               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 2.6.2021
            COM(2021) 504 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            med Rådets udtalelse om Danmarks konvergensprogram for 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               med Rådets udtalelse om Danmarks konvergensprogram for 2021

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 9, stk. 2,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,

               som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 20. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul
                  2
               ,
                  3
               . I denne meddelelse redegjorde Kommissionen for, at betingelserne for at aktivere den generelle undtagelsesklausul i lyset af det forventede alvorlige økonomiske tilbageslag som følge af covid-19-udbruddet var opfyldt. Den 23. marts 2020 tilsluttede medlemsstaternes finansministre sig Kommissionens vurdering. Den generelle undtagelsesklausul har givet medlemsstaterne budgetmæssig fleksibilitet til at håndtere krisen. Den har lettet samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag. Aktiveringen af klausulen giver mulighed for en midlertidig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning for hver medlemsstat, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. Den 17. september 2020 bebudede Kommissionen i sin årlige strategi for bæredygtig vækst, at den generelle undtagelsesklausul fortsat ville være aktiveret i 2021
                  4
               .

               (2)Den 20. juli 2020 henstillede Rådet, at Danmark
                  5
                skulle træffe alle nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med den generelle undtagelsesklausul til effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte den efterfølgende genopretning. Det henstillede også, at Danmark skulle føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre en holdbar gæld, og samtidig øge investeringerne, så snart den økonomiske situation tillader det.

               (3)NextGenerationEU, herunder genopretnings- og resiliensfaciliteten, vil sikre en bæredygtig, inklusiv og retfærdig genopretning. Forordning (EU) 2021/241 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten
                  6
                trådte i kraft den 19. februar 2021. Faciliteten vil yde finansiel bistand til gennemførelsen af reformer og investeringer og vil således bidrage med en EU-finansieret finanseffekt. Den vil bidrage til den økonomiske genopretning og til gennemførelsen af bæredygtige og vækstfremmende reformer og investeringer, navnlig til fremme af den grønne og den digitale omstilling, ligesom den vil styrke økonomiernes modstandsdygtighed og potentielle vækst. Den vil således hjælpe med at genetablere en gunstigere situation for de offentlige finanser på kort sigt og gøre dem mere holdbare på mellemlang og lang sigt, ligesom den vil styrke væksten og jobskabelsen på mellemlang og lang sigt.

               (4)Den 3. marts 2021 vedtog Kommissionen en meddelelse, som udstikker nærmere politiske retningslinjer for at lette samordningen af finanspolitikkerne og udarbejdelsen af medlemsstaternes stabilitets- og konvergensprogrammer
                  7
               . Den overordnede finanspolitiske kurs bør under hensyntagen til de nationale budgetter og genopretnings- og resiliensfaciliteten fortsat være understøttende i 2021 og 2022. Samtidig bør medlemsstaternes finanspolitik i lyset af forventningen om en gradvis normalisering af den økonomiske aktivitet i anden halvdel af 2021 gøres mere differentieret i 2022. Medlemsstaternes finanspolitik bør tage hensyn til status for genopretningen, den finanspolitiske holdbarhed og behovet for at mindske de økonomiske, sociale og territoriale forskelle. I betragtning af behovet for at støtte en bæredygtig genopretning i EU bør medlemsstater med lave holdbarhedsrisici målrette deres budgetter mod at fastholde en understøttende finanspolitik i 2022 under hensyntagen til indvirkningen fra genopretnings- og resiliensfaciliteten. Medlemsstater med høje gældsniveauer bør føre en forsigtig finanspolitik, samtidig med at de nationalt finansierede investeringer fastholdes, mens tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten anvendes til at finansiere yderligere investeringsprojekter af høj kvalitet og strukturreformer. For perioden efter 2022 bør finanspolitikken fortsat tage hensyn til genopretningens styrke, graden af økonomisk usikkerhed og overvejelser vedrørende den finanspolitiske holdbarhed. En ændring af det finanspolitiske fokus i retning af at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt, herunder ved at udfase støtteforanstaltningerne, når tiden er inde hertil, vil bidrage til at sikre finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt.

               (5)I meddelelsen af 3. marts 2021 tilkendegav Kommissionen også, at beslutningen om, hvorvidt den generelle undtagelsesklausul skal deaktiveres eller fortsat skal anvendes, bør træffes som led i en overordnet vurdering af økonomiens tilstand med niveauet for den økonomiske aktivitet i EU eller i euroområdet sammenlignet med niveauet før krisen (ultimo 2019) som det bærende kvantitative kriterie. På grundlag af Kommissionens forårsprognose 2021 konkluderede Kommissionen den 2. juni, at betingelserne for fortsat at anvende den generelle undtagelsesklausul i 2022 og deaktivere den fra 2023 var opfyldt. Der vil fortsat blive taget hensyn til landespecifikke forhold efter deaktiveringen af den generelle undtagelsesklausul
                  8
               .

               (6)Den 29. april 2021 fremlagde Danmark sit konvergensprogram for 2021 i overensstemmelse med artikel 8 i forordning (EF) nr. 1466/97.

               (7)Ifølge opgørelser fra Eurostat udgjorde Danmarks offentlige underskud i 2020 1,1 % af BNP, mens den offentlige gæld steg til 42,2 % af BNP. Den årlige ændring i den primære budgetsaldo udgjorde 5,1 % af BNP, inklusive diskretionære budgetforanstaltninger på 2,8 % af BNP til støtte for økonomien og virkningerne af de automatiske stabilisatorer. Danmark har også ydet likviditetsstøtte til virksomheder og husholdninger (såsom garantier og skatteudsættelser, som ikke har nogen direkte og umiddelbar budgetvirkning) svarende til skønsvis 28,4 % af BNP.

               Den 2. juni 2021 offentliggjorde Kommissionen en rapport i medfør af artikel 126, stk. 3, i TEUF. I rapporten redegøres der for budgetsituationen i Danmark, eftersom landets offentlige underskud ventes at overstige traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i 2021. I rapporten blev det konkluderet, at underskudskriteriet var opfyldt.

               (8)Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne i konvergensprogrammet, forekommer forsigtigt i 2021 og realistisk i 2022. Ifølge konvergensprogrammet for 2021 ventes realvæksten i BNP at udgøre 2,1 % i 2021 og 3,8 % i 2022. Til sammenligning ventes realvæksten BNP ifølge Kommissionens forårsprognose 2021 at udgøre 2,9 % i 2021 og 3,5 % i 2022. De væsentligste forskelle vedrører antagelser om udviklingen af covid-19-pandemien og dertil knyttede restriktioner i 2021.

               (9)Ifølge konvergensprogrammet for 2021 forventer regeringen, at det offentlige underskud vil stige fra -1,1 % af BNP i 2020 til -3,3 % af BNP i 2021, mens gældskvoten forventes at falde til 40,7 % af BNP i 2021. Ifølge programmet ventes ændringen i den primære budgetsaldo i 2021 i forhold til niveauet før krisen (2019) at udgøre -3,2 % af BNP, hvilket afspejler de diskretionære budgetforanstaltninger på 1,2 % af BNP til støtte for økonomien og virkningerne af de automatiske stabilisatorer. Ifølge fremskrivningerne i Kommissionens forårsprognose 2021 vil underskuddet i 2021 være lavere, hvilket afspejler et gunstigere makroøkonomisk scenario og en mere optimistisk prognose for indtægterne fra pensionsafkastskatten.

               (10)Som reaktion på covid-19-pandemien og det dermed forbundne økonomiske tilbageslag har Danmark truffet budgetmæssige foranstaltninger til at styrke sundhedssystemets kapacitet, inddæmme pandemien og yde hjælp til de personer og brancher, der er særlig hårdt ramt. Denne stærke politiske reaktion har afbødet faldet i BNP, hvilket på sin side har begrænset stigningen i det offentlige underskud og den offentlige gæld. Finanspolitiske foranstaltninger bør maksimere støtten til genopretningen uden at foregribe den fremtidige finanspolitiske kurs. Sådanne foranstaltninger bør derfor ikke skabe en permanent byrde for de offentlige finanser. Når medlemsstaterne indfører permanente foranstaltninger, bør de derfor sørge for tilstrækkelig finansiering heraf for at sikre budgetneutralitet på mellemlang sigt. De foranstaltninger, som Danmark har truffet i 2020 og 2021, er i overensstemmelse med Rådets henstilling af 20. juli 2020. De diskretionære budgetforanstaltninger, som regeringen har truffet i 2020 og 2021, er af midlertidig karakter eller opvejes af udlignende foranstaltninger.

               (11)Konvergensprogrammet for 2021 bygger på en antagelse om, at tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten til reformer og investeringer udgør 0,2 % af BNP i 2021, 0,2 % i 2022, 0,1 % i 2023, 0,1 % i 2024 og 0,03 % i 2025. Der er taget hensyn til disse tilskud i forbindelse med budgetfremskrivningerne i Kommissionens forårsprognose.

               (12)Indikatorerne for finanspolitisk tilpasning, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1466/97, skal ses i lyset af den aktuelle situation. For det første knytter der sig en betydelig usikkerhed til skønnene over outputgabet. For det andet skal der være mulighed for hurtigt at tilpasse finanspolitikken til udviklingen i pandemien og således veksle fra nødforanstaltninger til mere målrettede foranstaltninger, når sundhedsrisiciene er aftaget. For det tredje er den nuværende situation kendetegnet ved betydelige politiske tiltag til støtte for den økonomiske aktivitet. I betragtning af de betydelige overførsler fra EU-budgettet (f.eks. fra genopretnings- og resiliensfaciliteten) afspejler de sædvanlige indikatorer ikke finanspolitikkens fulde indvirkning på økonomien. På grundlag heraf forekommer den strukturelle saldo ikke at være en passende indikator i den nuværende situation. Samtidig bør udgiftsmålet tilpasses
                  9
                og suppleres med yderligere oplysninger for at give et fuldstændigt billede af den finanspolitiske kurs.

               For det første er midlertidige nødforanstaltninger ikke blevet medregnet i udgiftsaggregatet i lighed med fremgangsmåden ved vurderingen af udkastene til budgetplaner for 2021. Disse kriserelaterede midlertidige nødforanstaltninger støtter sundhedssystemerne og kompenserer arbejdstagere og virksomheder for indkomsttab som følge af nedlukninger og forstyrrelser af forsyningskæderne; de offentlige myndigheders ophævelse af disse foranstaltninger beror på en tilbagevenden til en normalsituation i sundhedssektoren og i økonomien.

               For det andet bør de betydelige overførsler fra EU-budgettet (bl.a. fra genopretnings- og resiliensfaciliteten) medregnes i det relevante udgiftsaggregat for at give et korrekt billede af den overordnede finanspolitiske kurs på nuværende tidspunkt.

               Den finanspolitiske kurs bestemmes således ud fra ændringen i primære udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden og kriserelaterede midlertidige nødforanstaltninger), inklusive udgifter finansieret med tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler.

               Foruden den overordnede finanspolitiske kurs er formålet med analysen også at undersøge, om den nationale finanspolitik er forsigtig, og om sammensætningen heraf bidrager til en bæredygtig genopretning i overensstemmelse med den grønne og den digitale omstilling. Derfor fokuseres der særligt på udviklingen i nationalt finansierede primære løbende udgifter og investeringer.

               (13)Ifølge konvergensprogrammet for 2021 forventes Danmarks offentlige underskud at falde til 0,9 % af BNP i 2022, primært som følge af ophævelsen af de midlertidige støtteforanstaltninger, der er blevet vedtaget i 2020 og 2021. Den offentlige gældskvote ventes at stige til 41,3 % af BNP i 2022. Disse fremskrivninger er på linje med dem i Kommissionens forårsprognose 2021.

               Ifølge Kommissionens prognose ventes den overordnede finanspolitiske kurs som defineret ovenfor — som også omfatter virkningerne på den samlede efterspørgsel i 2022 af investeringer, der finansieres af både det nationale budget og EU-budgettet, navnlig genopretnings- og resiliensfaciliteten — at ligge på +1,6 % af BNP
                  10
               . Det positive bidrag fra udgifter finansieret med tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler forventes at forblive uændret. Nationalt finansierede investeringer skønnes at indebære et neutralt bidrag
                  11
               . Nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden) skønnes at indebære et kontraktivt bidrag på 1,0 procentpoint af BNP.

               (14)Kvaliteten af medlemsstaternes budgetforanstaltninger forekommer særlig relevant. Finanspolitiske strukturreformer, som tager sigte på at forbedre sammensætningen af de nationale budgetter, kan støtte den potentielle vækst, skabe et yderst nødvendigt finanspolitisk råderum og hjælpe med at sikre finanspolitisk holdbarhed på længere sigt, også i lyset af klimaændringerne og de sundhedsmæssige udfordringer. På indtægtssiden har covid-19-krisen forstærket betydningen af reformer, der har til formål at gøre systemerne for offentlige indtægter mere effektive og retfærdige. På udgiftssiden har den øget nødvendigheden af at hæve niveauet for og kvaliteten af bæredygtige og vækstfremmende investeringer, hvilket understøtter målet om at øge vækstpotentialet såvel som den økonomiske og sociale modstandsdygtighed og er i overensstemmelse med den grønne og den digitale omstilling. Genopretnings- og resiliensplanerne vil give mulighed for at forbedre sammensætningen af de nationale budgetter.

               (15)Ifølge de mellemfristede budgetplaner i programmet forventes det offentlige underskud at falde fra 0,7 % af BNP i 2023 til 0,6 % af BNP i 2024 og at nå en ligevægtig stilling i 2025.

               Ifølge programmet ventes den overordnede finanspolitiske kurs — som også omfatter virkningerne på den samlede efterspørgsel af investeringer, der finansieres af både det nationale budget og EU-budgettet, navnlig genopretnings- og resiliensfaciliteten — at udgøre 0,2 % af BNP i 2023 og 2024 i gennemsnit. Det positive bidrag fra udgifter finansieret med tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler forventes at falde med 0,1 procentpoint af BNP. Nationalt finansierede investeringer skønnes at indebære et kontraktivt bidrag på 0,1 procentpoint af BNP
                  12
               . Nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden) skønnes at indebære et neutralt bidrag.

               Den gennemsnitlige nominelle potentielle vækst over 10 år skønnes på nuværende tidspunkt at være på 3½ %
                  13
               . Dette skøn tager dog ikke højde for virkningerne af de reformer, der indgår i genopretnings- og resiliensplanen, og som kan øge Danmarks potentielle vækst.

               (16)Den offentlige gældskvote forventes ifølge konvergensprogrammet at falde fra 41,6 % af BNP i 2023 til 41,3 % af BNP i 2024. Risiciene for den finanspolitiske holdbarhed i Danmark lader til at være begrænsede på mellemlang sigt, hvilket også fremgår af den seneste analyse af gældsholdbarheden
                  14
               .

               (17)I lyset af den betydelige usikkerhed, der stadig hersker, bør anbefalingerne til finanspolitikken hovedsagelig være af kvalitativ art. Der bør fremsættes mere kvantificerede anbefalinger for de kommende år i 2022, hvis usikkerheden er faldet til et passende niveau.

               Rådet har vurderet konvergensprogrammet for 2021 og Danmarks opfølgning på Rådets henstilling af 20. juli 2020,

               HENSTILLER, AT DANMARK:

               1.i 2022 fastholder en understøttende finanspolitisk kurs, som omfatter finanseffekten af genopretnings- og resiliensfaciliteten, og opretholder nationalt finansierede investeringer

               2.når den økonomiske situation tillader det, fører en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt; samtidig øger investeringerne med henblik på at løfte vækstpotentialet

               3.tager særligt hensyn til sammensætningen af de offentlige finanser, både på budgettets indtægtsside og udgiftsside, samt til budgetforanstaltningers kvalitet med henblik på at sikre en bæredygtig og inklusiv genopretning; prioriterer bæredygtige og vækstfremmende investeringer, som navnlig støtter den grønne og den digitale omstilling; prioriterer finanspolitiske strukturreformer, som kan bidrage til at finansiere offentlige politiske prioriteter og bidrage til de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at styrke sundheds- og socialsikringssystemernes dækning, tilstrækkelighed og holdbarhed for alle.

               Udfærdiget i Bruxelles, den 2.6.2021.

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Klausulen som fastsat i artikel 5, stk. 1, artikel 6, stk. 3, artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 samt artikel 3, stk. 5, og artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97 letter samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag.

                     (3)

                        Meddelelse fra Kommissionen til Rådet om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul, Bruxelles (COM(2020) 123 final af 20.3.2020).

                     (4)

                        Meddelelse fra Kommissionen — Årlig strategi for bæredygtig vækst 2021, Bruxelles (COM(2020) 575 final af 17.9.2020).

                     (5)

                        Rådets henstilling af 20. juli 2020 om Danmarks nationale reformprogram og med Rådets udtalelse om Danmarks konvergensprogram for 2020 (EUT C 282 af 26.8.2020, s. 22).

                     (6)

                     EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17
                     .

                     (7)

                        Meddelelse fra Kommissionen til Rådet — Et år siden covid-19 brød ud: finanspolitisk reaktion, Bruxelles (COM(2021) 105 final af 3.3.2021).

                     (8)

                        Meddelelse fra Kommissionen om samordningen af den økonomiske politik i 2021: sådan får vi bugt med covid-19, understøttet genopretningen og moderniseret vores økonomi, Bruxelles (COM(2021) 500 final af 2.6.2021).

                     (9)

                        Navnlig indebærer udjævningen af investeringsudgifter over fire år, som anvendes i forbindelse med udgiftsmålet, at der ikke kan foretages en korrekt vurdering af omfanget af den finanspolitiske støtte til genopretningen, som de nationalt finansierede investeringer bidrager med.

                     (10)

                        Hvis indikatoren er negativ, betyder det, at de primære udgifter er steget kraftigere end den økonomiske vækst på mellemlang sigt, hvilket er tegn på en ekspansiv finanspolitik.

                     (11)

                        Andre nationalt finansierede investeringsudgifter skønnes at indebære et kontraktivt bidrag på 0,6 procentpoint af BNP.

                     (12)

                        Andre nationalt finansierede investeringsudgifter skønnes at indebære et neutralt bidrag.

                     (13)

                        Anslået af Kommissionen på grundlag af den i fællesskab aftalte metode.

                     (14)

                        Jf. arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene "Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes".


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 16.3.2021
            COM(2021) 119 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS AFGØRELSE
            om bemyndigelse til indledning af forhandlinger om ændring af den internationale kakaooverenskomst 2010

               BEGRUNDELSE

               Denne henstilling vedrører en afgørelse om bemyndigelse af Kommissionen til på Unionens vegne at føre de forhandlinger om delvist at revidere den internationale kakaooverenskomst ("ICA")
                  1
               , som Det Internationale Kakaoråd ("ICC") har besluttet at indlede, under ledelse af De Forenede Nationers Konference for Handel og Udvikling (UNCTAD).

               1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

               Revision af den internationale kakaooverenskomst 2010

                  Den Europæiske Union er part i ICA
                     2
                  .

                  ICA har til formål at sikre et øget internationalt samarbejde om spørgsmål vedrørende kakao og dertil relaterede spørgsmål, at tilvejebringe et forum for mellemstatslige samråd om kakao og om mulighederne for at forbedre den globale kakaoøkonomi, at lette samhandelen ved at indsamle oplysninger om verdensmarkedet for kakao og at tilskynde til øget efterspørgsel efter kakao.

                  ICA trådte midlertidigt i kraft den 1. oktober 2012 for en periode på ti år indtil den 30. september 2022.

                  Ifølge artikel 7 i ICA er ICC det organ, der er ansvarligt for at varetage alle de funktioner, der er nødvendige for at gennemføre bestemmelserne i ICA. Artikel 12 i ICA fastsætter, at alle beslutninger, der træffes af ICC, i princippet træffes ved konsensus, medmindre der er fastsat andre bestemmelser i ICA. Hvis der ikke opnås konsensus, træffes beslutningerne ved kvalificeret flertal.

                  I henhold til artikel 10 i ICA har medlemmerne af Den Internationale Kakaoorganisation (ICCO) i alt 2 000 stemmer. Hvert medlem af ICCO har et bestemt antal stemmer, som justeres årligt efter kriterier, der er fastsat på forhånd i ICA. Aftalen og navnlig fordelingen af stemmer blandt medlemmer afgør også et medlems bidrag. I øjeblikket er Unionen langt den største bidragyder til ICCO's budget.

                  ICC indledte forhandlinger for at kunne træffe afgørelse om en eventuel forlængelse af ICA's gyldighed inden den nuværende frist. Disse forhandlinger vil være den rette lejlighed til delvist at revidere ICA med fokus på dens modernisering og forenkling.

                  Kommissionens retningslinjer for anbefalede ændringer findes i bilaget.

                  Det er helt klart i Unionens interesse, at der gennemføres en reform af ICA for at tilpasse praksis i denne organisation til de former for praksis, som Unionen fremmer i andre internationale vareorganisationer, og til den udvikling, der har været på det globale kakaomarked siden 2010. Dette er blevet regelmæssigt skitseret på de seneste ICC-møder i 2019-2020, hvor EU's medlemsstater også deltog.

                  Det er ikke hensigten, at det overordnede formål med ICA som beskrevet i overenskomstens artikel 1 skal ændres.

                  Der foreslås to primære ændringer af den reviderede ICA:

               ·At sikre, at medlemmerne gør deres yderste for at opnå en bæredygtig kakaoøkonomi under hensyntagen til de principper for bæredygtig udvikling, der bl.a. er indeholdt i FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget i New York i 2015.

               ·At nå til enighed om, at den reviderede ICA forbliver i kraft, indtil den opsiges af Rådet.

               2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

               Retsgrundlag

                  Artikel 218, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) indeholder bestemmelser om bemyndigelse til at indlede forhandlinger og, afhængigt af emnet for den påtænkte aftale, om udpegelse af Unionens forhandler eller af chefen for Unionens forhandlingsdelegation. I henhold til artikel 218, stk. 4, i TEUF kan Rådet give forhandleren direktiver og udpege et særligt udvalg, som der skal føres samråd med under forhandlingerne.

               Anvendelse på det foreliggende tilfælde

                  De påtænkte forhandlingsdirektiver bør give forhandleren på Unionens vegne midlerne til at nå de overordnede mål i punkt 1. De er angivet i bilaget.

                  Det proceduremæssige retsgrundlag for den foreslåede afgørelse er derfor artikel 218, stk. 3 og 4, i TEUF.

               Konklusion

                  Retsgrundlaget for den foreslåede afgørelse bør være artikel 218, stk. 3 og 4, i TEUF.

               Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

                  Unionen er part i ICA og repræsenteres af Kommissionen i ICC. Medlemsstaterne er ikke særskilte parter i ICA. Unionens forhandlinger om den delvise revision af ICA henhører under Unionens enekompetence.

               Proportionalitetsprincippet

                  Det er i Unionens interesse at revidere ICA med henblik på opnå en forbedret traktat, der fører til en modernisering af aftalen. I øjeblikket er EU's deltagelse i ICCO til gavn for både EU og andre ICCO-medlemsstater. En modernisering af overenskomsten forventes at øge interessen for ICCO, potentielt tiltrække nye medlemmer samt øge relevansen af dens arbejde.

               3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

               Høringer af interesserede parter

                  Unionen er part i ICA, og dens medlemskab er generelt blevet støttet siden 2010 af kakaosektoren i EU samt af de fleste EU-medlemsstater. Det skønnes ikke nødvendigt at foretage en høring af interessenter vedrørende en proces, der blot har til formål at videreføre EU's medlemskab af ICCO, dog med et sæt regler, der er på linje med reglerne i andre internationale vareorganisationer, som EU er medlem af.

               Konsekvensanalyse

                  Det er ikke nødvendigt med en fuldgyldig konsekvensanalyse, da foranstaltningen ikke forventes at få betydelige økonomiske, miljømæssige eller sociale indvirkninger. En vellykket ændring af ICA vil resultere i en reformeret styring, hvilket betragtes som et vigtigt udgangspunkt for moderniseringen af ICA og bør også resultere i en mere aktiv deltagelse af medlemmerne i ICCO.

               4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET

                  Indledningen af forhandlinger anses ikke for at have indvirkning på budgettet.

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS AFGØRELSE

               om bemyndigelse til indledning af forhandlinger om ændring af den internationale kakaooverenskomst 2010

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

               under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig

               artikel 218, stk. 3 og 4,

               under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

               ud fra følgende i betragtninger:

               (1)Unionen er part i den internationale kakaooverenskomst 2010 ("ICA")
                  3
                og medlem af Den Internationale Kakaoorganisation ("ICCO")
                  4
               .

               (2)I henhold til artikel 7 i ICA varetager eller drager Det Internationale Kakaoråd ("ICC") omsorg for udførelsen af alle sådanne funktioner, som er nødvendige til gennemførelse af bestemmelserne i ICA. I henhold til artikel 12 i ICA vedtages alle beslutninger i ICC i princippet enstemmigt. Hvis der ikke opnås konsensus, træffes beslutningerne ved kvalificeret flertal.

               (3)I henhold til artikel 10 i ICA har ICCO's medlemmer i alt 2000 stemmer i ICC. Hvert medlem af har et bestemt antal stemmer, som justeres årligt i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i artikel 10 i ICA.

               (4)Det er i Unionens interesse at deltage i en international aftale om kakao betragtning af denne sektors betydning for en række medlemsstater og for økonomien i Unionens kakaosektor.

               (5)En teknisk arbejdsgruppe bestående af ICCO's medlemsstater fra både producent- og eksportlande har været involveret i et omfattende arbejde med henblik på at fremsætte konkrete forslag til ændring af ICA. Alle medlemmer blev opfordret til at fremsætte forslag til indledning af denne tekniske analyse. EU udførte sin del af dette tekniske arbejde. Det er nødvendigt for ICC at indlede forhandlinger om en delvis revision af ICA i god tid inden udløbet af ICA's gyldighedsperiode under vejledning fra De Forenede Nationers Konference for Handel og Udvikling (UNCTAD). Alle de dele af ICA, der skal tages op til revision, skal gøres til genstand for formelle forhandlinger. Disse forhandlinger skal afsluttes senest den 30. september 2022, hvor gyldigheden af den nuværende ICA udløber.

               (6)Eventuelle de ændringer, som der opnås enighed om i disse forhandlinger, bør vedtages i overensstemmelse med den procedure, der er fastlagt i artikel 63 i ICA. I medfør af nævnte artikel kan ICC med konsensus eller kvalificeret flertal rette henstilling til ICA's kontraherende parter om en ændring af ICA. Ændringen træder i kraft i overensstemmelse med artikel 63, stk. 1, i ICA, der kræver anmeldelse om godtagelse fra en vis procentdel af parterne. Unionen bør som medlem af ICCO og kontraherende part i ICA bør Unionen i overensstemmelse med artikel 4 i ICA være i stand til at deltage i forhandlinger med henblik på at ændre den institutionelle ramme for ICA.

               (7)Det er derfor hensigtsmæssigt, at Kommissionen bemyndiges til at indlede forhandlinger om den delvise revision forhandlinger —

               VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

               Artikel 1

               Kommissionen bemyndiges herved til på Unionens vegne at føre forhandlinger om ændringer af den internationale kakaooverenskomst 2010.

               Artikel 2

               Forhandlingsdirektiverne er fastsat i bilaget.

               Artikel 3

               Forhandlingerne føres i samråd med Råvaregruppen.

               Artikel 4

               Denne afgørelse er rettet til Kommissionen.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        De Forenede Nationers traktatsamling,
                  bind 2871
                  , s. 3

                     (2)

                        Rådets afgørelse af 17. maj 2011 om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne og om midlertidig anvendelse af den internationale kakaooverenskomst 2010, EUT L 259 af 4.10.2011, s. 7.

                     (3)

                        Rådets afgørelse af 17. maj 2011 om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne og om midlertidig anvendelse af den internationale kakaooverenskomst 2010, EUT L 259 af 4.10.2011, s. 7.

                     (4)

                        Som oprettet ved kakaooverenskomsten 1972: De Forenede Nationers traktatsamling, bind 882, s. 67.

    ---documentbreak---

               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 16.3.2021
            COM(2021) 119 final
            BILAG
            til
            henstilling med henblik på Rådets afgørelse
            om bemyndigelse til indledning af forhandlinger om ændring af den internationale kakaooverenskomst 2010

               BILAG

               1.Generelle forhandlingsretningslinjer

               Foreslåede ændringer

               De anbefalede ændringer til den internationale kakaooverenskomst (ICA 2010) som udformet af arbejdsgruppen for revision af den internationale kakaooverenskomst i 2019/2020 hilses velkomne, da de lever op til de målsætninger, som EU har foreslået i internationale råvareorganer.

               Forhandlingsretningslinjer

               I overensstemmelse med de foreslåede ændringer bør følgende generelle forhandlingsretningslinjer finde anvendelse.

               (1)Det overordnede formål med ICA som beskrevet i artikel 1 ændres ikke.

               (2)ICA bør udformes i overensstemmelse med overordnede kriterier for bæredygtighed for at opnå en bæredygtig kakaosektor. Dette omfatter følgende:

               ·at man tager hensyn til de principper for bæredygtig udvikling, der er indeholdt i bl.a. FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget i New York i 2015

               ·at man tager hensyn til Parisaftalen om klimaændringer og parternes nationalt bestemte bidrag

               ·at man forfølger målsætningen om at sikre, at kakaoproduktionen er økonomisk bæredygtig ved at sikre kakaoproducenterne en anstændig indkomst, de kan leve af, og et anstændigt liv

               ·at man forfølger målsætningen om at sikre, at kakaoproduktionen er miljømæssigt bæredygtig ved at forebygge eller standse skovrydning og forringelse af naturressourcer

               ·at man forfølger målsætningen om at sikre, at kakaoproduktionen er socialt bæredygtig ved at sikre respekt for menneskerettigheder og gøre fremskridt i retning af bekæmpelse af børnearbejde

               ·og at man anvender principperne for bæredygtig udvikling i resten af værdikæden.

               (3)ICA forbliver gældende, indtil den opsiges af medlemmerne.

               Detaljerede forhandlingsretningslinjer

               Præambel: ændres muligvis

               Præamblen bør indeholde en henvisning ikke blot til en "anstændig indkomst", men også til en "indkomst, de kan leve af".

               Artikel 1, litra j): ændres muligvis

               I stedet for "sufficient incomes" ("tilstrækkelige indkomster") henvises der til "decent incomes" ("anstændige indkomster") for at sikre sammenhæng i teksten med definitionen af "anstændig indkomst" i artikel 2, punkt 21.

               Artikel 16, stk. 3: udgår

               "The position of the Executive Director shall rotate between candidate from an exporting Member and candidate from an importing Member." [Oversættelse: "Stillingen som administrerende direktør går på skift mellem en kandidat fra et eksporterende medlem og en kandidat fra et importerende medlem."]

               Artikel 36: ændres muligvis

               "In the event of a predicted imbalance, the Council may suggest recommendations on how to mitigate the negative effects of the imbalance on primary producers." [Oversættelse: "I tilfælde af en forventet ubalance kan Rådet fremsætte henstillinger til, hvordan ubalancens negative virkninger for primærproducenterne kan afbødes."] The measures must however not put competition out of play." [Oversættelse: Foranstaltningerne må imidlertid ikke sætte konkurrencen ud af kraft."]

               Artikel 42: ændres muligvis

               Tilsagnet om at forbedre levestandarden og arbejdsvilkårene hilses velkommen. Der kunne tilføjes et mere specifikt tilsagn om bekæmpelse af børnearbejde.

               Artikel 43: ændres muligvis

               Der kunne tilføjes et mere specifikt tilsagn om at bekæmpe skovrydning, skovforringelse og klimaændringer.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 30.4.2021
            COM(2021) 220 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS AFGØRELSE
            om bemyndigelse til at indlede forhandlinger på Den Europæiske Unions vegne om indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Færøerne om de generelle principper for deltagelse i EU-programmer og Færøernes associering til Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (2021-2027)

               BEGRUNDELSE

               1.BAGGRUND FOR HENSTILLINGEN

                  Herved henstiller Europa-Kommissionen til, at Rådet for Den Europæiske Union bemyndiger indledningen af forhandlinger mellem Den Europæiske Union og Færøerne om en aftale om Færøernes deltagelse i EU-programmer og om at associere Færøerne til Horisont Europa — Unionens rammeprogram for forskning og innovation for perioden 2021-2027.

               2.FORBINDELSER MED FÆRØERNE

                  De formelle forbindelser mellem EU og Færøerne er i øjeblikket baseret på separate bilaterale aftaler om fiskeri (1980), varehandel (1997) og færøsk deltagelse i Unionens rammeprogram for forskning og innovation (af 2010 og 2014, begge aftaler begrænset til varigheden af de respektive EU-rammeprogrammer). Færøerne blev formelt associeret til syvende rammeprogram i 2010, og en række europæiske projekter vidner om færøske forskeres og institutters aktive deltagelse på områder såsom miljø, oceanologi, klimaændringer, økosystemer og fiskeriforvaltning. Færøsk associering til ottende rammeprogram — Horisont 2020 — gav fra 2014 forskere, forskningsinstitutter og virksomheder på Færøerne fuld adgang til EU-finansiering og samarbejdsaktiviteter inden for forskning og innovation på lige fod med enheder fra medlemsstaterne og andre tredjelande, der også er associeret til Horisont 2020. Denne deltagelse er blevet meget vigtig for Færøernes forskningssamfund og udgør en vigtig ny og vellykket søjle i forbindelserne mellem Færøerne og EU. Eftersom aftalerne om associering til Unionens rammeprogram er tidsmæssigt begrænset til varigheden af hvert efterfølgende EU-program, findes der i øjeblikket ingen international aftale om færøske enheders deltagelse i Horisont Europa eller fremme af videnskabeligt samarbejde samt forsknings- og innovationssamarbejde mellem EU og de færøske forskningssamfund.

               3.BAGGRUND — AFTALEN OM FÆRØERNES DELTAGELSE I EU-PROGRAMMER OG DE PROGRAMSPECIFIKKE BESTEMMELSER

                  Den 14. maj 2020 gav Færøerne ved en hensigtserklæring udtryk for sin formelle interesse i at associere sig til Horisont Europa. Artikel [16], stk. 1, litra d), i Horisont Europa-forordningen om tredjelandes associering til programmet fastsætter, at tredjelande og andre territorier deltager i programmet på grundlag af en aftale om tredjelandets deltagelse i EU-programmer. Færøerne opfylder kriterierne for tredjelandes associering til rammeprogrammet Horisont Europa som fastsat i Horisont Europa-forordningen, navnlig fordi de har en god kapacitet inden for videnskab, teknologi og innovation, tilslutter sig princippet om en regelbaseret og åben markedsøkonomi, herunder en retfærdig og rimelig behandling af intellektuelle ejendomsrettigheder, overholder menneskerettighederne, understøttes af demokratiske institutioner og aktivt fremmer politikker med henblik på at forbedre borgernes økonomiske og sociale velfærd.

                  For at sikre Færøerne uafbrudt associering til EU's FoI-rammeprogrammer og for at fastlægge de generelle rammer for Færøernes deltagelse i EU-programmer henstilles der til, at der gives bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en aftale med følgende indhold:

               ·de generelle principper, der er relevante for deltagelse i EU-programmer, herunder tredjelandets finansielle bidrag

               ·de programspecifikke vilkår og betingelser for Færøernes associering til rammeprogrammet Horisont Europa på de deri fastsatte vilkår og betingelser.

                  Den foreslåede aftale fastsætter de generelle betingelser for eventuel deltagelse i bl.a. EU-programmer, som skal suppleres med programspecifikke vilkår og betingelser i form af protokoller til aftalen, som kan forhandles i fremtiden, hvis de to parter finder det i deres fælles interesse.

                  For så vidt angår de programspecifikke vilkår og betingelser for Færøernes associering til rammeprogrammet Horisont Europa bør de indeholde bestemmelser om associering til alle dele af programmet med undtagelse af det særprogram om forsvarsforskning, der er oprettet ved [Europa-Parlamentets og Rådets forordning …/…/EU om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond]. Dette vil sikre kontinuiteten i den hidtidige fulde associering til Horisont 2020 og dets forgænger syvende rammeprogram (Færøerne har været fuldt associeret til rammeprogrammet for forskning og innovation siden 2010). Mens strukturen og dimensionen af det færøske FoI-system har resulteret i begrænset deltagelse i søjle I- og III-instrumenter med én støttemodtager (hovedsagelig SMV-instrumentet), gik en betydelig del af EU's bidrag til samarbejdsforanstaltninger under det foregående rammeprogram. Denne deltagelse er blevet vurderet som gavnlig for begge parter med en særlig merværdi på tematiske områder såsom miljø, sundhed og fødevarer samt oceanforskning. Færøerne har ydet et betydeligt nettobidrag til de seneste rammeprogrammer. Den foreslåede aftale vil fastsætte rimelige og afbalancerede betingelser for Færøernes finansielle bidrag. Aftalen vil også bygge på erfaringerne fra Horisont 2020 og ligesom den tidligere associeringsaftale indeholde en gensidighedsklausul, der sikrer, at forskere og juridiske enheder, der er etableret i Unionen, så vidt muligt har adgang til at deltage i færøske forsknings- og innovationsprogrammer, der svarer til rammeprogrammet Horisont Europa, i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i Færøernes nationale lovgivning.

               4.RETSGRUNDLAG

                  Det proceduremæssige retsgrundlag for den foreslåede afgørelse, som henstillingen vedrører, er artikel 218, stk. 3 og 4, i TEUF.

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS AFGØRELSE

               om bemyndigelse til at indlede forhandlinger på Den Europæiske Unions vegne om indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Færøerne om de generelle principper for deltagelse i EU-programmer og Færøernes associering til Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (2021-2027)

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

               under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 218, stk. 3 og 4,

               under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

               ud fra følgende betragtning: Der bør indledes forhandlinger med henblik på at indgå en aftale om de generelle principper for deltagelse i EU-programmer og Færøernes associering til Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (2021-2027) —

               VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

               Artikel 1

               Europa-Kommissionen bemyndiges herved til på Unionens vegne at indlede forhandlinger om en aftale om de generelle principper for deltagelse i EU-programmer og Færøernes associering til Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (2021-2027).

               Artikel 2

               Forhandlingsdirektiverne findes i bilaget til denne afgørelse.

               Artikel 3

               Forhandlingerne føres i samråd med det [særlige udvalg, der er omhandlet i artikel 218, stk. 4, i TEUF].

               Artikel 4

               Denne afgørelse er rettet til Europa-Kommissionen.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

    ---documentbreak---

               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 30.4.2021
            COM(2021) 220 final
            BILAG
            til
            Henstilling med henblik påRÅDETS AFGØRELSE
            om bemyndigelse til at indlede forhandlinger på Den Europæiske Unions vegne om indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Færøerne om de generelle principper for deltagelse i EU-programmer og Færøernes associering til Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (2021-2027)

               BILAG

               FORHANDLINGSDIREKTIVER MED HENBLIK PÅ EN AFTALE MELLEM Den Europæiske Union og Færøerne om de generelle principper for Færøernes deltagelse i EU-programmer og Færøernes associering til Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (2021-2027)

               1.Aftalen bør indeholde vilkårene og betingelserne for Færøernes deltagelse i EU-programmer. Den skal:

               (a)sikre en rimelig balance for så vidt angår bidrag fra og fordele for det tredjeland, som deltager i EU-programmerne

               (b)fastsætte betingelser for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrative omkostninger. Disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel 21, stk. 5

               (c)undgå at overlade tredjelandet nogen beslutningskompetence med hensyn til EU-programmet

               (d)fastsætte garantier vedrørende Unionens ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser.

               2.Denne aftale bør indeholde de generelle principper, der er relevante for deltagelse i EU-programmer. Aftalen bør fastsætte, at eventuelle fremtidige associeringer af Færøerne til andre EU-programmer tager form af protokoller til aftalen. Sådanne protokoller bør vedtages af et organ, der oprettes i henhold til aftalen.

               3.Med forbehold af ikrafttrædelsen af [Europa-Parlaments og Rådets forordning om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation] bør aftalen fastsætte vilkårene og betingelserne for Færøernes deltagelse i alle dele af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (2021-2027), der gennemføres ved hjælp af det særprogram, som oprettes ved afgørelse [afgørelse …/… om særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation] og gennem et finansielt bidrag til Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT). Disse vilkår og betingelser bør være i overensstemmelse med [Europa-Parlaments og Rådets forordning om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation og om reglerne for deltagelse og formidling, Europa-Parlaments og Rådets afgørelse XXX af [date] om særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation] og andre regler vedrørende gennemførelsen af programmet.

               4.Aftalen bør fastsætte størrelsen af det finansielle bidrag, som Færøerne skal betale til Unionens almindelige budget.

               5.Aftalen bør give Færøerne observatørstatus i Horisont Europas programudvalg.

               6.Aftalen bør indeholde en gensidighedsklausul, der sikrer, at juridiske enheder, der er etableret i Unionen, så vidt muligt har adgang til at deltage i tilsvarende færøske programmer.

               7.Aftalen bør fastsætte regler om forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår EU-finansiering. Aftalen bør navnlig sikre passende beskyttelse af Unionens finansielle interesser, herunder forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder, bl.a. svig, tilbagesøgning af tabte, uretmæssigt udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne pålæggelse af administrative sanktioner og inddrivelse af penge. Europa-Kommissionen (OLAF) kan foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, og Den Europæiske Anklagemyndighed kan efterforske og retsforfølge strafbare handlinger, der skader Unionens finansielle interesser.

               8.Kommissionen bør i løbet af forhandlingerne vurdere muligheden for at indarbejde en klausul om midlertidig anvendelse.

               9.Aftalen bør være i overensstemmelse med de relevante EU-politikker og -målsætninger.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 22.2.2021
            COM(2021) 76 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS AFGØRELSE
            om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en aftale mellem Den Europæiske Union og Panama i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel 1994 for så vidt angår tilbagetrækningen af landets WTO-toldkontingenter for flydende mælk og inddampet mælk

               BEGRUNDELSE

               BAGGRUND FOR FORSLAGET

               •Forslagets begrundelse og formål

               Ved meddelelse G/SECRET/45 af 12. august 2020 underrettede Panama WTO-medlemmerne om, at landet har til hensigt at tilbagetrække sine toldkontingenter for flydende mælk og inddampet mælk under toldposition 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 og 0402.99.99 fra sin liste over indrømmelser CXLI i overensstemmelse med proceduren i artikel XXVIII, stk. 1, i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel 1994 (GATT 1994). Samtidig oplyste Panama, at landet er rede til at forhandle med og høre de berørte medlemmer (dvs. væsentlige leverandører og indehavere af oprindelige forhandlingsrettigheder med hensyn til de pågældende toldpositioner), jf. artikel XXVIII i GATT 1994. Panama har med henblik herpå indleveret importstatistikker efter oprindelsesland for de seneste tre år, som der foreligger data for.

                  I henhold til artikel XXVIII i GATT 1994 har EU som det WTO-medlem, der har en oprindelig forhandlingsret med hensyn til de toldpositioner, der omfatter inddampet mælk (0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 og 0402.99.99), og som er en væsentlig leverandør med hensyn til de toldpositioner, der omfatter flydende mælk (0401.10.00, 0401.20.10 og 0401.20.90), ret til at forhandle passende kompensation med Panama med henblik på at opretholde et generelt niveau af indrømmelser, der ikke er mindre gunstigt end før den af Panama påtænkte ændring.

               I overensstemmelse med procedurerne for forhandlinger i henhold til artikel XXVIII, som blev vedtaget af GATT-Rådet den 10. november 1980
                  1
               , fremsatte EU den 26. oktober 2020 en interessetilkendegivelse som medlem med en oprindelig forhandlingsret med hensyn til de varer, der er omfattet af HS 0402, og som medlem, der er væsentlig leverandør af de varer, der er omfattet af HS 0401 10 og 0401 20.

               Formålet med forslaget er at opnå bemyndigelse fra Rådet af Kommissionen til at indlede forhandlinger i henhold til artikel XXVIII i GATT 1994 med Panama med henblik på at nå til enighed om en passende kompensation til EU efter Panamas beslutning om at tilbagetrække visse toldindrømmelser for flydende mælk og inddampet mælk fra listen over indrømmelser CXLI.

               Forslaget berører ikke Kommissionens henstilling af 29. juli 2015 (COM(2015) 369 final) om bemyndigelse til at indlede forhandlinger i henhold til artikel XXIV, stk. 6, og/eller artikel XXVIII i GATT 1994 med de WTO-medlemmer, der ændrer deres toldindrømmelser.

               •Sammenhæng med de gældende regler på samme område

                  Forslaget er i overensstemmelse med EU's handelspolitik og Verdenshandelsorganisationens regler.

               •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

                  Ikke relevant.

               2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

               •Retsgrundlag

                  Kommissionen angiver ikke det materielle retsgrundlag, når den henstiller til Rådet, at det vedtager en afgørelse om bemyndigelse til at føre forhandlinger om en international aftale. Artikel 218, stk. 3 og 4, i TEUF skal derfor angives som retsgrundlag for forslaget.

               •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

                  Nærhedsprincippet finder ikke anvendelse på de områder, hvor EU har enekompetence, jf. artikel 5, stk. 3, i TEU. Den fælles handelspolitik er et af de områder, hvor Unionen har enekompetence, jf. artikel 3 i TEUF. Forhandlinger i henhold til artikel XXVIII i GATT vedrører spørgsmål, der falder ind under handelspolitikken.

               •Proportionalitetsprincippet

               I henstillingen foreslås det, at Rådet bemyndiger Kommissionen til at indlede forhandlinger på EU's vegne i henhold til artikel XXVIII i GATT 1994 med Panama. Panama har underrettet WTO-medlemmerne om sin hensigt om at forhandle i henhold til artikel XXVIII i GATT 1994 med henblik på at tilbagetrække sine toldkontingenter for flydende mælk og inddampet mælk under toldposition 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 og 0402.99.99 fra sin liste over indrømmelser CXLI. Ifølge WTO's regler har EU som et WTO-medlem, der har en oprindelig forhandlingsret med hensyn til de toldpositioner, der omfatter inddampet mælk (0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 og 0402.99.99), og som er en væsentlig leverandør med hensyn til de toldpositioner, der omfatter flydende mælk (0401.10.00, 0401.20.10 og 0401.20.90), ret til at forhandle passende kompensation med Panama. Den foreslåede henstilling fra Kommissionen er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og nødvendig i betragtning af ovennævnte mål.

               •Valg af retsakt

                  Det eneste mulige instrument til at nå det tilstræbte mål er en international aftale. En bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en international aftale er derfor påkrævet.

               3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

               •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning

                  Ikke relevant.

               •Høringer af interesserede parter

                  Ikke relevant. Ifølge WTO's regler skal forhandlinger i henhold til artikel XXVIII i GATT 1994 føres med størst mulig diskretion.

               •Indhentning og brug af ekspertbistand

                  Ikke relevant.

               •Konsekvensanalyse

                  Ikke relevant.

               •Målrettet regulering og forenkling

                  Ikke relevant.

               •Grundlæggende rettigheder

                  Ikke relevant.

               4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET

                  Ikke relevant.

               5.ANDRE FORHOLD

               •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering

                  Ikke relevant.

               •Forklarende dokumenter (for direktiver)

                  Ikke relevant.

               •Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget

                  Ikke relevant.

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS AFGØRELSE

               om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en aftale mellem Den Europæiske Union og Panama i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel 1994 for så vidt angår tilbagetrækningen af landets WTO-toldkontingenter for flydende mælk og inddampet mælk

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

                  under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 218, stk. 3 og 4,

                  under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

                  ud fra følgende betragtninger:

               (1)Den 12. august 2020 underrettede Panama medlemmerne af Verdenshandelsorganisationen ("WTO") om sin hensigt om at indlede forhandlinger i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel 1994 ("GATT 1994") med henblik på at tilbagetrække sine toldkontingenter for flydende mælk og inddampet mælk under toldposition 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 og 0402.99.99 fra sin liste over indrømmelser CXLI i overensstemmelse med proceduren i artikel XXVIII, stk. 1, i GATT 1994.

               (2)For så vidt angår de indrømmelser, der er genstand for forhandling og høring i henhold til artikel XXVIII i GATT 1994, meddelte Unionen den 26. oktober 2020 Panama sin interessetilkendegivelse som et WTO-medlem, der har en oprindelig forhandlingsret med hensyn til de toldpositioner, der omfatter inddampet mælk, og som er en væsentlig leverandør med hensyn til de toldpositioner, der omfatter flydende mælk.

               (3)Kommissionen bør derfor bemyndiges til at indlede forhandlinger i henhold til artikel XXVIII i GATT 1994 med Panama med henblik på at nå til enighed om en passende kompensation til Unionen efter Panamas beslutning om at tilbagetrække visse toldindrømmelser for flydende mælk og inddampet mælk fra listen over indrømmelser CXLI —

               VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

               Artikel 1

               Kommissionen bemyndiges til på Unionens vegne at føre forhandlinger om en aftale med Panama i henhold til artikel XXVIII i GATT 1994 om passende kompensation efter Panamas beslutning om at tilbagetrække kontingenterne for flydende mælk og inddampet mælk under toldposition 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92, og 0402.99.99 fra sin liste over indrømmelser CXLI.

               Artikel 2

               Forhandlingsdirektiverne er fastsat i bilaget.

               Artikel 3

                  Forhandlingerne føres i samråd med Handelspolitikudvalget.

               Artikel 4

                  Denne afgørelse er rettet til Kommissionen.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        Retningslinjer vedtaget den 10. november 1980, GATT-dokument C/113 og C/113/Corr.1, GATT BISD 27S/26-28.

    ---documentbreak---

               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 22.2.2021
            COM(2021) 76 final
            BILAG
            til
            Henstilling med henblik påRÅDETS AFGØRELSE
            om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en aftale mellem Den Europæiske Union og Panama i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel 1994 for så vidt angår tilbagetrækningen af landets WTO-toldkontingenter for flydende mælk og inddampet mælk

               BILAG

               ·Kommissionen fører forhandlinger om en aftale med Panama i henhold til artikel XXVIII i GATT 1994
                  1
                efter Panamas beslutning om at tilbagetrække sine toldkontingenter for flydende mælk og inddampet mælk under toldposition 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 og 0402.99.99 fra sin liste over indrømmelser CXLI.

               ·Kommissionen fører forhandlingerne med henblik på at nå til enighed med Panama om en passende kompensation efter Panamas beslutning om at tilbagetrække sine toldkontingenter for flydende mælk og inddampet mælk fra sin liste over indrømmelser CXLI.

               ·Kommissionen følger de relevante WTO-bestemmelser, navnlig artikel XXVIII i GATT 1994 og forståelsen vedrørende fortolkningen af artikel XXVIII i GATT 1994
                  2
               .

               ·Kommissionen aflægger rapport til Rådet om resultaterne af forhandlingerne og om eventuelle problemer, som måtte opstå under forhandlingerne.

                     (1)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/gatt47_01_e.htm.

                     (2)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/12-28_e.htm.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 2.6.2021
            COM(2021) 509 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            med Rådets udtalelse om Spaniens stabilitetsprogram for 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               med Rådets udtalelse om Spaniens stabilitetsprogram for 2021

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,

               som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 20. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul
                  2
               ,
                  3
               . I denne meddelelse redegjorde Kommissionen for, at betingelserne for at aktivere den generelle undtagelsesklausul i lyset af det forventede alvorlige økonomiske tilbageslag som følge af covid-19-udbruddet var opfyldt. Den 23. marts 2020 tilsluttede medlemsstaternes finansministre sig Kommissionens vurdering. Den generelle undtagelsesklausul har givet medlemsstaterne budgetmæssig fleksibilitet til at håndtere krisen. Den har lettet samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag. Aktiveringen af klausulen giver mulighed for en midlertidig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning for hver medlemsstat, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. Den 17. september 2020 bebudede Kommissionen i sin årlige strategi for bæredygtig vækst, at den generelle undtagelsesklausul fortsat ville være aktiveret i 2021
                  4
               .

               (2)Den 20. juli 2020 henstillede Rådet, at Spanien
                  5
                 skulle træffe alle nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med den generelle undtagelsesklausul til effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte den efterfølgende genopretning. Det henstillede også, at Spanien skulle føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre en holdbar gæld, og samtidig øge investeringerne, så snart den økonomiske situation tillader det.

               (3)Det fremgik af Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet, at finanspolitikken fortsat bør være understøttende i alle medlemsstater i euroområdet gennem hele 2021, og at politiske foranstaltninger bør skræddersys til de landespecifikke forhold og være rettidige, midlertidige og målrettede
                  6
               . Når de epidemiologiske og økonomiske forhold tillader det, bør nødforanstaltninger udfases, samtidig med at krisens sociale og arbejdsmarkedsmæssige virkninger bekæmpes. Der bør føres en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre en holdbar gæld, og samtidig bør investeringerne øges. Medlemsstaterne bør gennemføre reformer, der styrker sundheds- og socialsikringssystemernes dækning, tilstrækkelighed og holdbarhed for alle.

               (4)Den 18. november 2020 vedtog Kommissionen udtalelser om udkastene til budgetplaner for 2021 fra medlemsstaterne i euroområdet på grundlag af en kvalitativ vurdering af de finanspolitiske foranstaltninger. Kommissionen var af den opfattelse, at Spaniens udkast til budgetplan generelt var i overensstemmelse med de finanspolitiske henstillinger, der blev vedtaget af Rådet den 20. juli 2020, og at de fleste af foranstaltningerne i budgetplanen understøttede den økonomiske aktivitet i en situation med stor usikkerhed.

               (5)NextGenerationEU, herunder genopretnings- og resiliensfaciliteten, vil sikre en bæredygtig, inklusiv og retfærdig genopretning. Forordning (EU) 2021/241 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten
                  7
                trådte i kraft den 19. februar 2021. Faciliteten vil yde finansiel bistand til gennemførelsen af reformer og investeringer og vil således bidrage med en EU-finansieret finanseffekt. Den vil bidrage til den økonomiske genopretning og til gennemførelsen af bæredygtige og vækstfremmende reformer og investeringer, navnlig til fremme af den grønne og den digitale omstilling, ligesom den vil styrke økonomiernes modstandsdygtighed og potentielle vækst. Den vil således hjælpe med at genetablere en gunstigere situation for de offentlige finanser på kort sigt og gøre dem mere holdbare på mellemlang og lang sigt, ligesom den vil styrke væksten og jobskabelsen på mellemlang og lang sigt.

               (6)Den 3. marts 2021 vedtog Kommissionen en meddelelse, som udstikker nærmere politiske retningslinjer for at lette samordningen af finanspolitikkerne og udarbejdelsen af medlemsstaternes stabilitets- og konvergensprogrammer
                  8
               . Den overordnede finanspolitiske kurs bør under hensyntagen til de nationale budgetter og genopretnings- og resiliensfaciliteten fortsat være understøttende i 2021 og 2022. Samtidig bør medlemsstaternes finanspolitik i lyset af forventningen om en gradvis normalisering af den økonomiske aktivitet i anden halvdel af 2021 gøres mere differentieret i 2022. Medlemsstaternes finanspolitik bør tage hensyn til status for genopretningen, den finanspolitiske holdbarhed og behovet for at mindske de økonomiske, sociale og territoriale forskelle. I betragtning af behovet for at støtte en bæredygtig genopretning i EU bør medlemsstater med lave holdbarhedsrisici målrette deres budgetter mod at fastholde en understøttende finanspolitik i 2022 under hensyntagen til indvirkningen fra genopretnings- og resiliensfaciliteten. Medlemsstater med høje gældsniveauer bør føre en forsigtig finanspolitik, samtidig med at de nationalt finansierede investeringer fastholdes, mens tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten anvendes til at finansiere yderligere investeringsprojekter af høj kvalitet og strukturreformer. For perioden efter 2022 bør finanspolitikken fortsat tage hensyn til genopretningens styrke, graden af økonomisk usikkerhed og overvejelser vedrørende den finanspolitiske holdbarhed. En ændring af det finanspolitiske fokus i retning af at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt, herunder ved at udfase støtteforanstaltningerne, når tiden er inde hertil, vil bidrage til at sikre finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt.

               (7)I meddelelsen af 3. marts 2021 tilkendegav Kommissionen også, at beslutningen om, hvorvidt den generelle undtagelsesklausul skal deaktiveres eller fortsat skal anvendes, bør træffes som led i en overordnet vurdering af økonomiens tilstand med niveauet for den økonomiske aktivitet i EU eller i euroområdet sammenlignet med niveauet før krisen (ultimo 2019) som det bærende kvantitative kriterie. På grundlag af Kommissionens forårsprognose 2021 konkluderede Kommissionen den 2. juni, at betingelserne for fortsat at anvende den generelle undtagelsesklausul i 2022 og deaktivere den fra 2023 var opfyldt. Der vil fortsat blive taget hensyn til landespecifikke forhold efter deaktiveringen af den generelle undtagelsesklausul
                  9
               .

               (8)Den 30. april 2021 fremlagde Spanien sit stabilitetsprogram for 2021 i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EF) nr. 1466/97.

               (9)Ifølge opgørelser fra Eurostat udgjorde Spaniens offentlige underskud i 2020 11,0 % af BNP, mens den offentlige gæld steg til 120,0 % af BNP. Den årlige ændring i den primære budgetsaldo udgjorde 8,1 % af BNP, inklusive diskretionære budgetforanstaltninger på 4,0 % af BNP til støtte for økonomien og virkningerne af de automatiske stabilisatorer. Spanien har også ydet likviditetsstøtte til virksomheder og husholdninger (såsom garantier og skatteudsættelser, som ikke har nogen direkte og umiddelbar budgetvirkning) svarende til skønsvis 8,0 % af BNP.

               Den 2. juni 2021 offentliggjorde Kommissionen en rapport i medfør af artikel 126, stk. 3, i TEUF. I rapporten redegøres der for budgetsituationen i Spanien, eftersom landets offentlige underskud i 2020 oversteg traktatens referenceværdi på 3 % af BNP, samtidig med at den offentlige gæld oversteg traktatens referenceværdi på 60 % af BNP og ikke faldt i et tilfredsstillende tempo. I rapporten blev det konkluderet, at underskudskriteriet ikke var opfyldt, og at gældskriteriet ikke var opfyldt.

               (10)Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for myndighedernes budgetfremskrivninger, forekommer realistisk i 2021 og 2022. Afvigelsen på 0,6 procentpoint af BNP mellem Kommissionens (5,9 %) og programmets (6,5 %) skøn over BNP-væksten i 2021 skyldes de noget forskellige udgiftsprofiler, der er knyttet til tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten. Kommissionen forventer en mere gradvis udnyttelse af tilskuddene, mens det makroøkonomiske scenario i stabilitetsprogrammet er baseret på en mere fremskyndet anvendelse af midlerne, hvilket resulterer i højere økonomisk vækst. Fremskrivningerne i 2022 er i store træk de samme med kun mindre afvigelser.

               (11)Ifølge stabilitetsprogrammet for 2021 forventer regeringen, at det offentlige underskud vil falde fra 11,0 % af BNP i 2020 til 8,4 % af BNP i 2021, samtidig med at gældskvoten forventes at stige til 119,5 % af BNP i 2021. Ifølge programmet ventes ændringen i den primære budgetsaldo i 2021 i forhold til niveauet før krisen (2019) at udgøre 5,8 % af BNP, hvilket afspejler de diskretionære budgetforanstaltninger til støtte for økonomien og virkningerne af de automatiske stabilisatorer. Disse fremskrivninger ligger over Kommissionens forårsprognose 2021, som viser et underskud på 7,6 % af BNP. Forskellen skyldes forskellen i fremskrivningerne for de offentlige udgifter. Ifølge Kommissionen bliver især de offentlige udgifter til sociale overførsler og andre udgifter mindre end forventet i stabilitetsprogrammet.

               (12)Som reaktion på covid-19-pandemien og det dermed forbundne økonomiske tilbageslag har Spanien truffet budgetmæssige foranstaltninger til at styrke sundhedssystemets kapacitet, inddæmme pandemien og yde hjælp til de personer og brancher, der er særlig hårdt ramt. Denne stærke politiske reaktion har afbødet faldet i BNP, hvilket på sin side har begrænset stigningen i det offentlige underskud og den offentlige gæld. Finanspolitiske foranstaltninger bør maksimere støtten til genopretningen uden at foregribe den fremtidige finanspolitiske kurs. Sådanne foranstaltninger bør derfor ikke skabe en permanent byrde for de offentlige finanser. Når medlemsstaterne indfører permanente foranstaltninger, bør de derfor sørge for tilstrækkelig finansiering heraf for at sikre budgetneutralitet på mellemlang sigt. De foranstaltninger, som Spanien har truffet i 2020 og 2021, er i overensstemmelse med Rådets henstilling af 20. juli 2020. De diskretionære foranstaltninger, som regeringen har truffet i 2020 og 2021, var af midlertidig karakter eller opvejedes af udlignende foranstaltninger.

               (13)Stabilitetsprogrammet for 2021 bygger på en antagelse om, at tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten til reformer og investeringer udgør 0,04 % af BNP i 2020, 1,8 % i 2021, 1,9 % i 2022, 1,4 % i 2023 og 0,1 % i 2024. Midlerne fra faciliteten vil ifølge planen næsten udelukkende blive anvendt i programperioden, idet ca. 95 % af de tilskud, der tildeles Spanien inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten, vil blive anvendt i 2021-2023. Programmet indeholder også mulighed for, at der på et senere tidspunkt vil blive anmodet om lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten svarende til 6,3 % af BNP. Dette kan fordoble størrelsen af den spanske genopretnings- og resiliensplan. De finanspolitiske fremskrivninger i stabilitetsprogrammet omfatter dog ikke den direkte indvirkning af tilskud, der ydes inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten, på udgifts- og indtægtsplanerne, men kun den indirekte indvirkning på indtægterne som følge af højere BNP-vækst. Kommissionens forårsprognose tager ikke fuldt ud hensyn til de tilskud, der ydes fra genopretnings- og resiliensfaciliteten, og som Spanien har medtaget i sine budgetfremskrivninger frem til 2022, på grund af forskellige antagelser om, hvornår projekterne i den spanske genopretnings- og resiliensplan har nået så fremskredent et niveau, at udgifterne rent faktisk vil blive afholdt og dermed begynde at påvirke BNP-væksten.

               (14)Indikatorerne for finanspolitisk tilpasning, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1466/97, skal ses i lyset af den aktuelle situation. For det første knytter der sig en betydelig usikkerhed til skønnene over outputgabet. For det andet skal der være mulighed for hurtigt at tilpasse finanspolitikken til udviklingen i pandemien og således veksle fra nødforanstaltninger til mere målrettede foranstaltninger, når sundhedsrisiciene er aftaget. For det tredje er den nuværende situation kendetegnet ved betydelige politiske tiltag til støtte for den økonomiske aktivitet. I betragtning af de betydelige overførsler fra EU-budgettet (f.eks. fra genopretnings- og resiliensfaciliteten) afspejler de sædvanlige indikatorer ikke finanspolitikkens fulde indvirkning på økonomien. På grundlag heraf forekommer den strukturelle saldo ikke at være en passende indikator i den nuværende situation. Samtidig bør udgiftsmålet tilpasses
                  10
                og suppleres med yderligere oplysninger for at give et fuldstændigt billede af den finanspolitiske kurs.

               For det første er midlertidige nødforanstaltninger ikke blevet medregnet i udgiftsaggregatet i lighed med fremgangsmåden ved vurderingen af udkastene til budgetplaner for 2021. Disse kriserelaterede midlertidige nødforanstaltninger støtter sundhedssystemerne og kompenserer arbejdstagere og virksomheder for indkomsttab som følge af nedlukninger og forstyrrelser af forsyningskæderne; de offentlige myndigheders ophævelse af disse foranstaltninger beror på en tilbagevenden til en normalsituation i sundhedssektoren og i økonomien.

               For det andet bør de betydelige overførsler fra EU-budgettet (bl.a. fra genopretnings- og resiliensfaciliteten) medregnes i det relevante udgiftsaggregat for at give et korrekt billede af den overordnede finanspolitiske kurs på nuværende tidspunkt.

               Den finanspolitiske kurs bestemmes således ud fra ændringen i primære udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden og kriserelaterede midlertidige nødforanstaltninger), inklusive udgifter finansieret med tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler.

               Foruden den overordnede finanspolitiske kurs er formålet med analysen også at undersøge, om den nationale finanspolitik er forsigtig, og om sammensætningen heraf bidrager til en bæredygtig genopretning i overensstemmelse med den grønne og den digitale omstilling. Derfor fokuseres der særligt på udviklingen i nationalt finansierede primære løbende udgifter og investeringer.

               (15)Ifølge stabilitetsprogrammet for 2021 forventes Spaniens offentlige underskud at falde til 5,0 % af BNP i 2022, primært som følge af ophævelsen af de midlertidige støtteforanstaltninger, der er blevet vedtaget i 2020 og 2021. Den offentlige gældskvote ventes at falde til 115,1 % af BNP i 2022. Disse fremskrivninger er stort set på linje med dem i Kommissionens forårsprognose 2021.

               Ifølge Kommissionens prognose ventes den overordnede finanspolitiske kurs som defineret ovenfor — som også omfatter virkningerne på den samlede efterspørgsel i 2022 af investeringer, der finansieres af både det nationale budget og EU-budgettet, navnlig genopretnings- og resiliensfaciliteten — at ligge på -0,5 % af BNP
                  11
               . Det positive bidrag fra udgifter finansieret med tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler forventes at stige med 0,6 procentpoint af BNP. Nationalt finansierede investeringer skønnes at indebære et kontraktivt bidrag på 0,2 procentpoint af BNP
                  12
               . Nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden) skønnes at indebære et kontraktivt bidrag på 0,4 procentpoint af BNP.

               (16)Kvaliteten af medlemsstaternes budgetforanstaltninger forekommer særlig relevant. Finanspolitiske strukturreformer, som tager sigte på at forbedre sammensætningen af de nationale budgetter, kan støtte den potentielle vækst, skabe et yderst nødvendigt finanspolitisk råderum og hjælpe med at sikre finanspolitisk holdbarhed på længere sigt, også i lyset af klimaændringerne og de sundhedsmæssige udfordringer. På indtægtssiden har covid-19-krisen forstærket betydningen af reformer, der har til formål at gøre systemerne for offentlige indtægter mere effektive og retfærdige. På udgiftssiden har den øget nødvendigheden af at hæve niveauet for og kvaliteten af bæredygtige og vækstfremmende investeringer, hvilket understøtter målet om at øge vækstpotentialet såvel som den økonomiske og sociale modstandsdygtighed og er i overensstemmelse med den grønne og den digitale omstilling. Genopretnings- og resiliensplanerne vil give mulighed for at forbedre sammensætningen af de nationale budgetter.

               (17)Ifølge de mellemfristede budgetplaner i programmet forventes det offentlige underskud at falde fra 4,0 % i 2023 til 3,2 % af BNP i 2024. Det offentlige underskud ventes ikke at falde tilbage under 3 % af BNP i løbet af programperioden.

               Ifølge programmet ventes den overordnede finanspolitiske kurs — som også omfatter virkningerne på den samlede efterspørgsel af investeringer, der finansieres af både det nationale budget og EU-budgettet, navnlig genopretnings- og resiliensfaciliteten — at udgøre +0,9 % af BNP i 2023 og 2024 i gennemsnit. Det positive bidrag fra udgifter finansieret med tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler forventes at falde med 0,9 procentpoint af BNP. Nationalt finansierede investeringer skønnes at indebære et neutralt bidrag
                  13
               . Nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden) skønnes at indebære et ekspansivt bidrag på 0,2 procentpoint af BNP.

               Den gennemsnitlige nominelle potentielle vækst over 10 år skønnes på nuværende tidspunkt at være på 2½ %. Dette skøn tager dog ikke højde for virkningerne af de reformer, der indgår i genopretnings- og resiliensplanen, og som kan øge Spaniens potentielle vækst.

               (18)Den offentlige gældskvote forventes at falde fra 113,3 % af BNP i 2023 til 112,1 % af BNP i 2024. I lyset af den høje gældskvote, som med tiden kun ventes at falde gradvist, lader risiciene for den finanspolitiske holdbarhed i Spanien til at være betydelige på mellemlang sigt, hvilket også fremgår af den seneste analyse af gældsholdbarheden
                  14
               .

               (19)I lyset af den betydelige usikkerhed, der stadig hersker, bør anbefalingerne til finanspolitikken hovedsagelig være af kvalitativ art og desuden indeholde et differentieret kvantificeret element som en del af retningslinjerne på mellemlang sigt. Der bør fremsættes mere kvantificerede anbefalinger for de kommende år i 2022, hvis usikkerheden er faldet til et passende niveau.

               Rådet har vurderet stabilitetsprogrammet for 2021 og Spaniens opfølgning på Rådets henstilling af 20. juli 2020,

               HENSTILLER, AT SPANIEN:

               1.i 2022 udnytter genopretnings- og resiliensfaciliteten med henblik på at finansiere yderligere investeringer til støtte for genopretningen og samtidig fører en forsigtig finanspolitik; opretholder nationalt finansierede investeringer

               2.når den økonomiske situation tillader det, fører en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt; samtidig øger investeringerne med henblik på at løfte vækstpotentialet

               3.tager særligt hensyn til sammensætningen af de offentlige finanser, både på budgettets indtægtsside og udgiftsside, samt til budgetforanstaltningers kvalitet med henblik på at sikre en bæredygtig og inklusiv genopretning; prioriterer bæredygtige og vækstfremmende investeringer, som navnlig støtter den grønne og den digitale omstilling; prioriterer finanspolitiske strukturreformer, som kan bidrage til at finansiere offentlige politiske prioriteter og bidrage til de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at styrke sundheds- og socialsikringssystemernes dækning, tilstrækkelighed og holdbarhed for alle.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)

                        EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Klausulen som fastsat i artikel 5, stk. 1, artikel 6, stk. 3, artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 samt artikel 3, stk. 5, og artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97 letter samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag.

                     (3)

                        Meddelelse fra Kommissionen til Rådet om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul, Bruxelles (COM(2020) 123 final af 20.3.2020).

                     (4)

                        Meddelelse fra Kommissionen — Årlig strategi for bæredygtig vækst 2021, Bruxelles (COM(2020) 575 final af 17.9.2020).

                     (5)

                        Rådets henstilling af 20. juli 2020 om Spaniens nationale reformprogram for 2020 og med Rådets udtalelse om Spaniens stabilitetsprogram for 2020 (EUT C 282 af 26.8.2020, s. 54).

                     (6)

                        Afventer Rådets endelige vedtagelse efter Det Europæiske Råds godkendelse. Teksten som vedtaget af Eurogruppen den 16. december 2020 findes på:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/da/pdf
                  .

                     (7)

                  EUT
                   L 57 af 18.2.2021, s. 17
                  .

                     (8)

                        Meddelelse fra Kommissionen til Rådet — Et år siden covid-19 brød ud: finanspolitisk reaktion, Bruxelles (COM(2021) 105 final af 3.3.2021).

                     (9)

                        Meddelelse fra Kommissionen om samordningen af den økonomiske politik i 2021: sådan får vi bugt med covid-19, understøttet genopretningen og moderniseret vores økonomi, Bruxelles (COM(2021) 500 final af 2.6.2021).

                     (10)

                        Navnlig indebærer udjævningen af investeringsudgifter over fire år, som anvendes i forbindelse med udgiftsmålet, at der ikke kan foretages en korrekt vurdering af omfanget af den finanspolitiske støtte til genopretningen, som de nationalt finansierede investeringer bidrager med.

                     (11)

                        Hvis indikatoren er negativ, betyder det, at de primære udgifter er steget kraftigere end den økonomiske vækst på mellemlang sigt, hvilket er tegn på en ekspansiv finanspolitik.

                     (12)

                        Andre nationalt finansierede investeringsudgifter skønnes at indebære et ekspansivt bidrag på 0,5 procentpoint af BNP.

                     (13)

                        Andre nationalt finansierede investeringsudgifter skønnes at indebære et kontraktivt bidrag på 0,2 procentpoint af BNP.

                     (14)

                        Jf. arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene "Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes".