title: Kommissionens henstilling (EU) 2018/1149 af 10. august 2018 om ikkebindende retningslinjer for identifikation af konfliktramte områder og højrisikoområder og andre risici i forsyningskæden i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/821

text:
               17.8.2018

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 208/94

      KOMMISSIONENS HENSTILLING (EU) 2018/1149
      af 10. august 2018
      om ikkebindende retningslinjer for identifikation af konfliktramte områder og højrisikoområder og andre risici i forsyningskæden i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/821
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292, og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Naturlige mineralressourcer indebærer et stort potentiale for udvikling, men kan i konfliktramte områder eller højrisikoområder udløse konflikter, hvis indtægterne herfra bidrager til at antænde eller fortsætte voldelige konflikter og undergraver bestræbelser på udvikling, god regeringsførelse og opretholdelse af retsstaten. I disse områder er det at bryde forbindelsen mellem konflikt og ulovlig udvinding af mineraler et afgørende element for at kunne garantere fred, udvikling og stabilitet.

                  (2)

                  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/821 (1) (»forordningen«) fastlægger due diligence-forpligtelser i forsyningskæden for EU-importører af tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld, der hidrører fra konfliktramte områder og højrisikoområder; forordningen vil finde anvendelse fra den 1. januar 2021 for at løse sådanne problemer.

                  (3)

                  Med henblik på nævnte forordning defineres konfliktramte områder og højrisikoområder som områder, der befinder sig i en væbnet konflikt eller en ustabil situation efter en konflikt, samt områder, som har en svag eller ingen regeringsførelse og sikkerhed, såsom fejlslagne stater, og som oplever omfattende og systematiske krænkelser af folkeretten, herunder krænkelser af menneskerettighederne.

                  (4)

                  Nævnte forordnings artikel 14, stk. 1, bestemmer, at Kommissionen med henblik på at skabe klarhed og sikkerhed for og sammenhæng mellem økonomiske operatørers, navnlig SMV'ers, praksisser og i samråd med EU-Udenrigstjenesten og OECD skal udarbejde ikkebindende retningslinjer til økonomiske operatører, hvori der redegøres for den bedste fremgangsmåde til at anvende kriterierne for identifikation af konfliktramte områder og højrisikoområder (»retningslinjerne«).

                  (5)

                  Nævnte artikel bestemmer også, at disse retningslinjer skal være baseret på definitionen af konfliktramte områder og højrisikoområder i forordningen og tage hensyn til OECD's due diligence-retningslinjer på dette område, herunder andre risici i forsyningskæden, der udløser de »røde flag«, der er defineret i de relevante tillæg til disse retningslinjer.

                  (6)

                  For at disse retningslinjer kan være effektive, bør de fastsætte det generelle koncept for due diligence i forsyningskæden for mineraler og metaller, der er forbundet med konfliktramte områder og højrisikoområder, og de skridt, virksomhederne bør tage for at identificere og håndtere risiciene i denne henseende vedrørende tilvejebringelse af tin, tantal, wolfram og guld.

                  (7)

                  Det bør erindres, at forordningens krav til EU-importører ikke alene vedrører metaller og mineraler med oprindelse i konfliktramte områder og højrisikoområder, men også risici tidligere i forsyningskæden med hensyn til f.eks. handel, håndtering og eksport.

                  (8)

                  I disse retningslinjer bør der også redegøres for de centrale principper for identifikation af konfliktramte områder og højrisikoområder specifikt med henblik på gennemførelsen af forordningen, mens definitionen af og redegørelsen for sådanne områder ikke berører Unionens holdning til, hvad der kan udgøre konfliktramte områder og højrisikoområder uden for rammerne af nævnte forordning.

                  (9)

                  Henvisninger til relevante oplysninger fra åbne kilder, som de økonomiske aktører kan benytte til at identificere konfliktramte områder og højrisikoområder, bør være en central del af disse retningslinjer, idet der dog skal mindes om, at relevante kilder ajourføres med varierende hyppighed og bør suppleres med andre kilder i relevant omfang.

                  (10)

                  Andre risici i forsyningskæden, der udløser de »røde flag« og behandles i disse retningslinjer, bør vedrøre oprindelsessted, leverandører og usædvanlige omstændigheder for handelsaktiviteter og bør baseres på OECD's arbejde på dette område.

                  (11)

                  Forordningens artikel 14, stk. 2, bestemmer, at Kommissionen skal indhente ekstern ekspertise til at tilvejebringe en vejledende, ikkeudtømmende, regelmæssigt ajourført liste over konfliktramte områder og højrisikoområder. Denne kommende liste skal være baseret på de eksterne eksperters analyse af disse retningslinjer og andre foreliggende oplysninger fra bl.a. den akademiske verden og due diligence-ordninger i forsyningskæden.

                  (12)

                  Disse retningslinjer er ikkebindende, og EU-importørerne bevarer ansvaret for at overholde due diligence-forpligtelserne i forordningen, mens Kommissionens tjenestegrene sikrer, at disse retningslinjer forbliver relevante over tid —

            VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

                  1.

                  EU-importører med forpligtelser i henhold til forordning (EU) 2017/821 bør følge de ikkebindende retningslinjer i bilaget til denne henstilling. Ved at følge disse retningslinjer får de hjælp til at identificere konfliktramte områder og højrisikoområder samt »røde flag« på korrekt vis, således at de kan opfylde kravene i nævnte forordning, når de finder anvendelse fra den 1. januar 2021. Retningslinjerne kan også følges af andre enheder, der anvender due diligence i deres forsyningskæde for mineraler.

                  2.

                  Denne henstilling offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 10. august 2018.

               På Kommissionens vegne

            Cecilia MALMSTRÖM

               Medlem af Kommissionen

         (1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/821 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af due diligence-forpligtelser i forsyningskæden for EU-importører af tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld, der hidrører fra konfliktramte områder og højrisikoområder (EUT L 130 af 19.5.2017, s. 1).

         BILAG
         1.   FORMÅLET MED DISSE RETNINGSLINJER

         Forordning (EU) 2017/821 (»forordningen«), trådte i kraft den 8. juni 2017 og finder anvendelse på EU-importører (1) (herunder bl.a. smelterier og forædlingsvirksomheder) fra den 1. januar 2021. Som anført i dens første artikel er forordningen udformet for at give gennemsigtighed og sikkerhed, for så vidt angår EU-importørers praksis for tilvejebringelse fra konfliktramte områder og højrisikoområder.
         I henhold til forordningens artikel 14, stk. 1, har Kommissionen til opgave at udarbejde ikkebindende retningslinjer i form af en håndbog til økonomiske operatører, hvori der redegøres for den bedste fremgangsmåde til at anvende kriterierne for identifikation af konfliktramte områder og højrisikoområder. Nævnte artikel fastsætter også, at retningslinjerne skal tage hensyn til OECD's due diligence-retningslinjer (2) på dette område, herunder andre risici i forsyningskæden, der udløser de såkaldte »røde flag«, der er defineret i de relevante tillæg til disse retningslinjer.
         Retningslinjernes

                     —

                     AFSNIT 2 fastsætter det generelle koncept for due diligence i forsyningskæden for mineraler, der hidrører fra konfliktramte områder og højrisikoområder, og de trin, virksomhederne bør tage for at udpege og håndtere risiciene forbundet med tilvejebringelse af tin, tantal, wolfram og guld

                     —

                     AFSNIT 3 redegør for de vigtigste elementer i definitionen af konfliktramte områder og højrisikoområder med henblik på anvendelsen af forordningen

                     —

                     AFSNIT 4 indeholder en liste over oplysninger fra åbne kilder for at hjælpe virksomhederne med at identificere konfliktramte områder og højrisikoområder og andre risici

                     —

                     AFSNIT 5 indeholder oplysninger om andre indikatorer for potentielle risici (eller »røde flag«) i forsyningskæden for mineraler i forhold til oprindelsessted, leverandører og usædvanlige omstændigheder for handelsaktiviteter.

               Disse retningslinjer er udformet med henblik på at hjælpe EU-importørerne med at udøve due diligence i forsyningskæden. De berører ikke forordning (EU) 2017/821 og er ikke retligt bindende.
         Det bør desuden bemærkes, at i henhold til forordningens artikel 14, stk. 2, skal Kommissionen efterfølgende indhente ekstern ekspertise til at tilvejebringe en vejledende, ikkeudtømmende, regelmæssigt ajourført liste over konfliktramte områder og højrisikoområder. Denne liste vil være baseret på de eksterne eksperters analyse af disse retningslinjer og foreliggende oplysninger fra bl.a. regeringer, internationale organisationer, den akademiske verden og due diligence-ordninger i forsyningskæden.
         2.   DUE DILIGENCE I FORSYNINGSKÆDEN FOR MINERALER — GENERELT KONCEPT OG TRIN

         2.1.   Konceptet risikobaseret due diligence

         I konfliktramte områder og højrisikoområder har virksomheder, som er involveret i minedrift, forarbejdning og handel med mineraler, mulighed for at generere indkomst, vækst og velstand, opretholde eksistensgrundlaget og fremme lokal udvikling. I sådanne situationer kan virksomhederne også være i risiko for at bidrage til eller blive forbundet med betydelige negative virkninger i forbindelse med deres aktiviteter eller beslutninger om tilvejebringelse, herunder væbnede konflikter og alvorlige menneskerettighedskrænkelser. I dette perspektiv og for at sikre, at virksomheder ikke forsætligt eller uforsætligt bidrager til eller (fortsat) bliver sat i forbindelse med disse negative virkninger, bør de udøve risikobaseret due diligence som led i en løbende, proaktiv og reaktiv proces, der er solidt integreret i deres forvaltningssystem.
         Generelt henviser risikobaseret due diligence til de trin, virksomhederne bør tage for at identificere og afhjælpe faktiske eller potentielle risici i deres forsyningskæde for mineraler for at undgå eller afbøde virkningerne af eventuelle bidrag til negative konsekvenser, der er forbundet med udvinding, produktion, handel, forarbejdning, håndtering og eksport af mineraler, der er forbundet med konfliktramte områder og højrisikoområder. Risici er defineret i forhold til de potentielt negative virkninger af en given virksomheds drift, som følger af dens egne aktiviteter, eller som kan være direkte knyttet til aktiviteter, produktion eller tjenesteydelser, der udføres inden for rammerne af dens forretningsforbindelser med tredjeparter, herunder leverandører og andre virksomheder i forsyningskæden. Negative virkninger kan omfatte skader på personer (dvs. eksterne virkninger), tab af omdømme eller juridisk ansvar for virksomheden (dvs. interne virkninger) eller begge.
         Virksomheder kan være udsat for risici i deres forsyningskæder for mineraler, fordi forholdene i forbindelse med udvinding og produktion af, handel med, håndtering eller eksport af mineraler i sagens natur indebærer en større risiko for betydelige skadelige virkninger, såsom finansiering af konflikter, næring til konflikter eller fremme eller forværring af betingelserne for konflikt som beskrevet i bilag II til OECD's due diligence-retningslinjer og tillæggene hertil.
         På grund af disse risici bør virksomhederne yde en indsats i god tro for at identificere og vurdere risici forbundet med oprindelsessted, leverandør eller omstændigheder og indføre due diligence-procedurer, der er tilpasset de særlige krav forbundet med sådanne risici. Due diligence kan også hjælpe virksomheder med at sikre, at de overholder folkeretten og national lovgivning, herunder bestemmelser vedrørende ulovlig handel med mineralressourcer samt FN-sanktioner og EU's afgørelser baseret på traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), navnlig restriktive foranstaltninger i henhold til artikel 215 i TEUF.
         Det overordnede formål med forordningen, som er baseret på de principper, der er fastlagt i OECD's retningslinjer, er at gøre det muligt at udvikle sikre, gennemsigtige og kontrollerbare forsyningskæder for mineraler og at sikre, lette og fremme ansvarlig import til EU af mineraler og metaller fra konfliktramte områder og højrisikoområder uden at bidrage til væbnede konflikter og dermed forbundne menneskerettighedskrænkelser og således bidrage til den økonomiske udvikling og lokalsamfundenes eksistensgrundlag.
         2.2.   Due diligence — et sæt rammer med fem trin

         Risikobaseret due diligence som anbefalet i OECD's due diligence-retningslinjer er struktureret omkring følgende fem trin, som alle også er fastsat i forordningen.
         Virksomheder i forsyningskæden bør:

                     —

                        etablere et stærkt forvaltningssystem og vedtage og klart meddele leverandører og offentligheden deres politik for mineraler og metaller med potentiel oprindelse i konfliktramte områder og højrisikoområder. Dette omfatter identifikation af de faktiske forhold i forbindelse med udvinding, transport, håndtering, handel, forarbejdning, smeltning, forædling og legering, fremstilling eller salg af produkter, som indeholder mineraler fra konfliktramte områder og højrisikoområder (forordningens artikel 4)

                     —

                        identificere og vurdere alle faktiske eller potentielle risici i forsyningskæden (3) (forordningens artikel 5, stk. 1, litra a)

                     —

                        udarbejde og gennemføre en strategi, som modvirker de identificerede risici, for at forebygge eller mindske dem ved at vedtage og gennemføre en risikostyringsplan. Dette kan resultere i, at det besluttes at fortsætte handelen under hele indsatsen for at afbøde risici, at handelen midlertidigt suspenderes, mens den igangværende risikoafbødning fortsættes, eller at kontakten med en leverandør afbrydes, enten efter at det uden held er forsøgt at afbøde risici, eller hvis leverandøren begår alvorlige krænkelser af menneskerettighederne (f.eks. de værste former for børnearbejde, tvangsarbejde og tortur) eller yder direkte eller indirekte støtte til ikke-statslige væbnede grupper (forordningens artikel 5, stk. 1, litra b)

                     —

                     gennemføre eller få gennemført en uafhængig tredjepartsaudit af virksomhedens aktiviteter, processer og systemer, der benyttes til at gennemføre due diligence bestemte steder i forsyningskæden, navnlig med hensyn til smelteriers og forædlingsvirksomheders due diligence-praksis (forordningens artikel 6)

                     —

                     offentliggøre en rapport om due diligence-politik og -praksis i forsyningskæden for at skabe tillid i offentligheden til de foranstaltninger, som virksomhederne træffer (forordningens artikel 7).

               3.   FORSTÅELSE AF DEFINITIONEN AF KONFLIKTRAMTE OMRÅDER OG HØJRISIKOOMRÅDER

         Den definition af konfliktramte områder og højrisikoområder, der anvendes i forordningen, er i overensstemmelse med OECD's due diligence-retningslinjer, hvad angår de elementer, der karakteriserer sådanne områder, og berører ikke EU's holdning til, hvad der kan udgøre konfliktramte områder og højrisikoområder uden for rammerne af forordningen. Den gives udelukkende med henblik på due diligence i forsyningskæden med hensyn til metaller og mineraler i forordningens anvendelsesområde, og den er udformet med henblik på at være praktisk, detaljeret og letforståelig for virksomhederne.
         Definition af konfliktramte områder og højrisikoområder i forordningen (artikel 2, litra f)):

            »Områder, som befinder sig i en væbnet konflikt eller en ustabil situation efter en konflikt, samt områder, som har en svag eller ingen regeringsførelse og sikkerhed, såsom fejlslagne stater, og som oplever omfattende og systematiske krænkelser af folkeretten, herunder krænkelser af menneskerettighederne.«

         Denne definition følger nogle centrale principper i folkeretten, herunder »væbnet konflikt«, »ustabil situation efter en konflikt«, og »fejlslagne stater«. Disse principper er yderligere illustreret og forklaret nedenfor for at lette den praktiske forståelse heraf som led i virksomhedernes ansvarlige forsyningskædeforvaltning.
         Disse nøgleprincipper bør give mulighed for let at matche med oplysninger fra åbne kilder om situationen på stedet i konfliktramte områder og højrisikoområder og at hjælpe virksomheder med den bredere identifikation af risici i deres forsyningskæde og de potentielle virkninger af deres aktiviteter (jf. afsnit 4).
         Det bør erindres, at den due diligence-praksis i forsyningskæden, der er omhandlet i forordningen — samt i OECD's due diligence-retningslinjer — er bundet til identifikation og vurdering af risici for negative konsekvenser af visse forretningsaktiviteter og relationer vedrørende metaller og mineraler med oprindelse i eller transporteret gennem konfliktramte områder og højrisikoområder (som kan være subnationale). Landerelaterede oplysninger kan give kontekstuelle oplysninger til identifikation af det generelle niveau af due diligence, der er nødvendigt.

                     Centralt element i definitionen

                     Forklaring

                     Væbnet konflikt

                        Tilstedeværelse af væbnet konflikt, omfattende vold eller andre risici for skader på personer som beskrevet i den humanitære folkeret, som regulerer de stridende parters adfærd under væbnet konflikt. Væbnede konflikter kan antage forskellige former, f.eks. en konflikt af international eller ikke-international karakter, som omfatter to eller flere stater, eller løsrivelseskrige, opstand, borgerkrig osv.
                     Der findes en specifik vejledning om »væbnet konflikt« i Genèvekonventionerne af 1949, som omfatter alle tilfælde, hvor der er erklæret krig, eller enhver anden væbnet konflikt, som måtte opstå mellem to eller flere parter, selv om den ene af dem ikke anerkender, at der består krigstilstand, og alle tilfælde af hel eller delvis besættelse af en parts område, selv hvis den pågældende besættelse ikke er blevet mødt med væbnet modstand. I henhold til protokol II (1977) til Genèvekonventionerne af 1949 finder disse ikke anvendelse i tilfælde af interne uroligheder og spændinger, såsom optøjer, isolerede og sporadiske voldshandlinger og andre lignende handlinger.

                     Ustabil situation efter en konflikt
                     Områder, som har en svag eller ingen regeringsførelse og sikkerhed, såsom fejlslagne stater, og som oplever omfattende og systematiske krænkelser af folkeretten, herunder krænkelser af menneskerettighederne

                        Områder i en ustabil situation er områder, som oplever ophør af igangværende fjendtligheder og befinder sig i en tilstand af sårbarhed, hvilket betyder, at regionen eller staten har en ringe evne til at varetage grundlæggende funktioner med hensyn til regeringsførelse og savner evne til at udvikle gensidigt konstruktive forbindelser inden for samfundet som følge af den forudgående konfliktfyldte tilstand. Sådanne områder er mere sårbare over for interne og eksterne chok som f.eks. økonomiske kriser eller naturkatastrofer. I sådanne tilfælde såvel som i sager, der er omfattet af følgende punktum i definitionen (dvs. områder, der oplever en svag eller ingen regeringsførelse og sikkerhed), skal de økonomiske aktører fastslå, at der enten er institutionel svaghed eller utilstrækkelig styring og udbredte og systematiske krænkelser af folkeretten og menneskerettighederne for at kunne afgøre, at området er konfliktramt og et højrisikoområde. Derfor er betingelsen om overtrædelser af folkeretten kumulativ med betingelserne for områder, der er i en ustabil situation efter en konflikt, og områder, der oplever en svag eller ingen regeringsførelse og sikkerhed. Hvad angår sidstnævnte, ville fravær af en formel ordning for tilladelse til minedrift f.eks. udgøre et bevis for manglende regeringsførelse.

                     Fejlslagne stater

                     En »fejlslagen stat« er et eksempel på en situation med ekstrem institutionel svaghed. En fejlslagen stat indebærer et sammenbrud af magtstrukturer og myndigheder, et sammenbrud af lov og orden og fraværet af institutioner, der kan repræsentere staten.

               4.   OPLYSNINGER FRA ÅBNE KILDER TIL IDENTIFIKATION AF KONFLIKTRAMTE OMRÅDER OG HØJRISIKOOMRÅDER

         Dette afsnit indeholder en vejledende, ikkeudtømmende liste over relevante oplysninger fra åbne kilder for at hjælpe virksomhederne med at identificere konfliktramte områder og højrisikoområder. Hvis de har kendskab til de nationale og regionale forhold samt de potentielle risici, der er forbundet med de områder, som de driver forretning i eller tilvejebringer fra, vil virksomhederne være i stand til bedre at kunne skræddersy deres due diligence-indsats i overensstemmelse hermed. Disse mere generelle landespecifikke oplysninger kan også være gavnlige, når sandsynligheden af anklager om uredelighed skal vurderes.
         De opførte oplysninger fra åbne kilder er grupperet i forhold til de centrale elementer i definitionen af konfliktramte områder og højrisikoområder (jf. afsnit 3):

                     —

                     KONFLIKT — giver mulighed for at vurdere, om et område er i en »væbnet konflikt« eller en »ustabil situation efter en konflikt«.

                     —

                     REGERINGSFØRELSE — giver mulighed for at vurdere, i hvilket omfang områder oplever en svag eller ingen regeringsførelse og sikkerhed.

                     —

                     MENNESKERETTIGHEDER — giver mulighed for at vurdere, om et område oplever omfattende og systematiske krænkelser af folkeretten, herunder krænkelser af menneskerettighederne (4).

               Desuden omfatter listen i afsnit 4.2 informationskilder vedrørende mineralressourcer til orientering.
         4.1.   Hvordan anvendes informationskilderne bedst?

         De nævnte informationskilder er af ikke-kommerciel art, dvs. at der ikke kræves abonnementsafgifter eller finansielle bidrag. Virksomhederne bør overveje, om de kilder, de anvender, indeholder ajourførte oplysninger. Ud over disse retningslinjer bestemmer forordningen, at Europa-Kommissionen skal indhente ekstern ekspertise til at tilvejebringe en vejledende, ikkeudtømmende, regelmæssigt ajourført liste over konfliktramte områder og højrisikoområder. Kommissionens tjenestegrene vil sammen med den eksterne ekspertise sikre en passende ajourføring af listen over informationskilder for at sikre dens fortsatte relevans.
         Yderligere kilder af en mere generel karakter (hvoraf nogle ikke udtrykkeligt er anført på nedennævnte liste), som det er nyttigt kontrollere, omfatter geologiske undersøgelser med oplysninger om mineralressourcer (britiske og amerikanske geologiske undersøgelser), Europa-Kommissionens råstofinformationssystem, webstederne for førende organisationer på området som f.eks. det amerikanske udenrigsministeriums landerapporter (regeringsførelse og menneskerettigheder), rapporter offentliggjort af forskellige FN-agenturer (herunder Menneskerettighedsrådet, UNHCR, OHCHR, UNICEF, UNDP, ILO og IOM) og andre relevante civilsamfundsorganisationer som f.eks. Amnesty International, Global Witness, Human Rights Watch og IMPACT (tidligere partnerskabet mellem Afrika og Canada). Virksomhederne kan også finde mere aktuelle, nyhedsbaserede oplysninger på webstederne for andre organisationer og informationskilder såsom Den Internationale Røde Kors Komité, Natural Resource Governance Index, Global Peace Index mv.
         Det ville også være nyttigt at konsultere nationale eller regionale kilder. Nationale/regionale kilder er ganske vist i visse tilfælde vanskelige at få adgang til, men giver mulighed for en grundigere gennemgang af situationen i et bestemt område, end samlede oplysninger om landet gør.
         Virksomheder, som anvender disse kilder, kan benytte sig af følgende fremgangsmåde:

                     1.

                     Virksomhederne bør på grundlag af de oplysninger om forsyningskæden, der lagres i deres forvaltningssystem (trin 1 i femtrinsrammen, jf. afsnit 2), i første omgang forsøge at identificere deres geografiske områder for mineraltilvejebringelse, -handel, -håndtering og -transport med henblik på at forstå den sammenhæng, hvori minedriften og handelsaktiviteterne finder sted og udpege de dermed forbundne risici.

                     2.

                     Virksomhederne kan med henblik herpå konsultere de åbne kilder (dvs. analytiske kilder, kort/tabeller og nyheder), der er anført nedenfor og dækker de tre vigtigste elementer i definitionen af konfliktramte områder og højrisikoområder (dvs. konflikt, regeringsførelse og menneskerettigheder), for at forstå den politiske og sikkerhedsmæssige sammenhæng og udpege og vurdere potentielle risici for negative virkninger for deres forsyningskæde i forhold til deres forsyningskædepolitik, som skal være i overensstemmelse med bilag II til OECD's retningslinjer og de »røde flag«, der er beskrevet i tillægget hertil.

                     3.

                     Hvis nedennævnte kilder giver modstridende eller uklare oplysninger, bør virksomhederne udvise forsigtighed, før det besluttes, at et område ikke skal gøres til genstand for skærpede due diligence-procedurer. Det skal endnu en gang understreges, at ansvaret for due diligence er bundet til at identificere og håndtere faktiske eller potentielle risici for at forhindre eller afbøde de negative virkninger af operationer, navnlig tilvejebringelse, handel og forretningsforbindelser, samt andre omstændigheder, der er forbundet med virksomhedernes aktiviteter, og ikke blot til mineralets oprindelsesland eller -område.

                     4.

                     De kilder, der er anført nedenfor, ajourføres med varierende hyppighed og er samtidig relevante, men ikke altid helt nøjagtige. De bør derfor anvendes sammen med supplerende kilder, alt efter hvad der er relevant. Når ovennævnte vejledende, ikkeudtømmende, regelmæssigt ajourførte liste over konfliktramte områder og højrisikoområder, som skal udarbejdes af den eksterne ekspertise, er til rådighed, vil dette give yderligere en informationskilde.

               4.2.   Liste over åbne informationskilder

                     Emne, der skal vurderes

                     Dækning

                     Åbne kilder

                     Kildernes indhold

                     KONFLIKT

                     Globalt

                     Analytiske kilder

                     Heidelberg Conflict Barometer
                     http://www.hiik.de/?lang=en/

                     Analyse af de seneste hændelser med hensyn til globale konflikter i form af tekst og grafik; særskilte regionale og individuelle landespecifikke kapitler.

                     Geneva Academy Rule of Law in Armed Conflicts
                     http://www.rulac.org/

                     Database og rapportering om analyser af gennemførelsen af folkeretten i væbnede konflikter rundt om i verden (global dækning og korte oversigter).

                     Assessment Capacities Project — Global Emergency Overview
                     https://www.acaps.org/countries/

                     Verdenskort og landespecifikke analyser med en oversigt over og analyse af lande, der befinder sig i en »situation, der giver anledning til bekymring«,»humanitær krise« og en »alvorlig humanitær krise«.

                     Kort eller tabeller

                     Uppsala Conflict Data Programme – datasæt med hændelser og reference-geodata
                     http://www.ucdp.uu.se/ged/

                     Interaktivt kort over hændelser med organiseret vold baseret på nyhedskilder, herunder dødsfald, type af vold (statslig, ikkestatslig, ensidet), brugeren kan zoome ind på den enkelte hændelse.

                     CrisisWatch
                     http://www.crisisgroup.org

                     Status i de fleste vigtige globale konfliktsituationer/potentielle konflikter; interaktivt kort og en database, der gør det muligt at vurdere situationen i udvalgte lande i perioden 2003-2018.

                     Global Peace Index
                     http://www.visionofhumanity.org

                     Interaktivt kort med måling af den globale fred på grundlag af kvalitative og kvantitative indikatorer (sikkerhedspersonale og politi, politisk ustabilitet, organiserede konflikter, væbnet personale osv.).

                     Større episoder med politisk vold
                     http://www.systemicpeace.org

                     Kort og tabeller over f.eks. tilfælde af væbnede konflikter (herunder ofre) i verden i perioden 1946-2017.

                     Regionalt

                     Armed Conflict Location and Event Data
                     http://www.acleddata.com/

                     Rapporter om og analyser af konflikttendenser, herunder månedlige ajourføringer om politisk vold i Afrika, Mellemøsten og Asien baseret på tidstro data, samt analyse af den aktuelle og historiske dynamik i bestemte stater.

                     International Peace Information Service — kortlægning af konflikter
                     http://ipisresearch.be/

                     Kort over Den Demokratiske Republik Congo (konflikt/konfliktmineraler), Den Centralafrikanske Republik, Sudan og Sydsudan (omstridte områder, hændelser, naturressourcer, uddannelse, vold i lokalsamfundene samt vold internt i staten og mellem staterne); analyser af kortene er tilgængelige.

                     International Tin Association
                     https://www.internationaltin.org/
                     http://www.itsci.org/

                     Initiativet om forsyningskæden for tin (iTSCi) leverer vurderingsrapporter om sikkerhedssituationen i minerne i Rwanda, de østlige provinser af Den Demokratiske Republik Congo, Burundi og Uganda.

                     Mining Conflicts in Latin America
                     http://ejatlas.org/featured/mining-latam

                     Dette atlas over miljømæssig retfærdighed dokumenterer og katalogiserer sociale konflikter vedrørende miljøspørgsmål for at give kontekstuelle oplysninger.

                     REGERINGSFØRELSE

                     Globalt

                     Worldwide Governance Indicators
                     http://info.worldbank.org/governance/wgi

                     Datasæt med opdaterede aggregerede og individuelle indikatorer for regeringsførelse for bestemte lande, seks dimensioner af regeringsførelse; landedatarapporter sammenfatter indikatorer pr. land.

                     Fragile States Index
                     http://ffp.statesindex.org

                     Indeks med fokus på indikatorer for risici baseret på avisartikler og rapporter.

                     Corruption Perception Index
                     http://www.transparency.org/research/cpi/overview

                     Indeks over opfattelsen af korruption i forskellige lande.

                     National Resource Governance Institute
                     https://resourcegovernance.org/

                     Landespecifikke oplysninger og komparative analyser af spørgsmål vedrørende forvaltning af naturressourcer.

                     MENNESKERETTIGHEDER

                     Globalt

                     FN's Sikkerhedsråds resolutioner
                     http://www.un.org/en/sc/documents/resolutions

                     FN's Sikkerhedsråds resolutioner giver en nyttig beskrivelse af den politiske og sikkerhedsmæssige situation i lande, der giver anledning til bekymring, på årsbasis.

                     FN's Menneskerettighedsråd
                     http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/Pages/AboutCouncil.aspx

                     Overordnede, regelmæssige gennemgange.

                     De Forenede Nationers Højkommissariat for Menneskerettigheder
                     http://www.ohchr.org/EN/pages/home.aspx

                     Landespecifikke oplysninger om menneskerettighedsspørgsmål.

                     FN's Udviklingsprogram – International Human Development Indicators — Country Profiles
                     http://hdr.undp.org/en/countries

                     Årlige landerapporter om landespecifik praksis på menneskerettighedsområdet, global dækning.

                     Amnesty International
                     https://www.amnesty.org/en/countries/

                     Global Witness
                     https://www.globalwitness.org/en-gb/

                     Human Rights Watch
                     https://www.hrw.org/

                     Mines and Communities
                     http://www.minesandcommunities.org/

                     Nyhedsartikler og analyser af den globale minedrift og dens konsekvenser; klassificeret efter emne, land, virksomhed og mineraler.

                     MINERALRESSOURCER OG PRODUKTION

                     Globalt

                     British Geological Survey
                     https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

                     Landerapporter om internationale statistikker og oplysninger om mineraler.

                     U.S. Geological Survey
                     http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

                     Landerapporter om internationale statistikker og oplysninger om mineraler.

                     EU's råstofinformationssystem
                     http://rmis.jrc.ec.europa.eu/

                     Oplysninger om produktion, handelsstrømme og politik vedrørende råstoffer.

               Foruden ovennævnte åbne informationskilder forventes det, at OECD vil fremlægge yderligere oplysninger, der er relevante for at identificere konfliktramte områder og højrisikoområder (http://www.oecd.org/corporate/mne/mining.htm). Oplysninger om risici i forbindelse med humanitære kriser og katastrofer kan også indgå i baggrundsoplysningerne og udpege de områder, hvor væbnede konflikter kan opstå. I denne forbindelse er INFORM (et samarbejdsprojekt mellem den fælles stående komité og Europa-Kommissionen) en nyttig kilde, http://www.inform-index.org). Global Conflict Risk Index (en base med dokumentation fra åbne kilder, som støtter beslutningsprocessen vedrørende risikoen for konflikter på lang sigt, og som er udviklet af Europa-Kommissionens Fælles Forskningscenter, er et andet nyttigt redskab i denne henseende, http://conflictrisk.jrc.ec.europa.eu/).
         Desuden vil Europa-Kommissionen stille støtte til rådighed for SMV'er i deres bestræbelser på at etablere og gennemføre politikker for ansvarlig tilvejebringelse af mineraler gennem COSME-programmet, som forventes delvist at vedrøre identifikation af konfliktramte områder og højrisikoområder i henhold til forordning (EU) 2017/821.
         5.   RISIKOVURDERING AF FORSYNINGSKÆDEN FOR MINERALER — »RØDE FLAG« VED SKÆRPET DUE DILIGENCE

         5.1.   Indførelse af røde flag og generelle overvejelser

         Due diligence-processen er fastsat i forordningen, og OECD's due diligence-retningslinjer er ikke begrænset til identifikation og afbødning af risici i forbindelse med oprindelse og transport af mineraler i konfliktramte områder og højrisikoområder. Virksomhederne skal rent faktisk tage hensyn til og oplyse om risici i henhold til OECD's due diligence-retningslinjer i forbindelse med handel, håndtering og eksport af mineraler tidligere i forsyningskæden og usædvanlige omstændigheder.
         Med henblik herpå findes der i tillæggene til OECD's due diligence-retningslinjer en liste over de såkaldte »rødt flag«-situationer, som udløser et behov for skærpet due diligence, herunder indsamling af yderligere oplysninger ved hjælp af virksomhedens forvaltningssystem, særlig i følgende situationer:

                     A.

                        Rødt flag for mineralers oprindelses- og transitsted

                                 —

                                 Hvis mineralerne kommer fra eller er blevet transporteret via konfliktramte områder eller højrisikoområder.

                                 —

                                 Hvis mineralerne hævdes at hidrøre fra et land, der er kendt som eller med rimelighed mistænkes for at være et transitland for mineraler fra konfliktramte områder og højrisikoområder.

                                 —

                                 Hvis mineralerne hævdes at hidrøre fra et land, som har begrænsede kendte mineralressourcer eller lagre, sandsynlige ressourcer eller forventede produktionsniveauer for det pågældende mineral (dvs. at de opgivne mængder af mineraler fra dette land ikke er i overensstemmelse med dets kendte mineralressourcer eller forventede produktionsniveauer).
                                 Ved hvert af disse »røde flag« baseret på oprindelsessted er risikoen, navnlig i situationer med svag eller ingen regeringsførelse, forhøjet, hvis håndhævelsen af lovgivningen om bekæmpelse af hvidvaskning af penge, bekæmpelse af korruption, toldkontrol og andre relevante myndighedskontroller er utilstrækkelig; hvis der anvendes uformelle banksystemer, og hvis der anvendes kontanter i vid udstrækning.

                     B.

                        Røde flag for leverandører

                                 —

                                 Hvis en virksomheds leverandører eller andre kendte virksomheder i begyndelsen af forsyningskæden opererer på et af de ovennævnte steder med rødt flag for mineralers oprindelse og transit eller har ejerinteresser eller andre interesser i virksomheder, som leverer mineraler fra et af de ovennævnte steder med rødt flag for mineralers oprindelse eller transit.

                                 —

                                 Hvis en virksomheds leverandører eller andre kendte virksomheder i begyndelsen af forsyningskæden vides at have tilvejebragt mineraler fra et sted med rødt flag for mineralers oprindelse og transit inden for de sidste 12 måneder.

                                 —

                                 For guld: Hvis guldet hævdes at hidrøre fra genanvendeligt guld, skrot eller blandede kilder og er blevet forædlet i et land, der er kendt som et transitland for guld fra konfliktramte områder og højrisikoområder.

                     C.

                        Forhold, der giver anledning til rødt flag

                                 —

                                 Hvis uregelmæssigheder eller usædvanlige omstændigheder identificeret via de oplysninger, der er indsamlet ved hjælp af virksomhedens forvaltningssystem, giver anledning til en rimelig mistanke om, at mineralerne kan bidrage til konflikt eller grove krænkelser i forbindelse med udvinding af, transport af eller handel med mineraler.

               5.2.   Identificering af specifikke røde flag og sikring af passende due diligence

         Efter identificering af de i afsnit 5.1 omhandlede »røde flag« som en del af virksomhedens risikovurdering bør virksomhederne foretage en dybdegående undersøgelse af sammenhængen i forbindelse med alle disse »røde flag« ved at indsamle supplerende oplysninger gennem deres forvaltningssystem og sikre, at de tilsvarende risici behørigt tages i betragtning.
         Som fremhævet i OECD's due diligence-retningslinjer er due diligence en risikobaseret og progressiv tilgang, hvorved virksomhederne skal indføre passende forvaltningssystemer og -processer, kortlægge de faktiske omstændigheder i forsyningskæden og udpege de risici, der kan få dem til at gennemføre skærpet due diligence.
         Følgende vejledning skal hjælpe virksomhederne med at få relevante oplysninger om »rødt flag«-situationer og tilpasse deres due diligence korrekt. Det bør bemærkes, at de informationskilder, der er anført, ajourføres med varierende hyppighed og ganske vist er relevante, men ikke altid helt nøjagtige. De bør derfor anvendes sammen med supplerende kilder, alt efter hvad der er relevant.

                     A.

                        Rødt flag for mineralers oprindelses- og transitsted

                                 —

                                    Rødt flag: Mineralerne kommer fra eller er blevet transporteret via konfliktramte områder eller højrisikoområder.

                                 Skærpet due diligence udløses, hvis mineralerne kommer fra eller er blevet transporteret via konfliktramte områder eller højrisikoområder. Identifikationen af sådanne områder behandles i afsnit 4 i disse retningslinjer.

                                 —

                                    Rødt flag: Mineralerne hævdes at hidrøre fra et land, der er kendt som eller med rimelighed mistænkes for at være et transitland for mineraler fra konfliktramte områder og højrisikoområder.

                                 Virksomhederne bør vurdere, i hvilket omfang følgende gør sig gældende:

                                             —

                                             »Regeringsførelse og andre landespecifikke spørgsmål« bør tages op til revision for at fastlægge, i hvilket omfang lande eller områder har kontrol med deres grænser og har passende interne håndhævelsesmekanismer til at sikre troværdig og dokumenteret sporbarhed af mineralhandelen for at modvirke de risici, der er forbundet med transit i tilfælde af dårlig regeringsførelse.

                                                         Indikatorer

                                                         Informationskilder (5)

                                                                     —

                                                                     Det angivne oprindelsesland har porøse grænser, eller toldmyndighedernes håndhævelse af reglerne for varer er svag.

                                                                     —

                                                                     FN's Sikkerhedsråds resolutioner (jf. afsnit 4)

                                                                     —

                                                                     Oplysninger fra lokale ambassader, EU eller andre delegationer

                                                                     —

                                                                     Håndhævelsen af lovgivningen om bekæmpelse af korruption er svag, og der er indberettet tilfælde af korruption i minesektoren og samhandelen.

                                                                     —

                                                                     Lovgivningen om bekæmpelse af hvidvaskning af penge eller banktilsyn er ikke gennemført korrekt, eller håndhævelsen er svag.

                                                                     —

                                                                     Økonomierne er hovedsageligt kontantbaserede, navnlig hvad angår handel med mineraler.

                                                                     —

                                                                     Den Finansielle Aktionsgruppe (FATF)
                                                                     http://www.fatf-gafi.org/countries/

                                                                     —

                                                                     Transparency Internationals Corruption Perception Index (indeks for iagttaget korruption)
                                                                     http://www.transparency.org/research/cpi/overview

                                                                     —

                                                                     Verdensbankens Worldwide Governance Indicators (indikatorer for regeringsførelse på verdensplan)
                                                                     http://info.worldbank.org/governance/wgi

                                                                     —

                                                                     Global Financial Integrity reports (rapporter om finansiel integritet på verdensplan)
                                                                     http://www.gfintegrity.org/

                                                                     —

                                                                     Jf. afsnit 4 om »regeringsførelse« i disse retningslinjer

                                             —

                                             »Direkte nærhed, regionale og historiske problemstillinger« giver oplysninger om sandsynligheden for misvisende fremstilling af oprindelsen som følge af smugling fra nabolande, lande med historiske bånd eller lande, der tilbyder skattefordele.

                                                         Indikatorer

                                                         Informationskilder

                                                                     —

                                                                     Det angivne oprindelsesland grænser direkte op til områder, hvor ulovlige væbnede grupper, offentlige sikkerhedsstyrker eller kriminelle organisationer er involveret i produktion og handel med mineraler.

                                                                     —

                                                                     Det angivne oprindelsesland har økonomiske bånd til konfliktramte områder og højrisikoområder og deres dermed forbundne ulovlige handel med mineraler.

                                                                     —

                                                                     De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolutioner

                                                                     —

                                                                     Lokale ambassader, EU-delegationer

                                                                     —

                                                                     Jf. afsnit 4 om »konflikt« i disse retningslinjer

                                                                     —

                                                                     Oprindelseslandets skattepolitik fører til incitamenter til at smugle mineraler til transitlande, hvor råvareeksport ikke beskattes eller beskattes langt lavere.

                                                                     —

                                                                     OECD's database om restriktioner for eksporten af råvarer
                                                                     http://www.oecd.org/tad/benefitlib/export-restrictions-raw-materials.htm

                                 —

                                    Rødt flag: Mineralerne hævdes at stamme fra et land, som har begrænsede kendte ressourcer/lagre eller forventede produktionsniveauer.

                                 Nedenstående tjekliste omhandler »problemstillinger, som er specifikke for mineraler og forsyningskæden«. Som led i deres due diligence-tiltag bør virksomhederne navnlig efterprøve, om et påstået oprindelsesland faktisk har kendte geologiske ressourcer eller forventede produktionsniveauer for det pågældende mineral. Ligeledes bør virksomhederne foretage en rimelig vurdering af, om den angivne oprindelse giver mening ud fra et økonomisk perspektiv — såsom tilstedeværelsen af nærliggende og attraktive markeder.

                                             Indikatorer

                                             Informationskilder

                                                         —

                                                         Det angivne oprindelsesland har begrænsede kendte mineralressourcer eller lagre, sandsynlige ressourcer eller forventede produktionsniveauer for mineraler samt særlige karakteristika for mineraler.

                                                         —

                                                         Det angivne oprindelsesland har en stor uformel sektor med små miner og håndværksdrift, hvor de relaterede risici normalt er højere.

                                                         —

                                                         British Geological Survey
                                                         https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

                                                         —

                                                         U.S. Geological Survey:
                                                         http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

                                                         —

                                                         Nationale geologiske tjenester i EU's medlemsstater

                                                         —

                                                         Geologisk tjeneste i det påståede oprindelsesland

                     B.

                        Røde flag for leverandører

                                 —

                                    Rødt flag: Hvis en virksomheds leverandører eller andre kendte virksomheder i begyndelsen af forsyningskæden opererer et af de ovennævnte steder med »rødt flag« for mineralers oprindelse og transit eller har aktionærer eller andre interesser i leverandører af mineraler fra et af ovennævnte steder med »rødt flag« for mineralers oprindelse eller transit, og hvis virksomhedens leverandører eller andre kendte virksomheder i begyndelsen af forsyningskæden vides at have tilvejebragt mineraler fra et sted med »rødt flag« for mineralers oprindelse og transit i de sidste 12 måneder.

                                 Disse leverandørspecifikke oplysninger bør fortrinsvis komme fra data indsamlet af virksomhederne i forbindelse med gennemførelsen af deres due diligence-ordning. Når virksomhederne får kendskab til identiteten af deres leverandører eller andre virksomheder i begyndelsen af forsyningskæden, bør de forsøge at kontrollere, om disse opererer et sted med rødt flag:

                                             —

                                             Søgning på internettet efter generelle oplysninger om den pågældende leverandør/virksomhed i begyndelsen af forsyningskæden, herunder rapporter fra regeringer og internationale organisationer (navnlig FN's ekspertgruppes rapporter) og rapporter fra internationale og lokale medier og civilsamfundsorganisationer mere bredt.

                                             —

                                             Søgning på virksomhedernes websteder og i alle tilgængelige due diligence-rapporter (f.eks. indberetninger til US Security Exchange Commission).

                                             —

                                             Søgning i smelteriers eller forædlingsvirksomheders lister over eksisterende due diligence-ordninger og Europa-Kommissionens kommende liste over ansvarlige smelterier og forædlingsvirksomheder på globalt plan, når den foreligger.

                                             —

                                             Søgning i nationale handelsregistre, som kan give indikationer om placeringen af hovedsædet og eventuelt operationelle datterselskaber.

                                       Virksomhederne kan også konsultere registre over egentligt ejerskab, hvis sådanne foreligger, samt landerapporter udarbejdet under gennemsigtighedsinitiativet for udvindingsindustrien (EITI) (som indeholder en stigende mængde oplysninger om det egentlige ejerskab af virksomheder i udvindingsindustrien).

                     C.

                        Forhold, der giver anledning til rødt flag

                                 —

                                    Rødt flag: Hvis uregelmæssigheder eller usædvanlige omstændigheder identificeret via de oplysninger, der er indsamlet ved hjælp af virksomhedens forvaltningssystem, giver anledning til en rimelig mistanke om, at mineralerne kan bidrage til konflikt eller grove krænkelser i forbindelse med udvinding af, transport af eller handel med mineraler.

                                 Disse aktivitetsspecifikke oplysninger kommer næsten udelukkende fra data indsamlet af virksomhederne inden for rammerne af deres gennemførelse af due diligence.
                                 Uregelmæssigheder/usædvanlige omstændigheder kan antage forskellige former. Tillægget til OECD's due diligence-retningslinjer om guld giver som eksempel, at hvis de smykker, der bæres i et land, typisk er 14k (58 %), bør et tilbud, hvori det hævdes, at der er tale om genanvendte smykker med et guldindhold på 90 %, undersøges nærmere.
                                 Som et andet eksempel kan nævnes en situation, hvor en leverandør i begyndelsen af forsyningskæden (f.eks. en lokal eksportør) på uforklarlig vis er i stand til at øge mængden af eksporteret materiale over en kort periode, og der findes rapporter om hyppige tyverier af mineralressourcer i en region, som den europæiske importør har grund til at tro, at leverandøren tilvejebringer fra.
                                 Andre eksempler på »usædvanlige omstændigheder« specifikt med hensyn til guld og andre ædle metaller kan findes i punkt 111 i Den Finansielle Aktionsgruppes risikobaserede vejledning for forhandlere af ædelmetaller og -stene (6) samt i Financial Transaction and Reports Analysis Centre of Canada's rapport om håndbogen om den risikobaserede fremgangsmåde for forhandlere af ædelmetaller og -stene (7), f.eks.:

                                             —

                                             En hidtil ukendt kunde anmoder om, at en forædlingsvirksomhed ændrer guld til barrer.

                                             —

                                             Guldets renhed, vægt, oprindelse og værdi er forkert klassificeret på toldangivelsesformularerne.

                                             —

                                             Uautoriserede personer eller virksomheder producerer og markedsfører guld.

                                             —

                                             Barrer, der har fysiske egenskaber, som ikke er i overensstemmelse med industristandarder.

            (1)  Som fastsat artikel 2, stk. 1, i forordning (EU) 2017/821 er en »EU-importør« enhver fysisk eller juridisk person, som angiver, at mineraler eller metaller overgår til fri omsætning som omhandlet i artikel 201, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1), eller enhver fysisk eller juridisk person, på hvis vegne en sådan erklæring er afgivet, som angivet i dataelement 3/15 og 3/16 i overensstemmelse med bilag B til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2446 af 28. juli 2015 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 med nærmere regler angående visse bestemmelser i EU-toldkodeksen (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 1).

            (2)  OECD's due diligence-retningslinjer for ansvarlige forsyningskæder fra konfliktramte områder og højrisikoområder (anden udgave, OECD 2013) udgør rammen for at udøve due diligence i forsyningskæden i henhold til forordning (EU) 2017/821.

            (3)  Risici som anført i bilag II i OECD's due diligence-retningslinjer, herunder risici som følge af de »røde flag«, der er defineret i tillæggene.

            (4)  Definitionen af menneskerettighederne kan findes i konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, https://www.echr.coe.int/Documents/Convention_ENG.pdf.

            (5)  Oplysningerne bør ajourføres regelmæssigt, hvis det er relevant

            (6)  http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/RBA%20for%20Dealers%20in%20Precious%20Metal%20and%20Stones.pdf.

            (7)  http://www.fintrac-canafe.gc.ca/guidance-directives/compliance-conformite/rba/rba-dpms-eng.asp.


               16.3.2018

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 101/166

         P8_TA(2016)0317
   FN's Generalforsamlings 71. samling
   Europa-Parlamentets henstilling til Rådet af 7. juli 2016 om FN's Generalforsamlings 71. samling (2016/2020(INI))
   (2018/C 101/15)

      Europa-Parlamentet,

               —

               der henviser til forslag til henstilling til Rådet om FN's Generalforsamlings 71. samling forelagt af Andrey Kovatchev på vegne af EPP-Gruppen (B8-1374/2015),

               —

               der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 21, 34 og 36,

               —

               der henviser til FN's Generalforsamlings 70. samling,

               —

               der henviser til Rådets konklusioner af 22. juni 2015 om EU's prioriteringer for FN's Generalforsamlings 70. samling,

               —

               der henviser til FN-pagten,

               —

               der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne og til FN's konventioner om menneskerettighederne og de valgfrie protokoller hertil,

               —

               der henviser til FN's Generalforsamlings resolution om Den Europæiske Unions deltagelse i De Forenede Nationers arbejde (1), som giver EU ret til komme med indlæg på FN's Generalforsamling, forelægge mundtlige forslag og ændringsforslag, der kan sættes til afstemning efter anmodning fra en medlemsstat, samt til at gøre brug af retten til at svare,

               —

               der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om tiårsdagen for FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) om kvinder, fred og sikkerhed (2),

               —

               der henviser til sin henstilling til Rådet af 18. april 2013 om FN-princippet »Responsibility to Protect« (pligt til beskyttelse) (R2P) (3),

               —

               der henviser til sin henstilling til Rådet af 2. april 2014 om FN's Generalforsamlings 69. samling (4),

               —

               der henviser til sin beslutning af 24. november 2015 om EU's rolle i FN — Hvordan EU's udenrigspolitiske mål bedre kan nås (5),

               —

               der henviser til sin beslutning af 21. januar 2016 om EU's prioriteter for samlingerne i FN's Menneskerettighedsråd i 2016 (6) og af 17. juli 2014 om aggressionsforbrydelser (7),

               —

               der henviser til sin beslutning af 4. februar 2016 om systematiske massemord på religiøse mindretal begået af det såkaldte ISIS/Da'esh (8),

               —

               der henviser til sin beslutning af 8. marts 2016 om situationen for kvindelige flygtninge og asylansøgere i EU (9),

               —

               der henviser til Parisaftalen af 12. december 2015,

               —

               der henviser til dokumenterne »Handlingsplan for, hvordan EU's FSFP-støtte til FN's fredsbevarende aktiviteter kan forbedres« (10) af 13. juni 2012 og »Strengthening the UN-EU Strategic Partnership on Peacekeeping and Crisis Management: Priorities 2015-2018« (11) af 23. marts 2015,

               —

               der henviser til retningslinjerne for anvendelsen af udenlandske militær- og civilforsvarsaktiver i forbindelse med katastrofehjælp fra november 2007 (»Osloretningslinjerne«),

               —

               der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) og dets nylige resolution 2242 (2015) om kvinder, fred og sikkerhed,

               —

               der henviser til FN's evalueringsrapport af 15. maj 2015 om retshåndhævelse og bestræbelser på afhjælpende bistand i forbindelse med seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug begået af FN-personale og FN-relateret personale under fredsbevarende operationer,

               —

               der henviser til den første FN-rapport om antibiotikaresistens, som WHO fremlagde i april 2014, hvori antibiotikaresistens karakteriseres som en »alvorlig trussel« mod den globale folkesundhed,

               —

               der henviser til de nylige afsløringer af det Panama-baserede advokatfirma Mossack Fonsecas aktiviteter og de dermed forbundne initiativer til et tættere internationalt samarbejde om bekæmpelse af skatteunddragelse,

               —

               der henviser til forretningsordenens artikel 134, stk. 3, og artikel 113,

               —

               der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A8-0146/2016),

               A.

               der henviser til, at EU's engagement til fordel for effektiv multilateralisme og god global regeringsførelse med FN i centrum er en integreret del af EU's udenrigspolitik og er rodfæstet i overbevisningen om, at et multilateralt system, der bygger på universelle regler og værdier, er det, der er bedst egnet til at håndtere globale kriser, udfordringer og trusler;

               B.

               der henviser til, at EU bør spille en proaktiv rolle i opbygningen af et FN, der kan bidrage effektivt til globale løsninger, fred og sikkerhed, udvikling, menneskerettigheder, demokrati og en international orden baseret på retsstatsprincippet;

               C.

               der henviser til, at EU's medlemsstater er nødt til at gøre sig alle bestræbelser på at koordinere deres foranstaltninger via FN-systemets organer i overensstemmelse med det mandat, der er indeholdt i artikel 34, stk. 1, i TEU;

               D.

               der henviser til, at det globale og regionale sikkerhedsklima hastigt forværres og bliver mere komplekst og udvisker linjerne mellem intern og ekstern sikkerhed; der henviser til, at FN fortsat har en nøglerolle i sikringen af global sikkerhed og stabilitet;

               E.

               der henviser til, at der er behov for en grundig genovervejelse af redskaberne til effektiv multilateralisme inden for rammerne af FN som følge af skiftende magtkonstellationer og -fordeling på globalt plan; der henviser til, at sådanne redskaber er nødt til i højere grad at inddrage alle aktører, både statslige og ikke-statslige, også i konfliktforebyggelses- og konfliktstyringsprocesser;

               F.

               der henviser til, at EU og dets medlemsstater tilsammen er den største økonomiske bidragyder til FN-systemet, idet de tegner sig for omkring en tredjedel af FN's almindelige budget, knapt to femtedele af FN's fredsbevarelsesbudget og omkring halvdelen af alle bidrag til FN's fonde og programmer;

               G.

               der henviser til, at EU arbejder for miljømæssig bæredygtighed, navnlig i forbindelse med bekæmpelsen af klimaforandringer, ved at fremme internationale foranstaltninger og tiltag med henblik på at bevare og forbedre miljøets kvalitet og en bæredygtig forvaltning af naturressourcerne;

               H.

               der henviser til, at EU er en af de mest dedikerede forsvarere og fortalere for menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder, kulturelle værdier og mangfoldighed, demokrati og retsstatsforhold;

               I.

               der henviser til, at EU's sikkerhedsmæssige situation er stadig mere ustabil og omskiftelig på grund af det store antal langvarige og nyopståede udfordringer, herunder voldelige konflikter, terrorisme, organiseret kriminalitet, hidtil usete migrationsbølger og klimaforandringer, som er umulige at tackle på nationalt plan, og som kræver regionale og globale modsvar;

               J.

               der henviser til, at nye udfordringer, herunder hybrid krigsførelse og informationskrigsførelse, cybertrusler, bioteknologi, dødbringende autonome systemer, nanoteknologi, miniaturisering af våben samt udbredelsen af teknologier med dobbelt anvendelse, gør det påkrævet at udarbejde multilaterale aftaler, hvilket FN-rammerne er bedst egnede til;

               K.

               der henviser til, at den seneste udvikling med hensyn til spredning af masseødelæggelsesvåben og fremføringsmidlerne hertil gør våbenkontrol og nedrustning stadig mere vanskelig og undergraver den globale sikkerhed og stabilitet; der henviser til, at FN udgør en passende ramme for at fremme bestræbelserne på en ny generation af våbenkontrol og nedrustningsforanstaltninger side om side med ligesindede partnere;

               1.

               retter følgende henstillinger til Rådet:

         Fred og sikkerhed

               a)

               at tage aktive skridt for at sikre, at alle parter, der er direkte eller indirekte involveret i væbnede konflikter, og deres organisationer fuldt ud lever op til deres internationale forpligtelser og de standarder, der er fastsat i folkeretten, og bestræber sig på at sikre fredelige, diplomatiske løsninger på konflikter af enhver art; indtrængende at opfordre til, at dette også indbefatter forpligtelsen til at yde humanitær bistand til mennesker i nød

               b)

               at fortsætte med at støtte de multilaterale forsøg på at finde varige politiske og fredelige løsninger på de igangværende konflikter i Mellemøsten og Nordafrika; fortsat at støtte det arbejde, der udføres af FN's generalsekretærs særlige udsending til Syrien, den særlige repræsentant og chefen for FN's støttemission i Libyen, FN's generalsekretærs særlige udsending til Yemen, FN's særlige koordinator for fredsprocessen i Mellemøsten og FN's generalsekretærs særlige repræsentant for Vestsahara; at opfordre til, at der fortsat ydes humanitær, finansiel og politisk bistand fra det internationale samfund med henblik på at håndtere den humanitære situation, og til, at man arbejder hen imod omgående at få standset volden; at fordømme unilaterale, ikke-koordinerede tiltag i ethvert kriseområde

               c)

               at støtte de interne syriske forhandlinger, der er styret af FN's Sikkerhedsråds resolution 2254 (2015); at støtte arbejdet i de taskforcer, der er etableret af den internationale støttegruppe for Syrien, som fører tilsyn med leveringen af den stærkt tiltrængte humanitære bistand til tusindvis af syrere i belejrede og vanskeligt tilgængelige områder og den indstilling af kamphandlingerne, som blev godkendt ved FN's Sikkerhedsråds resolution 2268 (2016); kraftigt at fordømme de udbredte menneskerettighedskrænkelser og overtrædelserne af den humanitære folkeret i Syrien og støtte det arbejde, der udføres af civilsamfundsorganisationer, med at nedfælde beviser på krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og andre menneskerettighedskrænkelser; at understrege, at det er nødvendigt at finde en politisk løsning på konflikten og sikre inddragelsen af kvinder i fredsforhandlingerne; indtrængende at opfordre alle FN's medlemsstater til at stille alle de nødvendige økonomiske og menneskelige ressourcer til rådighed for at hjælpe lokalbefolkningen og flygtningene

               d)

               at sikre sig, at FN's Generalforsamling i samarbejde med EU og USA tilvejebringer alle instrumenter til at sikre en holdbar og effektiv tostatsløsning på grundlag af grænserne fra 1967, med Jerusalem som hovedstad i begge stater og med en sikker israelsk stat med sikre og anerkendte grænser og en uafhængig, demokratisk, sammenhængende og levedygtig palæstinensisk stat, der lever side om side i fred og sikkerhed; at handle i overensstemmelse med Rådets konklusioner om fredsprocessen i Mellemøsten, som blev vedtaget den 18. januar 2016, hvad angår den fortsatte udvidelse af bosættelserne som en vedvarende forhindring for fred

               e)

               at understrege, at der er behov for en koordineret humanitær indsats i Yemen under ledelse af FN; indtrængende at opfordre alle parter til at tillade indførsel og levering af mad, medicin, brændstof og anden nødvendig bistand, som der er desperat behov for, gennem FN's og de internationale humanitære organisationers kanaler for at imødekomme den kriseramte civilbefolknings presserende behov i overensstemmelse med principperne om upartiskhed, neutralitet og uafhængighed; at opfordre til en »humanitær pause«, således at det bliver muligt at få livreddende bistand frem til det yemenitiske folk snarest muligt; at opfordre til en upartisk og uafhængig undersøgelse af alle påståede overtrædelser af den internationale menneskerettighedslovgivning og den humanitære folkeret, herunder de seneste angreb rettet mod nødhjælpsinfrastruktur og -arbejdere; at opfordre alle parter til at respektere menneskerettighederne og frihedsrettighederne for alle yemenitiske borgere og understrege vigtigheden af at forbedre sikkerheden for alle, der arbejder på freds- og nødhjælpsmissioner i landet, herunder nødhjælpsarbejdere, læger og journalister; at opfordre til en tilnærmelsespolitik mellem Saudi-Arabien og Iran for at tage brodden af de regionale spændinger og som en vej hen imod konfliktløsning i Yemen og andre steder

               f)

               at vedblive med at kræve fuld respekt for de internationalt anerkendte grænser og den territoriale integritet i landene i Østeuropa og Sydkaukasus, herunder Georgien, Moldova og Ukraine, i lyset af krænkelserne af folkeretten i disse områder og af hensyn til deres frie og suveræne beslutning om at vælge en europæisk vej; at støtte og give ny kraft til de diplomatiske bestræbelser på at nå frem til en fredelig bilæggelse af disse vedvarende og fastfrosne konflikter; indtrængende at opfordre det internationale samfund til fuldt ud at implementere politikken med ikke at anerkende den ulovlige annektering af Krim; aktivt at øge presset på Rusland i dets egenskab af permanent medlem af FN's Sikkerhedsråd for at få løst konflikten i Ukraine

               g)

               at opfordre til øget støtte til de bestræbelser, der gøres af det internationale samfund og regionale organisationer for at håndtere sikkerhedskriser på det afrikanske kontinent, navnlig i Somalia, Sudan, Sydsudan, Den Centralafrikanske Republik, Mali, Nigeria, Burundi og De Store Søers Område som helhed; at tilskynde FN's medlemsstater til at optrappe støtten til Den Afrikanske Unions øgede rolle og egne kapaciteter inden for mægling og krisestyring og samtidig stræbe efter komplementariteter med det arbejde, der udføres af FN's Fredsopbygningsstøttekontor (UN Peace Building Support Office); at støtte de bestræbelser, som AU, EAC og FN har udfoldet for at forhindre en yderligere optrapning af krisen i Burundi og at arbejde for at fremme en bydende nødvendig inkluderende og ægte dialog internt i Burundi mellem regeringen og oppositionen; at støtte, at man benytter sig af en uafhængig international undersøgelse, som har undersøgt alle påståede menneskerettighedskrænkelser, og hjælper med at få draget gerningsmændene til ansvar og få dem bragt for en domstol

               h)

               at støtte den igangværende omfattende indsats for at styrke FN's fredsoperationer og organisationens evne til at håndtere konflikter; at undersøge nye muligheder for og tilskynde til et styrket samarbejde mellem EU og FN i forbindelse med omlægningen af deres strategiske visioner om sikkerhed gennem på den ene side den nye samlede EU-strategi for udenrigs- og sikkerhedspolitik og på den anden side FN's revision af sine fredsoperationer, fredsopbygningsstruktur og dagsorden for kvinder og fred og sikkerhed (Sikkerhedsrådets resolution 1325 (2000)) og synergier imellem dem; at sikre, at processen med at evaluere FN's fredsopbygningsstruktur fremmer princippet om beskyttelsesansvar og kvinders rolle i fredsopbygning

               i)

               at bifalde vedtagelsen af og støtte gennemførelsen af FN's Sikkerhedsråds nylige resolution 2242 (2015), som gør kvinder til en central komponent i alle bestræbelser på at tackle globale udfordringer, samt at opfordre til nye bestræbelser på at integrere dagsordenen for kvinder og fred og sikkerhed i alle de forskellige dimensioner af fredsbevarelse; at understrege betydningen af kvinders lige, fulde og aktive deltagelse i forebyggelse og løsning af konflikter samt i fredsforhandlinger og fredsopbygningsprocessen; at sikre, at kvindelige ofre for krigsvoldtægter ydes al den nødvendige, sikre lægelige bistand

               j)

               at fremme en forebyggelseskultur inden for FN-systemet for at forbedre dets kapacitet til at reagere hurtigere på kriser, der er ved at opstå, og potentielle trusler mod fred og sikkerhed, navnlig gennem mere effektivt forebyggende diplomati, tillidsskabelses- og mæglingsbestræbelser; at bestræbe sig på at forbedre systemer for tidlig varsling og tidlig kommunikation og yderligere at udvikle procedurer for krisekonsultation mellem FN, EU og andre regionale og subregionale organisationer, som spiller en stadig vigtigere rolle i international fred og sikkerhed, for bedre at koordinere deres kriseberedskab og undgå unødig overlapning; at samarbejde med FN om at styrke regionale og subregionale organisationers rolle og kapacitet inden for fredsbevarelse, konfliktforebyggelse, civil og militær krisestyring og konfliktløsning

               k)

               at øge medlemsstaternes støtte til FN's fredsbevarende og fredsopbyggende operationer, som inkluderer en menneskerettighedskomponent og klare exitstrategier, navnlig ved at bidrage med personale og udstyr, og styrke EU's faciliterende rolle i denne henseende; yderligere at udvikle procedurer for anvendelsen af EU's fælles sikkerheds- og forsvarspolitik til støtte for FN-operationer, bl.a. gennem udsendelse af EU's kampgrupper, eller gennem kapacitetsopbygning og sikkerhedssektorreforminitiativer, samtidig med at der rettes særlige opmærksomhed mod spørgsmål som menneskerettighederne, bæredygtig udvikling og de underliggende årsager til massemigration

               l)

               at fremme en bred definition af begrebet menneskelig sikkerhed, således at det kommer nærmere på kønsligestilling og menneskerettighederne, og princippet om beskyttelsesansvar (R2P), og fortsat at støtte bestræbelserne på at fremme operationalisering af R2P; at støtte FN i fortsat at spille en afgørende rolle ved at hjælpe lande med gennemførelsen af R2P for at værne om retsstatsprincippet og den humanitære folkeret; at fremme adfærdskodeksen i forbindelse med Sikkerhedsrådets indsats mod folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden eller krigsforbrydelser, som pålægger FN's medlemsstater at støtte foranstaltninger truffet af Sikkerhedsrådet med sigte på at forhindre eller sætte en stopper for sådanne forbrydelser og ikke at stemme imod en dermed forbundet resolution fra Sikkerhedsrådet

         Bekæmpelse af terrorisme

               m)

               at gentage sin utvetydige fordømmelse af terrorisme og sin fulde støtte til foranstaltninger, der sigter mod at besejre og udrydde terrororganisationer, navnlig den såkaldte »ISIS/Da'esh«, som udgør en klar trussel mod den regionale og internationale sikkerhed, men samtidig huske på, at disse foranstaltninger altid bør overholde den internationale menneskerettighedslovgivning fuldt ud; at støtte promoveringen af alle aspekter af Sikkerhedsrådets resolution 2178 (2014) om imødegåelse af truslerne fra udenlandske terrorkrigere og om de vejledende principper fra Madrid, der skal dæmme op for strømmen af udenlandske terrorkrigere

               n)

               at intensivere bestræbelserne på at slå ned på rekruttering og bekæmpe terrorpropaganda gennem sociale medieplatforme, men også gennem netværk af radikaliserede hadprædikanter; at støtte radikaliseringbekæmpelses- og afradikaliseringspolitikker i overensstemmelse med FN's handlingsplan for forebyggelse af voldelig ekstremisme

               o)

               fortsat at samarbejde med FN om bekæmpelse af finansiering af terrorisme, herunder at anvende eksisterende mekanismer til at udpege terrorister og terrororganisationer og styrke ordninger for indefrysning af aktiver på verdensplan under overholdelse af internationale standarder om en behørig rettergang og om retsstatsprincippet

               p)

               at yde støtte til FN's Taskforce for Terrorbekæmpelse med henblik på at sikre koordinering af og sammenhæng i gennemførelsen af FN's globale terrorbekæmpelsesstrategi ved hjælp af ressourcerne og ekspertisen i 25 enheder i FN-systemet og Interpol, idet der altid huskes på, at bestræbelser på at bekæmpe terrorisme ikke må benyttes som påskud for at undertrykke interne meningsforskelle eller krænke folks rettigheder

               q)

               at fremme en koordineret international indsats for at imødegå den stigende trussel, som improviserede eksplosive anordninger (IED'er) udgør, navnlig ved at udvikle en forståelse for sammenhængen mellem IED-bekæmpelse og terrorbekæmpelse, gennem anvendelse af ressourcerne og ekspertisen i FN-systemets og Interpols instanser for at muliggøre et øget politimæssigt og militært samarbejde

               r)

               i denne forbindelse at gentage, at der er behov for et passende miks af sikkerheds-, retshåndhævelses- og menneskerettighedsinstrumenter samt socioøkonomiske instrumenter, som giver mere fyldestgørende muligheder for at reagere på den omskiftelige form for terrorisme og voldelig ekstremisme, som frembydes af Da'esh, al-Qaeda, Al-Shabaab, Boko Haram og andre

               s)

               at støtte et øget bidrag fra EU's side til FN's kapacitetsopbygningsinitiativer i forbindelse med bekæmpelsen af terrorkrigere og voldelig ekstremisme

         Ikkespredning og nedrustning

               t)

               at støtte FN's indsats for at forhindre ikkestatslige aktører og terrorgrupper i at udvikle, fremstille, erhverve eller overføre masseødelæggelsesvåben og fremføringsmidler hertil og bidrage til den omfattende revision af FN's Sikkerhedsråds resolution 1540 (2004) i 2016; at insistere på en fuldstændig overholdelse af traktaten om ikkespredning af kernevåben, konventionen om kemiske våben og konventionen om biologiske våben samt på færdiggørelse af ratifikationsprocessen for traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger; at tilskynde alle FN's medlemsstater til at undertegne og ratificere konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion; at bifalde nedsættelsen af en åben arbejdsgruppe som et underorgan under FN's Generalforsamling, der har som målsætning at gå videre med multilaterale forhandlinger om atomvåbennedrustning, og at alle EU's medlemsstater deltager aktivt i dens arbejde; at anmode FN's medlemsstater om at tage aktive skridt i retning af global nedrustning, idet der tages behørigt hensyn til såvel den sikkerhedsmæssige som den humanitære dimension af atomvåben

               u)

               indtrængende at opfordre medlemsstaterne til at støtte FN's Generalforsamlings resolution »Effects of the use of arms and ammunitions containing depleted uranium« på den 71. samling og udarbejde en fælles EU-holdning, som bedre afspejler Parlamentets gentagne opfordringer til et globalt forsigtighedsmoratorium og den globale konsensus, der er under udvikling, om de potentielle sundhedsrisici for civile, de komplekse byrder ved håndteringen af radioaktivt affald efter konflikter og de økonomiske omkostninger, der er forbundet med anvendelsen af sådanne våben; at opfordre til, at projekter om vurdering og oprensning af forarmet uran medtages i EU's finansieringsinstrumenter til minerydning

               v)

               at fremme en fuldstændig gennemførelse af traktaten om våbenhandel (ATT) og tilskynde alle FN's medlemsstater til at undertegne eller tiltræde ATT

               w)

               at arbejde hen imod en mere effektiv indsats mod spredning af og ulovlig handel med våben og ammunition, herunder håndvåben og lette våben, navnlig ved at udvikle et system til sporing af våben

               x)

               at advokere for en politisk reaktion på globalt plan på anvendelsen af væbnede droner med henblik på at holde anvendelsen heraf nøje inden for den internationale menneskerettighedslovgivnings og den humanitære folkerets grænser; at advokere for et forbud mod udvikling, fremstilling og anvendelse af fuldautomatiske våben, som gør det muligt at udføre angreb uden menneskelig involvering; at sikre, at menneskerettighederne indgår i alle dialoger med tredjelande om terrorbekæmpelse

               y)

               i højere grad at støtte FN's igangværende indsats for at undersøge udviklingen af normer for ansvarlig og sikker adfærd i cyberspace, herunder en multilateral ramme imod cyberangreb, med henblik på at sikre anvendelsen af eksisterende folkeret og menneskerettighedslovgivning

         Migration

               z)

               at fremme øget støtte til UNHCR's arbejde med at gennemføre dets internationale mandat til at beskytte flygtninge, idet der sættes særligt fokus på udsatte grupper som kvinder og børn; at fremhæve den store finansieringskløft mellem UNHCR's budgetbehov og de midler, der er modtaget, og anmode om større global solidaritet; at efterlyse flere midler fra FN's almindelige budget til UNHCR's kernefunktioner for at sikre, at det kan fungere

               aa)

               at minde om, at der er behov for øget sammenhæng og koordination mellem den interne og eksterne dimension af migrationspolitikken og udviklings- og udenrigsdagsordenerne

               ab)

               at kræve, at der gøres en større indsats for at forhindre irregulær migration og for at bekæmpe menneskesmugling og menneskehandel, navnlig ved at bekæmpe kriminelle netværk gennem rettidig og effektiv udveksling af relevante oplysninger af efterretningsmæssig art, samtidig med at den internationale menneskerettighedslovgivning overholdes; at forbedre metoderne til at identificere og beskytte ofre og forstærke samarbejdet med tredjelande om at opspore, beslaglægge og inddrive udbyttet af kriminelle aktiviteter i denne sektor; i FN-regi at fastholde vigtigheden af ratificeringen og den fuldstændige gennemførelse af FN's konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet og protokollerne dertil om bekæmpelse af menneskesmugling til lands, ad søvejen og ad luftvejen og om forebyggelse, bekæmpelse og retsforfølgning af menneskehandel, særlig handel med kvinder og børn; at støtte det arbejde, der udføres af FN's særlige rapportør om migranters menneskerettigheder

               ac)

               at støtte plenarmødet på højt plan i FN's Generalforsamling med henblik på at behandle spørgsmålet om store strømme af flygtninge og migranter, som er planlagt til at finde sted den 19. september 2016, og kræve, at der fokuseres på de underliggende årsager til migration, med behørigt fokus på fattigdomsbekæmpelse, virkeliggørelse af menneskerettighederne og stabilitet

         Menneskerettighederne, demokratiet og retsstaten

               ad)

               klart og bestemt at gentage, at alle de menneskerettigheder, der er opnået enighed om i FN's konventioner, er universelle, udelelige, indbyrdes afhængige og indbyrdes forbundne, og at overholdelsen af disse rettigheder skal håndhæves; at gøre opmærksom på menneskerettighedskrænkelser og overgreb overalt i verden; at kræve, at menings- og ytringsfriheden forsvares; at fremhæve betydningen af en fri presse i et sundt samfund og den enkelte borgers rolle deri og forsvare forenings- og forsamlingsfriheden

               ae)

               fortsat at advokere for religions- og trosfrihed; indtrængende at opfordre til en større indsats for at beskytte religiøse og andre mindretals rettigheder; at opfordre til en øget beskyttelse af religiøse mindretal mod forfølgelse og vold; at opfordre til ophævelse af love, der kriminaliserer blasfemi og apostasi og tjener som påskud for forfølgelse af religiøse mindretal og ikketroende; at støtte det arbejde, der udføres af den særlige rapportør om religions- og trosfrihed; aktivt at arbejde for, at FN anerkender folkedrabet på mindretal, som begås af det såkaldte ISIS/Da'esh, og for en overdragelse af sager om formodede forbrydelser mod menneskeheden, krigsforbrydelser og folkedrab til Den Internationale Straffedomstol (ICC)

               af)

               at fortsætte med aktivt at fremme lighed og ikkediskrimination; indtrængende at opfordre FN til aktivt at støtte initiativer til at integrere kønsaspektet i dets aktiviteter og programmer og fortsat at støtte UN Women's arbejde; at støtte foranstaltninger, der styrker kvinders lederskab og deltagelse på alle beslutningsniveauer; at bekæmpe vold og diskrimination mod personer på grund af deres seksuelle orientering, kønsidentitet eller kønsudtryk; at opfordre til ophævelse af lovgivning i FN-medlemsstater, som krænker rettighederne for lesbiske, bøsser, biseksuelle, transseksuelle og interseksuelle (LGBTI-personer); at hilse det første møde nogensinde i FN's Sikkerhedsråd om LGBTI-rettigheder i 2015 velkommen; at opfordre FN's medlemsstater til at gennemføre henstillingerne fra FN's særlige rapportør om nutidige former for racisme, racediskrimination, fremmedhad og hermed beslægtet intolerance

               ag)

               at fremme børns rettigheder, navnlig ved at medvirke til at sikre børns adgang til vand, sanitet, sundhedspleje og uddannelse, også i konfliktområder og flygtningelejre, og udrydde børnearbejde, tortur, menneskehandel, børneægteskaber og seksuelt misbrug; at støtte og styrke den internationale indsats gennem FN for at få standset brugen af børn i væbnede konflikter og mere effektivt at gøre noget ved konsekvenserne af konflikt- og postkonfliktsituationer for kvinder og piger; at støtte en menneskerettighedsbaseret tilgang til handicap i risiko- og katastrofesituationer i overensstemmelse med FN's konvention om rettighederne for personer med handicap

               ah)

               indtrængende at opfordre alle stater, herunder EU's medlemsstater, til hurtigt at ratificere den valgfrie protokol til den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder om klage og undersøgelsesmekanismer

               ai)

               at bidrage til et vellykket resultat af arbejdet i den mellemstatslige arbejdsgruppe for transnationale selskaber og andre virksomheder for så vidt angår menneskerettighederne; at støtte FN-medlemsstaternes fortsatte gennemførelse af FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne; at tilskynde FN's medlemsstater til at udvikle og gennemføre nationale handlingsplaner; at støtte FN's menneskerettighedskommissærs projekt om ansvarlighed og retsmidler, der sigter mod at forbedre de nationale retsmidler, navnlig i tilfælde af grove menneskerettighedskrænkelser i erhvervslivet; at opfordre FN's medlemsstater til at tage spørgsmålet om menneskerettighederne op over for internationale og nationale sportsorganer

               aj)

               fortsat at advokere for nultolerance over for dødsstraf og arbejde videre i retning af en verdensomspændende afskaffelse af dødsstraffen ved at vise vejen frem mod vedtagelsen af den næste resolution fra FN's Generalforsamling om et moratorium for anvendelsen af dødsstraf; at tage skarpt afstand fra stigningen i afsigelsen af dødsdomme for narkotikarelaterede lovovertrædelser og opfordre til, at man udelukker anvendelse af dødsstraf for denne type lovovertrædelser

               ak)

               at minde om, at generalforsamlingen ved valg af medlemmer af FN's Menneskerettighedsråd (UNHRC) er forpligtet til at tage hensyn til kandidaternes respekt for fremme og beskyttelse af menneskerettighederne, retsstaten og demokratiet; at opfordre til, at der opstilles klare kriterier for medlemskab af UNHRC, som er baseret på landenes resultater på menneskerettighedsområdet, og i betragtning af tiåret for UNHRC's oprettelse opfordre til, at der foretages en vurdering af Menneskerettighedsrådets arbejdsmetoder og indflydelse

               al)

               at styrke Den Internationale Straffedomstols (ICC's) arbejde for at gøre en ende på straffrihed for gerningsmændene bag de mest alvorlige forbrydelser, der berører verdenssamfundet, og sikre retfærdighed for ofrene for krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkedrab; at yde politisk, diplomatisk, finansiel og logistisk støtte til ICC's daglige virke; at opfordre alle FN's medlemsstater til at tiltræde domstolen ved at ratificere Romstatutten og tilskynde til ratificering af Kampalaændringerne; at fremme et stærkt samarbejde mellem domstolen og FN og dets organer og organisationer samt en udvidelse af dens forbindelser med Sikkerhedsrådet; at opfordre til, at FN's Sikkerhedsråd overdrager situationen i Den Demokratiske Folkerepublik Korea til ICC

               am)

               at gå i dialog med offentligheden og afholde en omfattende drøftelse med alle medlemmer af FN's Generalforsamling om vigtigheden af at respektere de forfatningsmæssige begrænsninger på præsidenters valgperiode overalt i verden

               an)

               at opfordre FN til at afhjælpe de juridiske mangler i forbindelse med begrebet »klimaflygtning«, herunder at udarbejde en mulig international definition deraf

         Udvikling

               ao)

               at arbejde hen imod gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling; at arbejde hen imod at forbedre livet for de kommende generationer og tilskynde og støtte landene i at påtage sig ejerskab og etablere nationale rammer for gennemførelsen af de 17 mål; at tilskynde FN's medlemsstater til at leve op til deres tilsagn om udgifter til udviklingsbistand og opfordre til, at der vedtages en solid ramme af indikatorer og anvendes statistiske data til at overvåge fremskridtene og sikre ansvarliggørelse af alle; at insistere på, at Det Politiske Forum på Højt Niveau vedrørende Bæredygtig Udvikling (HLPF) skal være det primære beslutningsorgan med kompetence til at sikre opfølgning på og evaluering af gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling, og at fremlægge en fælles EU-holdning om gennemførelsen af 2030-dagsordenen forud for HLPF i 2016

               ap)

               at sikre, at reglerne i Beijinghandlingsplanen om adgang til uddannelse og sundhed som en grundlæggende menneskeret ikke undergraves; at forbedre adgangen til seksuelle og reproduktive sundhedstjenester, da dette bidrager til at mindske spædbørns- og mødredødeligheden; at fremme familieplanlægning, mødres sundhed, let adgang til prævention og alle ydelser inden for seksuel og reproduktiv sundhed som vigtige elementer, der bidrager til at redde kvinders liv og hjælper dem til at genopbygge deres liv, hvis de er blevet udsat for voldtægt; at sætte disse politikker i centrum for udviklingsarbejdet med tredjelande

               aq)

               at fastholde, at det er nødvendigt at styrke den udviklingsvenlige politikkohærens i FN's arbejdsstrukturer med henblik på reelt at integrere alle dimensioner af bæredygtig udvikling heri; at fremhæve betydningen af et universelt, regelbaseret, åbent, gennemsigtigt, ikkediskriminerende, inkluderende og retfærdigt multilateralt handelssystem samt behovet for at nå frem til en afslutning på WTO's Dohaudviklingsrunde; at minde om, at udvikling ikke er mulig uden fred, ligesom fred ikke er mulig uden udvikling, og fremhæve betydningen af SDG 16 om fred, retfærdighed og regeringsførelse, som bør være en af prioriteterne ved finansiering af udviklingssamarbejde; at opfordre FN til systematisk at indarbejde kapacitetsopbygning og god regeringsførelse i langsigtede udviklingsstrategier

               ar)

               at se positivt på FN's Generalforsamlings vedtagelse af den skelsættende resolution 68/304 af 9. september 2014, der anerkendte »enhver stats suveræne ret til at omlægge sin statsgæld, som ikke bør modarbejdes eller hindres af nogen foranstaltninger, der hidrører fra en anden stat«, og hvori det med bekymring blev bemærket, at »det internationale finansielle system ikke har en solid retlig ramme for en velordnet og forudsigelig omlægning af statsgæld«, og der blev indledt en proces for vedtagelse af »en multilateral retlig ramme for statsgældsomlægningsprocesser«; at opfordre FN-systemet som helhed til at støtte denne proces fuldt ud; at opfordre EU og dets medlemsstater til aktivt at deltage i denne proces

               as)

               at udvikle en langt mere effektiv og strategisk tilgang til FN-organisationerne, navnlig hvad angår programmeringen af de eksterne finansielle instrumenter, for at sikre en større synlighed af EU-bistanden på stedet

               at)

               at tage aktive skridt til at forbedre den politiske kontrol med området bæredygtig udvikling ved at styrke FN's miljøprogram (UNEP) og tage forslaget om at etablere en international straffedomstol for miljøforbrydelser op med sigte på at håndhæve miljølovgivningen mere effektivt i hele verden

               au)

               at arbejde hen imod at få styrket det internationale samarbejde på skatteområdet og støtte oprettelsen af et internationalt skatteorgan inden for rammerne af FN-systemet; at modvirke skatteunddragelse og hvidvaskning af penge gennem en verdensomspændende automatisk udveksling af oplysninger om skattespørgsmål og udarbejdelse af en fælles overordnet sortliste over skattely

               av)

               at iværksætte en global plan for bekæmpelse af antimikrobiel resistens for at forebygge en yderligere spredning af resistente superbakterier

         Klimaforandringer

               aw)

               at sikre, at EU forbliver i front i bekæmpelsen af klimaforandringer og fortsat samarbejder med FN på dette område; at sikre en hurtig gennemførelse af de beslutninger, der blev truffet på FN's konference om klimaforandringer i 2015 i Paris

         EU og reform af FN-systemet

               ax)

               at støtte en omfattende reform af FN's Sikkerhedsråd på grundlag af en bred konsensus for bedre at afspejle realiteterne i den nye verdensorden og sikre, at Sikkerhedsrådet er i stand til at tage effektivt hånd om trusler mod den internationale fred og sikkerhed; at arbejde hen imod EU's langsigtede mål om et sæde i et reformeret FN-Sikkerhedsråd; indtrængende at opfordre Sikkerhedsrådets medlemmer til at afstå fra at benytte deres vetoret i situationer, hvor der begås forbrydelser mod menneskeheden

               ay)

               at fremme en revitalisering af arbejdet i generalforsamlingen og en bedre koordinering og større kohærens i alle FN-institutionernes aktiviteter, hvilket bør kunne styrke systemets effektivitet, legitimitet, gennemsigtighed, ansvarlighed, kapacitet og repræsentativitet; at støtte og bygge videre på den øgede gennemsigtighed i processen for udvælgelse af FN's næste generalsekretær, hvor kandidaternes fremlæggelser finder sted i FN's Generalforsamling; i forbindelse med indkredsningen og udnævnelsen af den bedste kandidat at fremme lige og fair muligheder på grundlag af kønsbalancen og den geografiske balance og støtte udpegelsen af en kvinde som den næste generalsekretær, såfremt flere kandidater har samme fremragende kvalifikationer

               az)

               i lyset af FN's rapport fra 2015 og de nylige beskyldninger mod franske tropper og FN-tropper om seksuelt misbrug af børn i Den Centralafrikanske Republik at sikre, at FN, EU's medlemsstater og EU's FSFP-organer hurtigst muligt og med den største beslutsomhed efterforsker, retsforfølger og dømmer enhver FN-, EU- eller nationalt ansat, som har begået seksuel vold

               ba)

               at anmode Den Europæiske Revisionsret om, at den styrker sit samarbejde med de respektive kontrolinstitutioner i FN-sekretariatet, navnlig FN's Interne Overvågningskontor (OIOS), Det Uafhængige Rådgivende Revisionsudvalg (IAAC) og Revisionsråde (BoA) med henblik på at øge gennemsigtigheden og den gensidige forståelse af finansiering og funktionsmåde

               bb)

               at etablere et effektivt system til beskyttelse af FN-whistleblowere

               bc)

               i lyset af den nylige sag om interessekonflikt hos FN's særlige repræsentant for Libyen at iværksætte en bindende adfærdskodeks, der pålægger embedsmænd at opretholde deres upartiskhed som fastsat i FN-vejledningen om effektiv mægling;

               2.

               pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og Kommissionen samt til orientering til FN's Generalforsamling og FN's generalsekretær.

      (1)  A/RES/65/276 af 3. maj 2011.

      (2)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 56.

      (3)  EUT C 45 af 5.2.2016, s. 89.

      (4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0259.

      (5)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0403.

      (6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0020.

      (7)  Vedtagne tekster, P8_TA(2014)0013.

      (8)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0051.

      (9)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0073.

      (10)  EEAS 01024/12, Rådets dokument 11216/12.

      (11)  EEAS 458/15, Rådets dokument 7632/15.