-/produktkombinationer på EF-plan; undersøgelserne af en systematisk statistisk plan for det antal prøver, der skal udtages i forbindelse med den specifikke samordnede indsats, er dog ikke tilendebragt;det er fortsat nødvendigt at anbefale generelle grundregler for kontrol af pesticidrester, der skal foretages af medlemsstaterne i 1996 for at sikre overholdelse af de påbudte maksimalgrænseværdier for pesticidrester og medvirke til, at det indre marked fuldføres og fungerer;det er vigtigt, at medlemsstaterne som grundlag for senere drøftelser giver adgang til oplysninger om igangværende nationale foranstaltninger til kvalitetssikring, som anvendes på prøveudtagning og analyser af pesticidrester;det vil endvidere være nyttigt med henblik på udarbejdelsen af fremtidige henstillinger, hvis Kommissionen forud bliver underrettet om medlemsstaternes foreløbige programmer for 1997 for kontrol med maksimalgrænseværdier for pesticidrester i henhold til direktiv 90/642/EØF;oplysninger om resultaterne af kontrolprogrammer og detaljer om påtænkte nationale kontrolprogrammer egner sig ganske særligt til behandling, lagring og overførsel ad elektronisk vej; Kommissionen kan tilsende medlemsstaterne disketter med den ønskede formatering; medlemsstaterne skulle følgelig være i stand til at sende deres rapporter for 1995 og de påtænkte nationale kontrolprogrammer i 1997 til Kommissionen i standardformat; det skal dog bemærkes at den elektroniske behandling, lagring og overførsel af data for øjeblikket undersøges nærmere af medlemsstaterne og Kommissionen;medlemsstaternes kontrol og prøvetagning for at sikre overholdelse af de maksimalgrænseværdier for pesticidrester, som er fastsat i den liste, der omhandles i artikel 1, stk. 1, i direktiv 90/642/EØF, bør gennemføres i henhold til kravene i Kommissionens direktiv 79/700/EØF af 24. juli 1979 om fastsættelse af fællesskabsmetoder til udtagning af prøver til den officielle kontrol med pesticidrester på og i frugt og grøntsager (7), Rådets direktiv 85/591/EØF af 20. december 1985 om indførelse af fælles prøvetagnings- og analysemetoder til kontrol af levnedsmidler (8), Rådets direktiv 89/397/EØF af 14. juni 1989 om officiel kontrol med levnedsmidler (9) og Rådets direktiv 93/99/EØF af 29. oktober 1993 om supplerende bestemmelser vedrørende kontrol med levnedsmidler (10) -HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:1) at prioritere kontrollen af produkter fra en signifikant del af de produktgrupper, der er fastsat i bilag I til direktiv 90/642/EØF2) at prioritere et minimumsantal af regelmæssige prøver, der afspejler produktionen, forbruget og indførslen til EF af hvert produkt i hele 1996 eller i produktets salgssæson med tydeligt registreret oprindelse og handels- eller afsætningsled3) at prioritere analyse for rester af så mange pesticider som muligt blandt dem, der er anført i bilag II til direktiv 90/642/EØF, under hensyntagen til den benyttede analysemetode4) at prioritere udarbejdelsen af en generel rapport med henblik på orientering vedrørende den løbende anvendelse af deres kvalitetssikringsforanstaltninger med hensyn til prøveudtagning og analyser af pesticidrester samtidig med den i punkt 6 omhandlede rapport5) som en særopgave i 1996 at udtage prøver og analysere for de produkt/pesticidrestkombinationer, der er anført i bilag I, på grundlag af et målantal på 30 prøver af hvert produkt, og som i fornødent omfang afspejler markedsandelen for henholdsvis medlemsstaten selv, EF og tredjelande på medlemsstatens marked og meddele resultaterne, herunder benyttede analysemetoder og kvalitetssikringsforanstaltninger, om muligt ikke senere end den 1. juli 1997, men senest den 1. august 19976) om muligt ikke senere end den 1. juli 1996, men senest den 1. august 1996, at tilsende Kommissionen alle de oplysninger, som kræves efter artikel 4, stk. 2, i direktiv 90/642/EØF, især meddele resultaterne af kontrollen i 1995 med hensyn til de pesticider, der er anført i bilag II til direktiv 90/642/EØF, idet modellerne til rapportformularer i bilag II (om muligt i elektronisk form) benyttes i videst muligt omfang, og7) inden den 1. september 1996 at tilsende Kommissionen deres påtænkte nationale kontrolprogram for 1997, idet modellerne til rapportformularer i bilag III (om muligt i elektronisk form) benyttes i videst muligt omfang.Udfærdiget i Bruxelles, den 1. marts 1996.På Kommissionens vegneFranz FISCHLERMedlem af Kommissionen(1) EFT nr. L 350 af 14. 12. 1990, s. 71.(2) EFT nr. L 292 af 7. 12. 1995, s. 27.(3) EFT nr. L 103 af 6. 5. 1995, s. 38.(4) EFT nr. L 211 af 23. 8. 1993, s. 6.(5) EFT nr. L 189 af 23. 7. 1994, s. 70.(6) EFT nr. L 197 af 22. 8. 1995, s. 14.(7) EFT nr. L 207 af 15. 8. 1979, s. 26.(8) EFT nr. L 372 af 31. 12. 1985, s. 50.(9) EFT nr. L 186 af 30. 6. 1989, s. 23.(10) EFT nr. L 290 af 24. 11. 1993, s. 14.BILAG I MGV, der skal overvåges i den specifikke indsats i 1996 i henhold til punkt 5 i nærværende henstilling >TABELPOSITION>BILAG II A >START GRAFIK>>SLUT GRAFIK>BILAG II B >START GRAFIK>>SLUT GRAFIK>BILAG II C >START GRAFIK>>SLUT GRAFIK>BILAG III A >START GRAFIK>>SLUT GRAFIK>BILAG III B >START GRAFIK>>SLUT GRAFIK>


Avis juridique important

|

31994H0182

RÅDETS HENSTILLING af 21. marts 1994 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af transaktionerne under Den Europæiske Udviklingsfond (1984) (sjette EUF) for regnskabsåret 1992

EF-Tidende nr. L 084 af 29/03/1994 s. 0046 - 0046

RAADETS HENSTILLING af 21. marts 1994 om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemfoerelsen af transaktionerne under Den Europaeiske Udviklingsfond (1984) (sjette EUF) for regnskabsaaret 1992 (94/182/EF)RAADET FOR DEN EUROPAEISKE  UNION - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 206,  som henviser til tredje AVS/EOEF-konvention, undertegnet i Lomé den 8. december 1984,  som henviser til Raadets afgoerelse 80/283/EOEF af 30. juni 1986 om de oversoeiske landes og territoriers associering med Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab (1),  som henviser til den interne aftale af 1979 om finansiering og forvaltning af Faellesskabets bistand (2), undertegnet i Bruxelles den 19. februar 1985, aendret ved afgoerelse 86/281/EOEF (3), saerlig artikel 29, stk. 3,  som henviser til finansforordningen af 11. november 1986 vedroerende Den Sjette Europaeiske Udviklingsfond (4), saerlig artikel 66 til 73,  som har gennemgaaet forvaltningsregnskabet og status pr. 31. december 1992 vedroerende transaktionerne under Den Europaeiske Udviklingsfond (1984) (sjette EUF) samt Revisionsrettens beretning vedroerende regnskabsaaret 1992 med Kommissionens tilhoerende svar  (5),  som tager i betragtning, at der i henhold til artikel 29, stk. 3, i den interne aftale meddeles Kommissionen decharge for den finansielle forvaltning af Den Europaeiske Udviklingsfond (1984) (sjette EUF) af Europa-Parlamentet efter henstilling fra Raadet,   som tager i betragtning, at Kommissionens gennemfoerelse af alle transaktioner under Den Europaeiske Udviklingsfond (1984) (sjette EUF) i regnskabsaaret 1992 har vaeret tilfredsstillende - HENSTILLERtil Europa-Parlamentet, at det meddeler Kommissionen decharge for gennemfoerelsen af transaktionerne under Den Europaeiske Udviklingsfond (1984) (sjette EUF) for regnskabsaaret 1992.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 21. marts 1994.  Paa Raadets vegne Y. PAPANTONIOU Formand  (1) EFT nr. L 175 af 1. 7. 1986, s. 1.  (2) EFT nr. L 86 af 31. 3. 1986, s. 210.  (3) EFT nr. L 178 af 2. 7. 1986, s. 13.  (4) EFT nr. L 325 af 20. 11. 1986, s. 42.  (5) EFT nr. C 309 af 16. 11. 1993, s. 231 til 254 og 353 til 360.


title: Kommissionens henstilling af 13. januar 2010 om sikker dataudveksling mellem medlemsstaterne med henblik på kontrol af, at det førerkort, de udsteder, er unikt (meddelt under nummer K(2010) 19) (EØS-relevant tekst)

text:
               14.1.2010

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 9/10

         KOMMISSIONENS HENSTILLING
   af 13. januar 2010
   om sikker dataudveksling mellem medlemsstaterne med henblik på kontrol af, at det førerkort, de udsteder, er unikt
   (meddelt under nummer K(2010) 19)
   (EØS-relevant tekst)
   (2010/19/EU)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Artikel 14 i Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 af 20. december 1985 om kontrolapparatet inden for vejtransport (1) foreskriver, at det i bilag I B omhandlede førerkort udstedes på førerens anmodning af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor føreren har sin sædvanlige bopæl.

               (2)

               I krav 268a i forordning (EØF) nr. 3821/85 kræves det, at medlemsstaterne udveksler data elektronisk for at sikre, at det fartskriverførerkort, de udsteder, er det eneste. I henhold til kravet kan medlemsstaternes kompetente myndigheder også udveksle data elektronisk, når de udfører vejkontrol af førerkort eller kontrol hos virksomheden for at kontrollere, hvilken status kortene har, og om de er unikke.

               (3)

               Den kompetente myndighed bør sikre, at ansøgere ikke allerede er indehaver af et gyldigt førerkort.

               (4)

               Førerkort, der udstedes af medlemsstaterne, anerkendes gensidigt.

               (5)

               Det digitale fartskriversystems sikkerhed, integritet og pålidelighed bør sikres gennem behørig kontrol og anvendelse af førerkort, der er udstedt i EU.

               (6)

               Det er ønskværdigt, at udstedende myndigheder har effektive metoder og procedurer til på behørig vis at håndtere data vedrørende udstedelsen af fastskriverkort i almindelighed og førerkort i særdeleshed.

               (7)

               Medlemsstaternes udstedende myndigheder bør hurtigt og pålideligt kunne kontrollere og udveksle data om udstedte førerkort og dermed forhindre, at førere er i besiddelse af mere end ét gyldigt førerkort.

               (8)

               Medlemsstaterne bør have mulighed for i forbindelse med vejkontrol at kontrollere, hvorvidt en fører er indehaver af et førerkort, og kontrollere dets gyldighed.

               (9)

               Meddelelsessystemet TACHOnet er et etableret og pålideligt instrument til elektronisk dataudveksling mellem medlemsstaterne med hensyn til udstedelse og kontrol af førerkort, og 28 europæiske lande er allerede tilsluttet systemet. TACHOnet-systemet er defineret ved en række referencedokumenter, herunder retningslinjerne »XML messaging Reference Guide«, som alle er offentliggjort på webstedet for Kommissionens tjenestegren med ansvar for de sociale aspekter af vejtransportpolitikken.

               (10)

               Meddelelsessystemet TACHOnets effektivitet afhænger af de enkelte nationale systemers funktionsdygtighed. Derfor bør der fastsættes minimumskrav til systemets tilgængelighed, som medlemsstaterne skal bestræbe sig på at sikre —

         VEDTAGET FØLGENDE HENSTILLING:

      Anvendelse af TACHOnet

               1.

               Ved udveksling af data med henblik på kontrol af, at det førerkort, der er udstedt i henhold til forordning (EØF) nr. 3821/85, er unikt, bør medlemsstaterne anvende meddelelsessystemet TACHOnet.

      Anvendelse af andre kompatible systemer

               2.

               En gruppe medlemsstater, der ønsker at udveksle elektroniske data indbyrdes, kan også anvende et kompatibelt system, der som minimum opfylder kravene for TACHOnet's »XML messaging Reference Guide«, der er offentliggjort på Kommissionens websted, når blot de udveksler elektroniske data med de øvrige medlemsstater gennem TACHOnet-systemet.

      Fremgangsmåde ved kontrol af, om førerkortet er unikt

               3.

               Medlemsstaterne bør med henblik på kontrol af, om et førerkort er unikt, følge den fremgangsmåde, der er fastlagt i bilag I.

      Nationale tilsynsorganers anvendelse af TACHOnet eller lignende systemer

               4.

               Medlemsstaterne bør påse, at deres nationale gennemførelses- og tilsynsorganer kan anvende TACHOnet og/eller lignende systemer samt tilskynde og støtte dem heri for at fremme effektiv kontrol af førerkortets gyldighed og status og af, at det er unikt, især ved vejkontrol eller hos virksomhederne.

      Minimumskrav til serviceniveau

               5.

               Medlemsstaterne bør opfylde minimumskravene til serviceniveauet TACHOnet eller et kompatibelt system i punkt 2 ifølge beskrivelsen i bilag II.

      Opfølgning

               6.

               Medlemsstaterne opfordres til senest den 30. juni 2010 at underrette Kommissionen om, hvilke foranstaltninger de har truffet på baggrund af denne henstilling.

      Revurdering

               7.

               Skulle et lignende system for elektronisk dataudveksling, som kan anvendes i alle medlemsstater, blive tilgængeligt, bør Kommissionen revurdere denne henstilling, på anmodning af mindst fem medlemsstater og efter samråd med det udvalg, som er nedsat ved artikel 18, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 3821/85.

      Adressater

               8.

               Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 13. januar 2010.

            På Kommissionens vegne

         Antonio TAJANI

            Næstformand

      (1)  EFT L 370 af 31.12.1985, s. 8.

      BILAG I

         KONTROL AF, OM FØRERKORTET ER UNIKT

                  1.

                  Alle ansøgninger om førerkort bør sammenholdes med registeret over førerkort i den medlemsstat, hvor ansøgningen indgives.

                  2.

                  Er ansøgeren indehaver af et kørekort, som er udstedt i det land, hvor ansøgningen er indgivet, kan de myndigheder, der udsteder kortet, anvende TACHOnet-systemet eller et kompatibelt system til at foretage stikprøver for at kontrollere, hvorvidt ansøgeren har ansøgt om og/eller fået et førerkort i en anden medlemsstat. Stikprøvekontrollen bør omfatte mindst 2 % af samtlige ansøgninger.

                  3.

                  Er ansøgeren indehaver af et kørekort, der er udstedt i en anden medlemsstat end den, hvor ansøgningen er indgivet, bør de myndigheder, der udsteder kortet, altid anvende TACHOnet-systemet eller et kompatibelt system.

                  4.

                  Medlemsstater, der udsteder et førerkort til en fører, der er indehaver af et kørekort, som er udstedt i en anden medlemsstat, bør straks gennem TACHOnet eller et lignende system underrette den pågældende medlemsstat om, at der er udstedt et førerkort.

                  5.

                  En medlemsstat, som informeres af en anden medlemsstat om, at der er udstedt et førerkort til en fører, som er indehaver af et kørekort, der er udstedt i den første medlemsstat, bør registrere disse oplysninger i sit register over førerkort. Registreringen er ikke nødvendig, hvis medlemsstatens kortudstedende myndigheder anvender TACHOnet eller et kompatibelt system for samtlige ansøgninger.

      BILAG II

         MINDSTEKRAV TIL SERVICENIVEAU

      Medlemsstaterne skal påse, at TACHOnet-systemet eller et kompatibelt elektronisk dataudvekslingssystem overholder følgende mindstekrav til serviceniveau:

            1.
            Tjenestens varighed og dækning: Døgnet rundt alle ugens syv dage

            2.
            Systemets tilgængelighedsgrad: 98 %
      Systemets tilgængelighedsgrad er den procentdel af tiden, hvor systemet er operationelt.

            3.
            Systemets responstid: Højst 60 sekunder
      Hvis systemet ikke opfylder kravet til responstid, bør medlemsstaten træffe de nødvendige foranstaltninger til at bringe systemet tilbage til normal responstid så hurtigt som muligt.

            4.
            Vedligeholdelse: Medlemsstaterne bør underrette de øvrige medlemsstater og Kommissionen om eventuelle vedligeholdelsesaktiviteter via værktøjet »Schedule Maintenance«, som findes på TACHOnet's webportal:
      https://webgate.cec.eu-admin.net/tachonet/prod/tachonetportal/
      (Adgangen er begrænset til forbindelser via s-TESTA network).

            5.
            Fremgangsmåde ved fejlhændelser Er der i tilfælde af en fejlhændelse ikke er fundet en løsning inden for 30 minutter, bør følgende procedure følges af den medlemsstat, i hvis system fejlhændelsen har sin oprindelse:


Avis juridique important

|

31991H0141

91/141/EKSF: Kommissionens henstilling af 31. januar 1991 om kulstatistikker

EF-Tidende nr. L 074 af 20/03/1991 s. 0035 - 0076

KOMMISSIONENS HENSTILLING af 31. januar 1991 om kulstatistikker (91/141/EKSF)  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR - under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, saerlig artikel 47, og ud fra foelgende betragtninger:  Til opfyldelse af Faellesskabets opgaver i henhold til artikel 3 i EKSF-Traktaten er det noedvendigt at have adgang til kulstatistikker;  dette gaelder navnlig i betragtning af kullets betydning for Faellesskabets energiforsyning og i betragtning af udviklingen paa energimarkedet i forbindelse med det indre marked efter 1992;  forvaltningen af kulsektoren afhaenger i stigende grad af hurtig adgang til fuldstaendige og paalidelige oplysninger om import, eksport og levering af fast braendsel - VEDTAGET FOELGENDE HENSTILLING:  Artikel 1 Medlemsstaterne er forpligtede til med virkning fra januar 1991 at meddele Kommissionen de i bilaget (indberetningsskemaer) fastsatte statistiske oplysninger til denne henstilling paa de deri fastsatte betingelser.  Artikel 2 Denne henstilling traeder i kraft paa dagen for offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.  Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne. Udfaerdiget i Bruxelles, den 31. januar 1991. Paa Kommissionens vegne Henning CHRISTOPHERSEN Naestformand