title: Kommissionens henstilling nr. 294/79/EKSF af 13. februar 1979 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold for visse former for hæmatit-råjern og -støbejern med oprindelse i Brasilien

text:
  16 . 2 . 79                                      De Europæiske Fællesskabers Tidende                                   Nr. L 41 / 29
                                     KOMMISSIONENS HENSTILLING Nr. 294/ 79/ EKSF
                                                              af 13 . februar 1979
                   om indførelse af en midlertidig antidumpingtold for visse former for hæmatit
                                          råjern og -støbejern med oprindelse i Brasilien
 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE                                             importudviklingen har i 1978 været påvirket af anven
 FÆLLESSKABER HAR —                                                         delsen af antidumpingforanstaltninger og af indgåel
 under henvisning til traktaten om oprettelse af Det                        sen af arrangementer om handelen med jern - og stål
 europæiske Kul- og Stålfællesskab, særlig artikel 74 og                    produkter mellem Fællesskabet og størstedelen af leve
                                                                            randørlandene ; ikke desto mindre har Brasilien kun
 86,
                                                                            net opretholde en betydelig markedsandel på 1 2 % i
 under henvisning til Kommissionens henstilling 77/                         de første ni måneder af 1978 , og der er risiko for en
 329/ EKSF om beskyttelse mod dumping, præmier el                          yderligere forøgelse af denne markedsandel i 1979 ;
 ler subventioner fra lande, der ikke tilhører Det euro
 pæiske Kul- og Stålfællesskab (•), som ændret ved hen
 stilling nr. 3004/77/EKSF (2), og nr. 158 /79/ EKSF (3),                   desuden befinder Fællesskabets stålindustri sig i en kri
 særlig artikel 15 og 19,                                                   sesituation præget af en nedgang på omkring 28,2 % i
 under henvisning til udtalelse fra det rådgivende ud                      leveringerne i Fællesskabet af de pågældende produk
 valg, som er nedsat i henhold til henstilling 77/329/                      ter mellem 1974 og 1978 og af afskedigelser og
 EKSF, og                                                                  arbeijdstidsnedsættelse i de berørte virksomheder sva
                                                                            rende til et fald i antallet af beskæftigede fra 6 000 til
 ud fra følgende betragtninger :                                           4 000 inden for samme periode ;
 Kommissionen har offentliggjort basispriser (4), som er
 fastsat på grundlag af laveste normale priser eller pro
 duktionsomkostninger i det eller de leverandørlande,                      endelig har stålindustrien konstateret nedsat fortjene
 hvor konkurrencevilkårene er normale, og som omfat                       ste eller alvorlige tab i de fleste af de berørte virksom
 ter transport- og forsikringsomkostninger samt fortold                   heder ;
 ning ;
 Kommissionen, der har modtaget en klage, som inde
 holder påstand om , at der fra de brasilianske eksportø                  prisen ved import i Fællesskabet af produkter med op
 rers side finder dumping sted med hensyn til de i arti                   rindelse i Brasilien er væsentligt lavere end salgsprisen
 kel 1 i denne henstilling nævnte produkter, samt at                       i Fællesskabet for tilsvarende produkter fremstillet af
 der derved forvoldes betydelig skade, har indledt en                      den europæiske industri ; denne underbydning forstyr
 procedure vedrørende de pågældende produkter (5) ;                        rer ligevægten i hele prissystemet for de europæiske
                                                                           producenter og producenterne i de andre leverandør
 Kommissionen har konstateret, at prisen ved import i                      lande, som har indgået arrangementer om handelen
 Fællesskabet af de pågældende varer med oprindelse i                      med jern - og stålprodukter ; denne indførsel volder,
 Brasilien ligger under de basispriser, som Kommissio                     eller truer med at volde, væsentlig skade for Fællesska
 nen har offentliggjort for disse produkter ; det fremgår                  bets producenter eller størstedelen af dem ;
 af en foreløbig undersøgelse, at der finder dumping
sted ;
 med hensyn til den skadelige indvirkning på Fælles                       en medlemsstat har anmodet om øjeblikkelig indgri
 skabets produktion , fremgår det af de beviser, der er                    ben ;
 forelagt Kommissionen, at medens Fællesskabets ind
 førsel af de pågældende produkter er steget fra i alt
416 000 t i 1974 til 713 000 t i 1977 , er indførselen                     i betragtning af de alvorlige situation , som Fællesska
 med oprindelse i Brasilien steget fra 0 til 401 000 t i                   bets industri befinder sig i, er det af hensyn til Fælles
samme periode ; Fællesskabets samlede indførsel ud                        skabets interesser nødvendigt omgående at gribe ind ;
gør dermed 33 % af markedet og indførselen med op
rindelse i Brasilien 19 % ;
                                                                           det påhviler Kommissionen med forbehold af resulta
(')  EFT nr. L 114 af 5. 5 . 1977, s . 6.                                  tet af den undersøgelse, der er indledt i henhold til ar
(2)  EFT nr. L 352 af 31 . 12. 1977, s. 13 .                               tikel 1 1 i henstilling 77/329/EKSF, omgående at
(3)  EFT nr. L 21 af 30 . 1 . 1979, s. 14.
(4 ) Jf. Kommissionens meddelelse af 31 . december 1977 om                 træffe beslutning om at tage midlertidige forholdsreg
     basispriserne for visse jern - og stålprodukter (EFT nr. L            ler i form af midlertidig indførsel af en antidumping
     353 af 31 . 12. 1977, s. 1 ), som ændret ved meddelelse af 1 .        told på indførselen af de pågældende produkter med
     4. 1978 ( EFT nr. L 87, s . 4), 13 . 5 . 1978 ( EFT nr. L 126, s .    oprindelse i Brasilien svarende til forskellen mellem
     5), 5. 7. 1978 (EFT nr. L 183, s. 3) og 30 . 12. 1978 (EFT nr.
     L 372, s . 2).                                                        den af Kommissionen offentliggjorte basispris for
(5) EFT nr. C 35 af 8 . 2. 1979, s . 3 .                                   disse produkter og importprisen til Fællesskabet —
 ---pagebreak--- Nr. L 41 /30                             De Europæiske Fællesskabers Tidende                             16 . 2 . 79
RETTET FØLGENDE HENSTILLING :                                4 . Antidumpingtolden opkræves efter samme frem
                                                             gangsmåde som anden told .
                         Artikel 1
                                                                                Artikel 2
1 . En midlertidig antidumpingtold pålægges føl
gende varer med oprindelse i Brasilien :                     Indførselen af de i artikel 1 nævnte produkter til fri
— Hæmatit-råjern og -støbejern med indhold af sili          omsætning i Fællesskabet er betinget af, at der stilles
     cium på over 1 vægtprocent og mindst 0,1 vægtpro       sikkerhed for den midlertidige told .
     cent mangan ,
— Pos . i den fælles toldtarif, ex 73.01 B                                          Artikel 3
— NIMEXE-nummer 73.01-23 og 25.
                                                             Denne henstilling meddeles medlemsstaterne .
2.     Denne told er lig med forskellen mellem den
faktiske kontraherede pris (basispris plus tillæg) fastsat   Den træder i kraft for hver enkel medlemsstat på da
» franko grænse, fortoldet«, og den seneste faktiske pris    toen for offenliggørelsen i De Europæiske Fællesska
                                                             bers Tidende.
(basispris plus tillæg), som Kommissionen har offent
liggjort for disse produkter ved disses overgang til fri
omsætning i Fællesskabet.
                                                             Udfærdiget i Bruxelles, den 13 . februar 1979 .
3. Toldbeløbet nedsættes i det omfang, importøren
over for de kompetente nationale myndigheder godt
gør, at den i stk . 2 nævnte prisforskel skyldes en lavere                          På Kommissionens vegne
værdi som følge af, at varernes kvalitet er ringere end                                Étienne DAVIGNON
den ringeste kvalitet, som er beskrevet i Kommissio
nens eneste offentliggørelse af basispriser.                                       Medlem af Kommissionen


title: Rådets henstilling af 14. juli 2015 om Østrigs nationale reformprogram for 2015 og med Rådets udtalelse om Østrigs stabilitetsprogram for 2015

text:
               18.8.2015

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 272/87

         RÅDETS HENSTILLING
   af 14. juli 2015
   om Østrigs nationale reformprogram for 2015 og med Rådets udtalelse om Østrigs stabilitetsprogram for 2015
   (2015/C 272/23)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til beslutningerne fra Europa-Parlamentet,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,
   som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker. Strategien fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 14. juli 2015 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker, og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2). Disse udgør tilsammen de »integrerede retningslinjer«, som medlemsstaterne blev opfordret til at tage i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 8. juli 2014 vedtog Rådet en henstilling (3) om Østrigs nationale reformprogram for 2014 og afgav sin udtalelse om Østrigs stabilitetsprogram for 2014. Den 28. november 2014 fremlagde Kommissionen i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 (4) sin udtalelse om Østrigs udkast til budgetplan for 2015.

               (4)

               Den 28. november 2014 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester om samordning af de økonomiske politikker for 2015. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 (5) rapporten om varslingsmekanismen, hvori Østrig ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (5)

               Den 18. december 2014 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne om at stimulere investeringer, intensivere strukturreformer og forfølge en ansvarlig vækstfremmende finanspolitisk konsolidering.

               (6)

               Den 26. februar 2015 offentliggjorde Kommissionen sin landerapport om Østrig for 2015. Den analyserede Østrigs fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget den 8. juli 2014.

               (7)

               Den 21. april 2015 afleverede Østrig sit nationale reformprogram for 2015 og sit stabilitetsprogram for 2015. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (8)

               Østrig er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og overgangsreglerne vedrørende gældskriteriet i 2014-2016. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2015 forventer regeringen en gradvis forbedring af det samlede underskud til 2,2 % af BNP i 2015 og 0,5 % af BNP i 2019. Ifølge stabilitetsprogrammet blev den mellemfristede målsætning om et strukturelt underskud på højst 0,45 % af BNP nået i 2014, og regeringen agter at opfylde den i hele programperioden. Den genberegnede strukturelle saldo peger dog i retning af en afvigelse fra den mellemfristede målsætning fra 2015. Gældskvoten forventes at nå sit højeste på 86,8 % i 2015 og derefter gradvist at falde til 79,7 % i 2019. Det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for stabilitetsprogrammets budgetmæssige fremskrivninger, er realistiske. De foranstaltninger, som skal understøtte underskudsmålene fra 2016 og frem, er dog endnu ikke tilstrækkeligt udspecificerede. Ifølge Kommissionens forårsprognose fra 2015 vil den strukturelle saldo afvige med 0,4 % af BNP fra den mellemfristede målsætning i 2015. Denne afvigelse anslås at blive betydelig i 2016, idet den strukturelle saldo ventes at forværres med 0,6 % af BNP, hvorimod der kræves en strukturel tilpasning på 0,3 % af BNP for at nå den mellemfristede målsætning. Det medfører en afvigelse på ca. 0,9 % af BNP fra kravene i stabilitets- og vækstpagten. Der vil derfor være behov for yderligere foranstaltninger. Ifølge stabilitetsprogrammet og Kommissionens forårsprognose fra 2015 vil bruttogælden falde løbende i 2015 og 2016 i overensstemmelse med overgangsreglerne vedrørende gældskriteriet. På grundlag af vurderingen af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose fra 2015 er Rådet af den opfattelse, at Østrig risikerer ikke at være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten.

               (9)

               Forholdet mellem de forskellige forvaltningsniveauer er stadig komplekst og medfører effektivitetstab i vigtige sektorer af den offentlige administration. Østrig er stadig et af lande, hvor de subnationale administrationer har de laveste egne indtægter i procent af BNP. Til trods for denne manglende skatteautonomi har de subnationale regeringer mange udgiftsmæssige og administrative forpligtelser. Det meget komplekse og skæve forhold mellem indtægter og udgifter fremmer ikke gennemførelsen af brede reformer.

               (10)

               Det østrigske pensionssystem er stadig karakteriseret ved strukturelle skævheder, som påvirker dets finansielle holdbarhed på lang sigt. De reformer, som Østrig indtil videre har iværksat, synes ikke at være tilstrækkelige til at sikre, at systemet vil være finansielt holdbart på lang sigt. For det første ligger den faktiske pensionsalder betydeligt under den lovbestemte pensionsalder. For det andet er kvindernes lovbestemte pensionsalder meget lavere end mændenes, og den er ikke sat til at stige før 2024. For det tredje kædes den lovbestemte pensionsalder endnu ikke sammen med den stadigt stigende forventede levetid. Østrig har truffet visse foranstaltninger til at hæve den faktiske pensionsalder, som i 2014 lå på 59,7 år, men det er stadig et stykke under EU-gennemsnittet på 63,1 år (i 2013). Der er truffet foranstaltninger til at lukke mulighederne for at benytte sig af ordninger for tidlig tilbagetrækning og invalidepension, hvorved arbejdslivet forlænges. Samtidig trækkes der i dag mere i pensionsbeløbet for hvert år med tidlig pensionering, og optjeningsperioden er blevet forlænget. Det er stadig usikkert, om disse foranstaltninger vil få de forventede positive virkninger for budgettet.

               (11)

               Østrigs udgifter til sundhedsvæsenet ligger blandt de højeste i Unionen. Den igangværende reform af sundhedssektoren (2013-2016) tager sigte på at stabilisere udgifterne, så de fra 2016 udgør en bestemt procentdel af BNP. Selv om reformerne skulle bære frugt, vil der stadig være strukturelle udfordringer i sundhedssektoren med hensyn til dens finansielle holdbarhed og effektivitet. Det er nu, at der bør træffes videre foranstaltninger for perioden efter 2016. Flere patienter bør f.eks. modtage ambulant primær sundhedsbehandling i multidisciplinære omgivelser, og den gennemsnitlige indlæggelsestid bør reduceres yderligere.

               (12)

               En af Østrigs udfordringer er fortsat at sikre et langsigtet udbud af tilstrækkeligt kvalificeret arbejdskraft. Arbejdsløsheden ligger på ca. 5,6 % og er blandt de laveste i Unionen, men arbejdsmarkedspotentialet for visse dele af arbejdsstyrken udnyttes ikke tilstrækkeligt. Østrig har truffet nogle foranstaltninger til at forlænge arbejdslivet, gøre det lettere for kvinder at deltage på arbejdsmarkedet og i højere grad udnytte arbejdsmarkedspotentialet blandt personer med indvandrerbaggrund, bl.a. ved i højere grad at anerkende deres kvalifikationer. De nylige reformer skal dog overvåges nøje, og der er behov for flere tiltag for at udnytte disse gruppers arbejdsmarkedspotentiale til fulde.

               (13)

               Den 13. marts 2015 offentliggjorde Østrig en omfattende skattereform, som bl.a. indeholder ændringer af indkomstskattens forskellige niveauer og satser, f.eks. sænkes startsatsen fra 36,5 % til 25 %. Skattelempelsen anslås at beløbe sig til 4,9 mia. EUR, mens der forventes at blive brugt yderligere 300 mio. EUR til støtte for familiepolitikken og forskningsaktiviteter. Ifølge reformforslaget vil denne skatteomlægning delvis blive finansieret ved at bekæmpe skatteunddragelse, reducere de offentlige udgifter, øge den nedsatte momssats til 13 % på visse områder og hæve skatten på kapitalindkomst fra 25 % til 27,5 %. Disse reformplaner er stort set på linje med Rådets henstillinger fra 2014. Det vil sandsynligvis give personer, der har udsigt til en lav indkomst, og sekundære forsørgere større incitament til at arbejde og øge den disponible indkomst. Det skal dog sikres, at reformen er budgetneutral.

               (14)

               Det østrigske skolesystem er kendetegnet ved en lille andel af elever, der forlader skolen tidligt, som ligger langt under EU-gennemsnittet. Det solide og velfungerende erhvervsuddannelsessystem sikrer, at der er mange højtkvalificerede arbejdstagere. Imidlertid ligger der stadig en udfordring i at forbedre uddannelsesresultaterne og følgelig beskæftigelsesegnetheden blandt unge med lav socioøkonomisk status, navnlig unge med indvandrerbaggrund. Undersøgelsen af det nye sekundære skolesystem (Neue Mittelschule) har afdækket svagheder, der stadig skal tages hånd om.

               (15)

               Rådet har som led i det europæiske semester konsekvent henstillet til, at Østrig skulle forbedre og fremme konkurrencen i servicesektoren, men de politiske tiltag på området har indtil videre været begrænsede. Mange erhverv har stadig krav til retlig form og ejer- og prisforhold, hvilket skaber reguleringsmæssige hindringer for markedsadgang og forhindrer erhvervsdrivende eller erhvervsvirksomheder fra andre medlemsstater i at etablere sig i Østrig. I forbindelse med den gensidige evaluering er Østrig i færd med at gennemgå sine regler for adgang til erhverv og erhvervsaktiviteter med henblik på at undersøge, om de er forholdsmæssige og berettigede ud fra den almene interesse. Sammenlignet med konkurrencemyndighederne i andre medlemsstater lider den føderale konkurrencemyndighed under ressourcemangel, hvilket hindrer en mere effektiv indsats.

               (16)

               Den østrigske banksektor er stadig robust, men står over for en række udfordringer, både på hjemmemarkedet og med hensyn til risikable eksponeringer over for udlandet. I 2014 fortsatte kapitaliseringen af banksektoren, men de østrigske bankers rentabilitet er fortsat under pres. Med undtagelse af Österreichische Volksbanken (ÖVAG) klarede fem af de seks største kreditinstitutter sig gennem ECB's omfattende vurdering i 2014. Østrig har gjort betydelige fremskridt med hensyn til omstruktureringen af ÖVAG og Hypo Alde Aldria-gruppen.

               (17)

               Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Østrigs økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2015. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, som Østrig har truffet som opfølgning på de henstillinger, der blev rettet til landet de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Østrig, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union ved på EU-plan at give input til kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1 til 4 nedenfor.

               (18)

               På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet, og Rådets udtalelse (6) er især afspejlet i henstilling 1 nedenfor.

               (19)

               Som led i det europæiske semester har Kommissionen også foretaget en analyse af den økonomiske politik i euroområdet som helhed. På dette grundlag har Rådet vedtaget særlige henstillinger rettet til medlemsstater, der har euroen som valuta (7). Som et land, der har euroen som valuta, bør Østrig også sikre fuld og rettidig gennemførelse af disse henstillinger —

         HENSTILLER, at Østrig i 2015 og 2016 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.

               Undgå en afvigelse fra den mellemfristede målsætning i 2015 og 2016. Sikre, at skattereformen med sigte på at reducere skattebyrden på arbejde er budgetneutral. Udligne skævheden mellem de finansielle og udgiftsmæssige forpligtelser på de forskellige forvaltningsniveauer. Træffe foranstaltninger til at sikre, at pensionssystemet er holdbart på lang sigt, bl.a. ved at fremskynde harmoniseringen af kvindernes og mændenes lovbestemte pensionsalder og kæde den lovbestemte pensionsalder sammen med den forventede levetid.

               2.

               Øge indsatsen for at forbedre markedsdeltagelsen blandt ældre arbejdstagere og kvinder, bl.a. ved at sørge for bedre børnepasning og langtidspleje. Tage skridt til at forbedre uddannelsesresultaterne blandt de dårligt stillede unge.

               3.

               Fjerne de urimelige barrierer for tjenesteudbydere og hindringerne for oprettelse af tværfaglige virksomheder.

               4.

               Håndtere de potentielle sårbarheder i finanssektoren med hensyn til eksponeringer over for udlandet og aktivernes ringe kvalitet.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juli 2015.

            På Rådets vegne

         P. GRAMEGNA

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Opretholdt ved Rådets afgørelse 2014/322/EU af 6. maj 2014 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker for 2014 (EUT L 165 af 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Rådets henstilling af 8. juli 2014 om Østrigs nationale reformprogram for 2014 og med Rådets udtalelse om Østrigs stabilitetsprogram for 2014 (EUT C 247 af 29.7.2014, s. 92).

      (4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11).

      (5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25).

      (6)  I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.

      (7)  EUT C 272 af 18.8.2015, s. 98.


Vigtig juridisk meddelelse

|

52005SC0147

Henstilling med henblik på Rådets udtalelse i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Polens opdaterede konvergensprogram, 2004-2007  /* SEK/2005/0147 endelig udg. */

	Bruxelles, den 2.2.2005SEK(2005) 147 endeligHenstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997om Polens opdaterede konvergensprogram, 2004-2007(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSERådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], fastsætter, at ikke deltagende medlemsstater, dvs. dem, der ikke har indført den fælles valuta, skal forelægge konvergensprogrammer for Rådet og Kommissionen. I overensstemmelse med artikel 9 i forordningen skal Rådet undersøge hvert enkelt konvergensprogram på grundlag af vurderinger foretaget af Kommissionen og det ved traktatens artikel 114 nedsatte udvalg (Det Økonomiske og Finansielle Udvalg). På grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg skal Rådet afgive en udtalelse efter at have undersøgt programmet. Ifølge forordningen skal medlemsstaterne hvert år forelægge opdaterede konvergensprogrammer, der også kan undersøges af Rådet efter samme procedurer.De medlemsstater, der tiltrådte EU den 1. maj 2004, deltager ikke i den fælles valuta, men skal med tiden opfylde konvergenskriterierne, herunder kriteriet om holdbare offentlige finanser, for at kunne indføre euroen. Eftersom underskuddet på de offentlige finanser i Polen udgjorde 3,9 % af BNP i 2003, fastslog Rådet den 5. juli 2004, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Polen, og henstillede, at det blev korrigeret senest i 2007 i overensstemmelse med konvergensprogrammet fra maj 2004. Polen blev især opfordret til beslutsomt at træffe de foranstaltninger, der var redegjort for i konvergensprogrammet fra maj, herunder især dem, der var indeholdt i den såkaldte Hausner-plan . Det blev henstillet til de polske myndigheder, at de i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten senest den 5. november 2004 skulle tage effektive skridt til at gennemføre de foranstaltninger, der var nødvendige for at nå målet for underskuddet i 2005. De polske myndigheder blev endvidere opfordret til at benytte eventuelle ekstraindtægter til at mindske det offentlige underskud og bremse stigningen i gældskvoten. I en meddelelse af 22. december 2004 fastslog Kommissionen, at den polske regering havde truffet virkningsfulde foranstaltninger for at opfylde sit underskudsmål for 2005[2].De medlemsstater, der tiltrådte EU den 1. maj 2004, forpligtede sig til at forelægge konvergensprogrammer inden den 15. maj 2004 og en første opdatering heraf inden udgangen af 2004. Polens første konvergensprogram, der dækkede perioden 2000-2007, blev forelagt den 17. maj 2004 og vurderet af Rådet den 5. juli 2004. Polen forelagde en opdatering af sit konvergensprogram den 1. december 2004. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en teknisk gennemgang af dette opdaterede program, hvor der er taget hensyn til resultaterne af Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004, adfærdskodeksen[3], den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output, henstillingerne i de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for perioden 2003-2005 samt principperne i Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet af 27. november 2002 om bedre samordning af finanspolitikken[4]. Denne gennemgang giver grundlag for følgende vurdering:-  Polen forelagde Kommissionen sit opdaterede konvergensprogram for perioden 2004-2007 den 1. december 2004 efter regeringens godkendelse heraf den 30. november 2004. I dokumentet indgår de foranstaltninger, der blev bebudet i 2005-budgettet, og der trækkes på regeringens "program for rationalisering og mindskelse af de offentlige udgifter" (den såkaldte Hausner-plan ), der blev vedtaget i januar 2004. Programmet opfylder delvis datakravene i adfærdskodeksen vedrørende stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, og det følger ENS95-standarderne. Kvaliteten af ENS95-dataene om sammensætningen af de offentlige indtægter og udgifter lever ikke helt op til den statistiske standard forbundet med ENS95. Polen opfordres derfor til at sikre, at datakravene respekteres.-  I det makroøkonomiske scenario, der præsenteres i programmet, forventes et fald i den reale BNP-vækst fra 5,7 % i 2004 til 5,0 % i 2005 og 4,8 % i 2006, hvorefter den igen skulle stige til 5,6 % i 2007. I hele prognoseperioden vil væksten blive drevet af den indenlandske efterspørgsel, mens nettoeksportens bidrag til væksten forventes at blive negativ fra og med 2005. Det makroøkonomiske scenario frem til 2006 er plausibelt og ligger tæt på Kommissionens prognose fra efteråret 2004, skønt der i henhold til sidstnævnte forventes en noget lavere BNP-vækst i 2006. Programmets forventninger til væksten i det sidste år af programperioden forekommer til gengæld at være lidt for optimistiske. Den fremskrevne acceleration i BNP-væksten afspejler optimistiske antagelser med hensyn til væksten i såvel det potentielle output som den indenlandske efterspørgsel. I programmet går de polske myndigheder især ud fra, at den potentielle vækst vil blive styrket fra 3,6 % i 2004 til 4,7 % i 2007 (i henhold til beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene), hvilket vil resultere i et outputgab på over 2 % ved udgangen af programperioden. Dette antyder, at prispresset kunne blive stærkere end forventet i programmet.-  I 2004 har inflationen i Polen været stigende fra det meget lave niveau, der blev konstateret i 2003, om end stigningstakten har været aftagende på det seneste. Den kraftige inflationsstigning mellem april og august 2004 skyldtes først og fremmest en række midlertidige faktorer (fødevare- og oliepriser, skatteforhøjelser forbundet med EU-tiltrædelsen), mens de fortsat moderate lønstigninger og en stærkere zloty bidrager til at understøtte forventningerne om en aftagende inflation i 2005. Zlotykursen steg kraftigt i det meste af 2004 og har vundet omkring 13 % i værdi i forhold til euroen siden december 2003. I effektive termer, både nominelle og reale, steg zlotykursen også med mere end 10 % i 2004 (fra ultimo fjerde kvartal til ultimo fjerde kvartal). Forskellen mellem afkastet af benchmark-obligationer i henholdsvis Polen og euroområdet voksede mellem midten af 2003 og midten af 2004 på grund af investorernes bekymringer med hensyn til styringen af den økonomiske politik, men forskellen er igen blevet indsnævret de seneste måneder og lå ved årets udgang på omkring 200 basispoint. Der regnes ikke med ændringer af den aktuelle penge- og valutapolitik, der bygger på direkte inflationsmål kombineret med flydende vekselkurser.-  Den budgetstrategi, der ligger til grund for det opdaterede program, tager sigte på at reducere det offentlige underskud til under 3 % af BNP i 2007 og fastholde gældskvoten på under 60 % af BNP. I henhold til opdateringen forventes underskuddet gradvist at falde til 2,2 % af BNP i 2007 fra 5,4 % af BNP i 2004. De åbne pensionsfonde (med en årlig virkning på skønsmæssigt 1,5 % af BNP) medregnes til den offentlige sektor i overensstemmelse med den overgangsordning, som Eurostat har indført. Sammenlignet med det foregående program består den mest signifikante forskel i opjusteringen af målet for det offentlige underskud i 2007 med 0,7 procentpoint af BNP trods den forventede stigning i den økonomiske vækst. Konsolideringen af de offentlige finanser vil følge af gennemførelsen af et omfattende antal foranstaltninger, der er beskrevet i Hausner-planen , der, hvis den implementeres fuldt ud, skønnes at få en budgetmæssig virkning på 4,7 % af BNP i perioden 2005-2007 (nedjusteret med 0,6 % i forhold til det oprindelige konvergensprogram).-  Den planlagte reduktion af det samlede underskud mellem 2004 og 2007 er mindre ambitiøs end i konvergensprogrammet fra maj og udgør nu 3,2 i stedet for 4,2 procentpoint. Der knytter sig mange risikoelementer til den planlagte konsolideringsstrategi. Der er allerede nu tegn på, at gennemførelsen af de planlagte foranstaltninger i Hausner-planen , som blev beskrevet i vurderingen fra maj 2004, vil blive forsinket eller ufuldstændig. Der hersker stadig usikkerhed omkring implementeringen af de resterende foranstaltninger, der blev bebudet i 2005-budgettet, men som nødvendiggør lovgivningsmæssige tiltag. Trods parlamentets afvisning af to vigtige foranstaltninger er underskudsmålene forblevet uændret. Næsten halvdelen af de ekstraindtægter og besparelser, der er beskrevet i opdateringen, er uspecificeret. Eventualforpligtelser udgør et supplerende risikoelement for de offentlige finansers holdbarhed. Opfyldelsen af underskudsmålene vil også være betinget af, at den forventede høje BNP-vækst rent faktisk bliver en realitet i hele programperioden. Desuden henregnes den finansierede pensionsordning fortsat til den offentlige sektor. Med en ændring af klassifikationen i 2007 vil de årlige offentlige underskud blive opjusteret med 1,5 procentpoint. Hvis der ikke gennemføres yderligere besparelser, er der ikke sikkerhed for, at de polske myndigheder vil kunne efterkomme Rådets henstilling til dem om at reducere underskuddet til under 3 % i det sidste programår, når der tages udgangspunkt i det nye 2007-underskudsmål på 2,2 % af BNP. Baseret på denne risikovurdering kunne budgetresultatet blive dårligere end det, som fremskrivningerne antyder.-  Den offentlige gældskvote forventes at stige med i alt 2,6 procentpoint mellem 2004 og 2006 og at toppe ved 48 % af BNP ved udgangen af 2006, før den igen falder med 0,8 procentpoint i 2007. Kommissionens prognoser fra efteråret 2004 tegner et mindre favorabelt billede af udviklingen i den offentlige gæld. Når de åbne pensionsfonde fraregnes den offentlige sektor i overensstemmelse med Eurostats afgørelse vil tallet for den offentlige gæld blive forøget med omkring 6 procentpoint i gennemsnit hvert år i perioden 2005-2007. Selv med denne ændring vil gældskvoten dog forblive under 60 % af BNP. Prognosen for den offentlige gæld i 2004 er blevet nedjusteret med omkring 3 procentpoint sammenlignet med programmet fra maj, hovedsagelig som følge af en kraftigere nominel BNP-vækst end forventet og effekten af nye værdiansættelser efter apprecieringen af den polske zloty. I resten af programperioden vil en forbedring af den primære saldo og en stor nominel vækstdividende til en vis grad udligne den gældsforøgende nettovirkning af stock/flow-tilpasningen, der til en vis grad afspejler forudfinansieringen af EU-midler. Den planlagte nedbremsning af stigningen i den offentlige gældskvote, som i sidste ende skulle vende og bevæge sig i modsat retning, er også betinget af betydelige privatiseringsindtægter. Eventualforpligtelserne kan også bringe den planlagte nedbringelse af den offentlige gæld i fare. Statsgarantierne beløb sig til 3,9 % ved udgangen af 2004, og dette tal forventes at stige i de kommende år. Desuden fortsætter sundhedsvæsenets gæld med at vokse, og der er stigende forventninger om, at regeringen vil skride ind med en redningsplan.-  Opdateringen gennemgår kun ganske kort Hausner-planens foranstaltninger til begrænsning af de sociale udgifter og forbedring af forvaltningen af de offentlige udgifter. Den tilpasningskurs, der beskrives i programmet, er i høj grad afhængig af, at den planlagte socialreform gennemføres fuldt ud. Opdateringen supplerer maj-konvergensprogrammet, der gennemgik de fleste af foranstaltningerne, med en række skøn over de budgetmæssige følger af disse foranstaltninger. Disse reformer vil ikke blot være gunstige for det offentlige budget, men også bane vej for en formindskelse af den høje skattekile, der er en væsentlig hindring for jobskabelsen og begrænser arbejdsudbuddet. Reformerne skal også bidrage til at reducere den forholdsvis høje andel af lovbestemte offentlige udgifter. Takket være den offentlige finansreform og rationaliseringen af de offentlige udgifter forventes de obligatoriske (dvs. lovbestemte) udgifters andel af de samlede udgifter at falde fra 42,5 % i 2003 til 39,3 % i 2007.-  Det opdaterede program indeholder ingen budgetfremskrivninger, der rækker ud over 2020, og det er derfor meget vanskeligt at vurdere de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i Polen, da hovedparten af de budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring kan forventes at manifestere sig efter 2020. Med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger er der imidlertid visse risici, som ikke kan udelukkes. Der hersker fortsat stor usikkerhed med hensyn til budgeteffekten af de politikker, der tager sigte på at forbedre den langfristede budgetudvikling.-  Mens den strategi, der skitseres i programmet, især står og falder med følgerne af pensionsreformen og den nødvendige budgetkonsolidering på mellemlang sigt, vil der i fremtiden være behov for at gennemføre yderligere reformer for at forbedre den polske økonomis evne til at håndtere den stigende ældrekvote. En vellykket gennemførelse af de planlagte foranstaltninger, en nøje overvågning af udviklingen i eventualforpligtelser og en resolut gennemførelse af den planlagte budgetkonsolidering på mellemlang sigt skulle således bidrage til at skabe en holdbar position på længere sigt.-  Alt i alt er den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, delvis i overensstemmelse med de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for udviklingen i de offentlige finanser. På den ene side er programmet i tråd med Rådets henstilling om at begrænse det offentlige underskud, og begrænsningen er baseret på gennemførelsen af Hausner-planen . På den anden side indeholder programmet ingen konkrete initiativer, der kan sikre holdbare offentlige finanser på lang sigt og bremse stigningen i antallet af eventualforpligtelser.-  På baggrund af ovenstående vurdering og i lyset af Rådets henstillinger i henhold til artikel 104, stk. 7, vil det være hensigtsmæssigt for Polen at styrke den finanspolitiske tilpasning og sænke målet for underskuddet i 2007. Med det formål at sænke underskuddet til under 3 % af BNP i 2007 på troværdig og holdbar vis bør de polske myndigheder sikre, at de foranstaltninger, der er indeholdt i Hausner-planen , gennemføres til fulde, og træffe supplerende foranstaltninger til konsolidering af de offentlige finanser. Hvis de risici, der knytter sig til implementeringen af foranstaltningerne, manifesterer sig i virkeligheden, bør der gøres en ekstra indsats for at introducere alternative foranstaltninger. Polen bør endvidere opfordres til at tackle problemet med det stigende antal eventualforpligtelser.På grundlag af denne vurdering har Kommissionen vedtaget vedlagte henstilling med henblik på Rådets udtalelse om Polens opdaterede konvergensprogram og fremsender den til Rådet.Henstilling med henblik påRÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997om Polens opdaterede konvergensprogram, 2004-2007RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[5], særlig artikel 9, stk. 3,under henvisning til Kommissionens henstilling,efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet Polens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet opfylder delvis datakravene i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Kvaliteten af ENS95-dataene om sammensætningen af de offentlige indtægter og udgifter lever ikke helt op til den statistiske standard forbundet med ENS95. Programmet afviger også fra datakravene vedrørende de offentlige finansers langsigtede holdbarhed. Polen opfordres derfor til at sikre, at datakravene overholdes.I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at falde fra 5,7 % i 2004 til i gennemsnit 4,9 % i 2005 og 2006, før den igen stiger til 5,6 % i 2007. Vurderet med udgangspunkt i de oplysninger, der foreligger på nuværende tidspunkt, synes dette scenario at afspejle nogle forholdsvis favorable vækstantagelser. Hvis vækstfremskrivningerne for 2005 og 2006 er plausible, synes forventningerne til væksten i det sidste år af programperioden til gengæld at være lidt for optimistiske. Navnlig den fremskrevne acceleration i BNP-væksten i 2007 afspejler optimistiske antagelser med hensyn til væksten i såvel det potentielle output som den indenlandske efterspørgsel. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også optimistiske.Den 5. juli 2004 vedtog Rådet en beslutning om, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Polen, og henstillede til Polen at bringe denne situation til ophør senest i 2007. Den budgetstrategi, der ligger til grund for det opdaterede program, tager sigte på at reducere det offentlige underskud til under 3 % af BNP i 2007 og fastholde gældskvoten på under 60 % af BNP. I henhold til opdateringen forventes underskuddet gradvist at falde til 2,2 % af BNP i 2007 fra 5,4 % af BNP i 2004 inkl. overskuddet i de åbne pensionsfonde (med en årlig virkning på skønsmæssigt 1,5 % af BNP). Sammenlignet med det foregående program består den mest signifikante forskel i opjusteringen af målet for det offentlige underskud i 2007 med 0,7 procentpoint af BNP trods den forventede stigning i den økonomiske vækst.Konsolideringen af de offentlige finanser i perioden 2005-2007 vil følge af gennemførelsen af et omfattende antal foranstaltninger, der er beskrevet i Hausner-planen , der, hvis den implementeres fuldt ud, skønnes at få en budgetmæssig virkning på i alt 4,7 % af BNP (nedjusteret med 0,6 % i forhold til det oprindelige konvergensprogram). Samtidig gennemføres der et omfattende offentligt investeringsprogram, der løfter de offentlige investeringer fra 3,4 % af BNP i 2003 til i gennemsnit 4,1 % i programperioden som helhed mod et EU-gennemsnit på 2,4 % af BNP i 2004.Det optræder en klar risiko for, at budgetresultatet kan blive dårligere end det, som programmets fremskrivninger antyder. Der er allerede nu tegn på, at gennemførelsen af de planlagte foranstaltninger i Hausner-planen , som blev beskrevet i vurderingen fra maj 2004, vil blive forsinket eller ufuldstændig. Der hersker stadig usikkerhed omkring implementeringen af de resterende foranstaltninger, der blev bebudet i 2005-budgettet, men som nødvendiggør lovgivningsmæssige tiltag. Trods parlamentets afvisning af to vigtige foranstaltninger er underskudsmålene forblevet uændret. Næsten halvdelen af de ekstraindtægter og besparelser, der er beskrevet i opdateringen, er uspecificeret. Eventualforpligtelser udgør et supplerende risikoelement for de offentlige finansers holdbarhed. Opfyldelsen af underskudsmålene vil også være betinget af, at den forventede høje BNP-vækst rent faktisk bliver en realitet i hele programperioden. Desuden henregnes den finansierede pensionsordning fortsat til den offentlige sektor i overensstemmelse med den overgangsordning, som Eurostat har indført. Med en ændring af klassifikationen i 2007 vil de årlige offentlige underskud blive opjusteret med 1,5 procentpoint. Hvis der ikke gennemføres yderligere besparelser, er der ikke sikkerhed for, at de polske myndigheder vil kunne efterkomme Rådets henstilling til dem om at reducere underskuddet til under 3 % i det sidste programår, når der tages udgangspunkt i det nye 2007-underskudsmål på 2,2 % af BNP.Baseret på denne risikovurdering forekommer den finanspolitiske linje, der beskrives i programmet, utilstrækkelig til at reducere underskuddet til under 3 % af BNP i 2007, og der kan blive behov for supplerende foranstaltninger oven i den Hausner-plan , der er beskrevet i det opdaterede program.Den offentlige gældskvote skønnes at være steget til 45,9 % af BNP i 2004, men ligger fortsat under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes det, at gældskvoten vil vokse med i alt 1,8 procentpoint i perioden 2004-2007, og at stigningen først vil standse i det sidste programår.Det opdaterede program indeholder ingen budgetfremskrivninger, der rækker ud over 2020, og det er derfor vanskeligt at vurdere de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt i Polen, da hovedparten af de budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring kan forventes at manifestere sig efter 2020. Med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger er der imidlertid visse risici, som ikke kan udelukkes. Der hersker fortsat stor usikkerhed med hensyn til budgeteffekten af de politikker, der tager sigte på at forbedre den langfristede budgetudvikling. Mens den strategi, der skitseres i programmet, især står og falder med følgerne af pensionsreformen og den nødvendige budgetkonsolidering på mellemlang sigt, vil der i fremtiden være behov for at gennemføre yderligere reformer for at forbedre den polske økonomis evne til at håndtere den stigende ældrekvote. En vellykket gennemførelse af de planlagte foranstaltninger, en nøje overvågning af udviklingen i eventualforpligtelser og en resolut gennemførelse af den planlagte budgetkonsolidering på mellemlang sigt skulle således bidrage til at skabe en holdbar position på længere sigt.Alt i alt er den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, delvis i overensstemmelse med de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for udviklingen i de offentlige finanser. På den ene side er programmet i tråd med Rådets henstilling om at begrænse det offentlige underskud, og begrænsningen er baseret på gennemførelsen af Hausner-planen . På den anden side indeholder programmet ingen konkrete initiativer, der kan sikre holdbare offentlige finanser på lang sigt, navnlig ved at begrænse stigningen i antallet af eventualforpligtelser.* * *På baggrund af ovenstående vurdering og i lyset af Rådets henstillinger i henhold til artikel 104, stk. 7, er Rådet af den opfattelse, at Polen bør(i) styrke den finanspolitiske tilpasning og sænke målet for underskuddet i 2007(ii) sikre, at Hausner-planens strukturelle foranstaltninger gennemføres fuldt ud, og gøre en ekstra indsats for at introducere alternative foranstaltninger, hvis de risici, der knytter sig til implementeringen af foranstaltningerne, manifesterer sig i virkeligheden, og(iii) søge at løse problemet med det stigende antal eventualforpligtelser.Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Realt BNP (%-ændring) | KP dec. 2004 | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 |KOM okt. 2004 | 5,8 | 4,9 | 4,5 | - |KP maj 2004 | 5,0 | 5,0 | 5,6 | 5,6 |HICP-inflation (%) | KP dec. 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,7 | 2,5 |KOM okt. 2004 | 3,5 | 3,3 | 3,0 | - |KP maj 2004 | 2,2 | 2,8 | <3 | <3 |Offentlig saldo (% af BNP) | KP dec. 2004 | -5,4 | -3,9 | -3,2 | -2,2 |KOM okt. 2004 | -5,6 | -4,1 | -3,1 | - |KP maj 2004 | -5,7 | -4,2 | -3,3 | -1,5 |Primær saldo (% af BNP) | KP dec. 2004 | -2,6 | -1,3 | -0,5 | 0,4 |KOM okt. 2004 | -2,5 | -1,0 | -0,0 | - |KP maj 2004 | -2,8 | -1,1 | -0,3 | 1,3 |Offentlig bruttogæld (% af BNP) | KP dec. 2004 | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 |KOM okt. 2004 | 47,7 | 49,8 | 49,3 | - |KP maj 2004 | 49,0 | 51,9 | 52,7 | 52,3 |Kilder: Konvergensprogrammet (KP). Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM). |[1] EFT L 209 af 2.8.1997. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] SEK(2004) 1630 endelig af 22. december 2004.[3] Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs reviderede udtalelse om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, dokument EFC/ECFIN/404/01–REV 1 af 27.6.2001, der blev godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.[4] KOM(2002) 668 endelig af 27.11.2002.[5] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: Rådets henstilling af 12. juli 2011 om Cyperns nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Cyperns opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014

text:
               16.7.2011

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               C 210/12

         RÅDETS HENSTILLING
   af 12. juli 2011
   om Cyperns nationale reformprogram for 2011 og med Rådets udtalelse om Cyperns opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014
   2011/C 210/04
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,
   som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,
   som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,
   som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
   som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,
   som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,
   som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og
   som tager følgende i betragtning:

               (1)

               Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at styrke Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)

               Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), som tilsammen udgør de »integrerede retningslinjer« Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)

               Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien.

               (4)

               Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af ledigheden ved hjælp af arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

               (5)

               Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

               (6)

               Den 6. maj 2011 afleverede Cypern sit nationale reformprogram for 2011 og den 7. maj 2011 sin 2011-opdatering af stabilitetsprogrammet for perioden 2010-2014. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (7)

               Cypriotisk økonomi er langsomt ved at rette sig op efter at have oplevet den første økonomiske tilbagegang i de seneste 35 år i 2009, da real-BNP faldt med 1,7 %. Arbejdsmarkedet led under recessionen, og arbejdsløsheden nåede op på 6,5 % i 2010. De offentlige finanser blev også forværret. Fra et overskud nåede det offentlige budget ned på et underskud på 6 % af BNP i 2009 som følge af automatiske stabilisatorer, diskretionære finanspolitiske stimulerende foranstaltninger til at imødegå den økonomiske nedgang og den ikke ubetydelige indvirkning af et vækstmønster med færre skatteindtægter. Den økonomiske aktivitet blev forbedret en smule i 2010 og udviste en vækst på 1 %, hovedsagelig takket være lagerakkumulation efter den omfattende lagernedgang, der fandt sted i 2009, sammen med en mindre genoptagelse af det private forbrug. De styrkede økonomiske udsigter forventes at komme arbejdsmarkedet til gode, og beskæftigelsen tegner til at komme sig lidt, mens arbejdsløsheden skulle falde gradvis fra højdepunktet i slutningen af 2010.

               (8)

               Baseret på vurderingen af det opdaterede stabilitetsprogram i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger, er plausibelt indtil 2012, men er noget gunstigt derefter i forhold til Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2011. Målet for stabilitetsprogrammet er at få bragt budgetunderskuddet ned på 4 % af BNP i 2011 og 2,6 % i 2012, i overensstemmelsemed Rådets henstilling af 13. juli 2010, og at fortsætte konsolideringen derefter. Ifølge programmet skulle gældskvoten nå et højdepunkt i 2012 og derefter falde. Den årlige gennemsnitlige forbedring af den strukturelle saldo i perioden 2011-2012 er på 1,5 % af BNP, svarende til Rådets henstilling af 13. juli 2010. Den strukturelle forbedring er dog sat lavere end kravene i stabilitets- og vækstpagten både i 2013 og 2014. Den mellemfristede målsætning, der bekræftes som et strukturelt set balanceret budget, vil ikke blive nået inden for programperioden. Den overordnede planlagte tilpasning er baseret på udgiftsbegrænsning, men de fleste foranstaltninger i 2011 er på indtægtssiden. Overordnet set er der risiko for, at det går ned ad bakke for den i programmet fastlagte konsolideringskurs, på grund af en fortsat balanceforskydning hen imod et vækstmønster med færre skatteindtægter, en praksis med at vedtage supplerende budgetter i årets løb, og muligheden for en rettidig gennemførelse af foranstaltninger, som endnu ikke er blevet aftalt med arbejdsmarkedets parter og andre, som endnu ikke er blevet fastlagt (f.eks. begrænsning af nuværende udgifter). I lyset af disse risici kan det blive nødvendigt at vedtage ekstra foranstaltninger, hvis den makroøkonomiske eller budgetmæssige udvikling viser sig at blive værre end forventet.

               (9)

               Til trods for et fald til omkring 8 % af BNP i 2010 er underskuddet på de løbende poster stadig stort, og det vil sandsynligvis begrænse den økonomiske vækst på mellemlang sigt. De høje udgifter inden for den offentlige sektor skal finansieres enten ved udenlandsk gæld eller ved højere indenlandsk privat opsparing. Sidstnævnte vil betyde en lavere outputvækst, da det griber ind i privatforbruget og investering. På mellemlang sigt vil underskuddet fortsat kunne forbedres, men i et moderat tempo. Den 13. juli 2010 henstillede Rådet som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud til de cypriotiske myndigheder, at de også skulle styrke det bindende aspekt i deres mellemfristede budgetramme. Indtil nu har der ikke været rapporteret om fremskridt. Ifølge stabilitetsprogrammet skal den mellemfristede budgetramme være fuldt ud implementeret fra finansåret 2014, og ikke fra 2012, sådan som det hidtil har været forventet. Derfor vil indvirkningen heraf først kunne mærkes på mellemlang sigt. Det er vigtigt at få implementeret den nye ramme i tide, hvis konsolideringen af de offentlige finanser skal lykkes og være holdbar.

               (10)

               Banksektoren klarede sig godt under den globale finanskrise og statsgældskrisen i euroområdet, og det var ikke nødvendigt med indgriben fra statens side. Men med aktiver på mere end seks gange BNP, når bortses fra datterselskaber og filialer af udenlandske banker, og ni gange BNP, når de medregnes, er banksektoren meget stor i forhold til økonomien. Desuden er den relativt koncentreret, og markedet er domineret af tre indenlandske grupper, som ejer omkring 55 % af de samlede konsoliderede bankaktiver, når bortses fra de kooperative banker. Med de nuværende risici på de internationale finansmarkeder er det nødvendigt at fortsætte med den konservative forvaltning af balancen, og der må føres passende tilsyn. Der er to forskellige tilsynsførende instanser: Cyperns centralbank for kommercielle banker og tilsynsmyndigheden ASDCS (Authority for the Supervision and Development of Cooperative Societies) for kooperative kreditinstitutioner. Regeringen bifalder harmoniserede tilgange inden for de to tilsynsførende instanser. I mellemtiden bør åbenheden omkring tilsynet med kooperative kreditselskaber forbedres, som et skridt i retning af at forene tilsynene.

               (11)

               Den projekterede langsigtede virkning på budgettet af befolkningens aldring ligger langt over gennemsnittet i EU, hvilket hovedsagelig skyldes en relativt høj stigning i pensionsudgifterne målt i forhold til BNP i løbet af de kommende årtier. Ifølge Kommissionens seneste vurdering, synes risiciene for så vidt angår de offentlige finansers langsigtede holdbarhed at være høje. I april 2009 blev der indført en pensionsreform. Den er hovedsagelig rettet mod indtægtssiden og vil kun bremse stigningen i pensionsudgifterne lidt. Der er gjort meget begrænsede fremskridt med sundhedsreformen, som havde til formål at bremse den projekterede stigning i udgifterne ved at indføre et nationalt sundhedssystem og omdanne offentlige hospitaler til selvstændige enheder.

               (12)

               Det halvårlige automatiske leveomkostningstillæg er direkte knyttet til den gennemsnitlige procentuelle ændring i forbrugerprisindekset i de seneste seks måneder målt i forhold til de forudgående seks måneder. Det bliver kraftigt støttet af arbejdsmarkedets parter og har ikke været til forhandling under overenskomstforhandlingerne. Dets ensartede anvendelse forhindrer imidlertid lønningerne i at afspejle produktivitetsforskelle i de forskellige sektorer. Problemerne med leveomkostningstillægget er for det første, at lønningerne udelukkende er knyttet til produktpriser og ikke til produktivitetsgevinster. For det andet er de, der får mest ud af systemet, dem med højere indkomster. For det tredje har leveomkostningstillægget også en signifikant indvirkning på de offentlige finanser, eftersom det ud over lønninger og vederlag også benyttes for pensioner og diverse ydelser og tilskud.

               (13)

               Erhvervsfrekvensen i Cypern er højere end gennemsnittet i EU, men arbejdsmarkedet er kraftigt præget af manglende ligestilling mellem mænd og kvinder. Forskellen i beskæftigelsen for mænd og kvinder, omkostninger og problemer med adgang til børnepasningsfaciliteter, manglen på fleksible beskæftigelsesformer og den vedvarende store lønforskel mellem mænd og kvinder anerkendes i det nationale reformprogram som en af de alvorligste hindringer for vækst og beskæftigelse. Foranstaltninger relaterede hertil er bebudede i det nationale reformprogram. Uddannelsesniveauet på sekundær- og universitetsniveau er højt i Cypern, men erhvervsuddannelserne er tilsyneladende ikke tiltrækkende. Den høje arbejdsløshed blandt unge kombineret med en stor andel af folk med et højt uddannelsesniveau, der er helt uden beskæftigelse, tyder på, at der er et signifikant misforhold med hensyn til færdigheder i cypriotisk økonomi. Deltagelse i livslang læring ligger også lavt for et land, som generelt har gode uddannelsesniveauer, især for visse grupper (lavtkvalificerede arbejdstagere, ældre og arbejdsløse). For at afhjælpe disse problemer forudser det nationale reformprogram en række foranstaltninger, herunder oprettelse af nye postsekundære erhvervsuddannelsesinstitutioner såvel som et nyt lærlingesystem fra 2012-2013. Generelt set vil landets strategiske målsætning om at skifte fra lav- til højproduktive arbejdspladser i høj grad kunne have fordel af at nyorientere uddannelsessystemet, så der opnås en bedre blanding af færdigheder, som passer til efterspørgslen på arbejdsmarkedet.

               (14)

               Cypern vedtog i juli 2010 en generel lov til gennemførelse af tjenesteydelsesdirektivet. der er ligeledes vedtaget en del sektorspecifik lovgivning, hvilket for nylig er blevet meddelt Europa-Kommissionen gennem meddelelse om nationale gennemførelsesforanstaltninger i starten af juni 2011 Der er dog betænkeligheder med hensyn til, om gennemførelsen har været udførlig, da der stadig er nogle hindringer tilbage for fri etablering og fri levering af tjenesteydelser inden for sektorspecifik lovgivning, hvor der endnu ikke er foretaget nogen ændringer. Disse hindringer rækker lige fra almindeligt gældende regler, for eksempel om, at der skal indhentes tilladelse hos lokale myndigheder til al erhvervsaktivitet, eller om den begrænsede varighed af tilladelser, uanset hvilke områder og risici der er tale om, og til meget specifikke regler, for eksempel om faste gebyrer, der pålægges inden for turistsektoren, om undersøgelse af økonomiske behov ved udstedelsen af tilladelser til biludlejning, om forskelsbehandling af byggeselskaber fra andre medlemsstater og om forbud for arkitekter og ingeniører til at udøve deres erhverv som juridiske personer.

               (15)

               Generelt vil miljøkrav og problemer med ressource- og energiudnyttelse kunne medføre hindringer for væksten. Det skyldes landets specifikke geografiske placering og konsekvenserne af klimaændringer i form af forlænget tørke. Der er for nylig gennemført og offentliggjort en undersøgelse af omkostningseffektiviteten af støtteordninger for vedvarende energi, på baggrund af hvilke støtteordningerne er blevet revideret. Energisektoren kan komme til at fungere betydeligt bedre ved ibrugtagning af naturgas og stimulering af investeringer i infrastruktur for vedvarende energi.

               (16)

               Cypern har givet en række tilsagn under europluspagten. Med hensyn til finanspolitik forpligter pagten landet til at styrke den finanspolitiske holdbarhed ved at udarbejde en rammelov til håndtering af finanskriser samt oprette en fuldt ud uafhængig fond for finansiel stabilitet. Endvidere foregår der for øjeblikket en dialog om omstrukturering af pensionssystemet for den offentlige sektor, og den skal efter planen være afsluttet inden udgangen af 2011. I beskæftigelsesforanstaltningerne fokuseres der på at bekæmpe ulovlig og ikke opgivet arbejde, på at afhjælpe misforholdet med hensyn til færdigheder og på at øge virksomhedernes konkurrenceevne. Foranstaltningerne vedrørende konkurrenceevne dækker begrænsning af lønningerne i den offentlige sektor (omformning af lønindekseringsmekanismen), styrkelse af konkurrenceevnen hos små og mellemstore virksomheder, færdiggørelse af den nationale digitale strategi i 2011 og fremme af energieffektivitet og vedvarende energikilder. Disse tilsagn henviser til de fire områder i pagten. De omhandler videreførelse af den omfattende reformagenda, som er opridset i stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram, og de bekræfter de planer, der allerede er bebudet, om reformer, som skal afhjælpe landets strukturelle svagheder, uden at der dog på nuværende tidspunkt er fastlagt en tidsramme for løsning af problemerne med for eksempel lønningerne i den offentlige sektor og pensionssystemet. Disse tilsagn er blevet vurderet og taget i betragtning i henstillingerne.

               (17)

               Kommissionen har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram, herunder tilsagnene under europluspagten. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Cypern, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. I lyset heraf mener Kommissionen, at der skal gøres yderligere bestræbelser for at nå 2011-målsætningerne for budgetunderskuddet, og at der bør fastlægges ekstra konsolideringsforanstaltninger for 2012 og fremover. For at forbedre den langsigtede holdbarhed af de offentlige finanser er der brug for yderligere tiltag inden for pensions- og sundhedssystemet. Der bør også gøres mere for at styrke den passende ramme for tilsynet med bankerne, at tilpasse lønindekseringssystemet og at forbedre erhvervsuddannelse og færdigheder, erhvervsmiljøet og energieffektivitet.

               (18)

               På baggrund af denne vurdering og under hensyntagen til Rådets henstilling af 13. juli 2010 i medfør af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdateringen af Cyperns stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse (3) afspejles især i henstilling 1) og 3) nedenfor. Under hensyntagen til Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2011 har Rådet gennemgået Cyperns nationale reformprogram,

         HENSTILLER, at Cypern træffer foranstaltninger i perioden 2011-2012 med henblik på at:

               1.

               Vedtage nødvendige foranstaltninger af permanent art til at opnå budgetmålene for 2011 og korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i 2012, i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Træffes foranstaltninger til at holde nøje kontrol med udgifterne og gøre bedre brug af enhver bedre-end-forventet budgetudvikling for at opnå en hurtigere reduktion af underskud og gæld. Sikre fremskridt hen imod den mellemfristede målsætning med mindst 0,5 % af BNP pr. år og bringe den offentlige gældskvote på nedadgående kurs. Fra forberedelsen af budgettet for 2012, fremskynde indfasningen af en gennemførlig flerårig budgetramme med et bindende retsgrundlag og korrigerende foranstaltninger. Programmet og resultatbudgettering bør implementeres snarest muligt.

               2.

               Styrke rammerne for tilsynet med banker og kooperative kreditselskaber yderligere for at sikre en tidlig opsporing af risici.

               3.

               Forbedre den langsigtede holdbarhed af de offentlige finanser ved at gennemføre reformforanstaltninger til at kontrollere pensions- og sundhedsudgifter, således at den projekterede stigning i aldersrelaterede udgifter kan bremses. For pensionsområdet, øge antallet af bidragsår, tilpasse tilbagetrækningsalderen til den forventede levetid eller vedtage andre foranstaltninger med en tilsvarende effekt på budgettet, og samtidig tage fat på problemet med den store fattigdomsrisiko, som ældre mennesker er udsat for. Gøre mere på sundhedsområdet for at fremskynde gennemførelsen af det nationale sundhedsforsikringssystem.

               4.

               Tage skridt til sammen med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national praksis at indføre en reform af lønforhandlingssystemet og lønindekseringen for at sikre, at lønvæksten i højere grad afspejler udviklingen i arbejdsproduktiviteten og konkurrenceevnen.

               5.

               Gøre mere inden for de planlagte reformer af erhvervsuddannelsessystemet, så uddannelserne i højere grad tilpasses arbejdsmarkedets behov, herunder ved at oprette postsekundære erhvervsuddannelsesinstitutter. Træffe foranstaltninger for at gøre det faglige uddannelsessystem mere effektivt ved at gøre det tiltrækkende at tage en erhvervsuddannelse og forbedre adgangen hertil, især for de lavtkvalificerede arbejdstagere, kvinder og ældre arbejdstagere.

               6.

               Fjerne de hindringer for fri etablering og fri levering af tjenesteydelser, som endnu findes inden for sektorspecifik lovgivning, inden december 2011, så der skabes bedre muligheder for vækst og arbejdsplader i servicesektoren.

               7.

               Indføre foranstaltninger, som kan øge mangfoldigheden i energiproduktionen og udbredelsen af vedvarende energiressourcer. Fastlægge senest i 2012 en vandforvaltningsplan og en prisfastsættelsesordning, som afspejler omkostningseffektivitet og rimelighed, for at sikre en mere bæredygtig forvaltning af vandressourcerne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2011.

            På Rådets vegne

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

            Formand

      (1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 138 af 26.5.2011, s. 56).

      (3)  I henhold til artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97.


Avis juridique important

|

31982K1399

Kommissionens henstilling nr. 1399/82/EKSF af 1. juni 1982 om fællesskabstilsyn med importen af visse jern- og stålprodukter, som henhører under EKSF-traktaten, og som har oprindelse i tredjelande

EF-Tidende nr. L 157 af 08/06/1982 s. 0005 - 0009

*****  KOMMISSIONENS  HENSTILLING Nr. 1399/82/EKSF  af 1. juni 1982  om faellesskabstilsyn med importen af visse jern- og staalprodukter, som henhoerer under EKSF-traktaten, og som har oprindelse i tredjelande  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER RETTER -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, saerlig artikel 74, og  ud fra foelgende betragtninger:  importen af visse jern- og staalprodukter, som henhoerer under EKSF-traktaten, og som har oprindelse i tredjelande, er underkastet faellesskabstilsyn i henhold til henstilling nr. 587/80/EKSF (1), senest aendret ved henstilling nr. 1997/81/EKSF (2);  under hensyntagen til den seneste udvikling i de vilkaar hvorunder nogle af ovennaevnte jern- og staalprodukter indfoeres, boer bestemmelserne i ovennaevnte henstilling aendres og suppleres og vedtages i konsolideret form -  FOELGENDE HENSTILLING:  Artikel 1  1. Import i Faellesskabet af de jern- og staalprodukter henhoerende under EKSF-traktaten, som er anfoert i bilag III a) eller III b), og som har oprindelse i tredjelande, er betinget af, at der udstedes et importdokument.  2. De produkter, som er naevnt ovenfor, anses for at vaere af foerste kvalitet, indtil importoeren har bevist det modsatte.  3. Importdokumentet udstedes eller paategnes af medlemsstaterne uden omkostninger og for en hvilken som helst maengde, hvorom der er indgivet ansoegning, indenfor et tidsrum af hoejst fem arbejdsdage efter aflevering af ansoegningen i korrekt udfyldt stand og vedlagt den eller de kontrakter, som ligger til grund herfor eller, hvis de licensudstedende myndigheder kraever det - originaldokumenterne. Hvis produktet erklaeres at vaere varer af anden sortering eller deklasserede varer, skal importdokumentet angive de af ansoegeren paaberaabte egenskaber.  4. Anvendelsen af stk. 1 er ikke til hinder for opretholdelse af de eksisterende kvantitative restriktioner, som nogle medlemsstater anvender for visse jern- og staalprodukter over for en raekke tredjelande.  5. Gyldighedsperioden for importdokumentet fastsaettes til to maaneder med forbehold af en eventuel aendring af den gaeldende importordning.  6. Fuldt udnyttede importdokumenter returneres omgaaende til den myndighed, der har udstedt dem. Importdokumenter, som ikke er benyttet, eller som ikke er udnyttet fuldt ud to maaneder efter udstedelsen, returneres senest fem arbejdsdage efter gyldighedsperiodens udloeb til den myndighed, der har udstedt dem.  Artikel 2  1. Importoerens ansoegning skal for alle produkter anfoert i bilag III a) eller III b) uanset oprindelse indeholde foelgende oplysninger:  a) oprindelsesland og eksportland,  b) position i den faelles toldtarif og NIMEXE-nummer,  c) varemaengde i tons for hvert parti,  d) angivelse af de kendetegn, der viser, at der er tale om varer af anden sortering eller deklasserede varer,  e) importoerens navn, adresse, telefon- og telexnummer,  f) saelgers navn, adresse, telefon- og telexnummer,  g) forventet tid og sted (toldsted) for importen,  h) bestemmelsessted,  i) dato for koebekontrakten for produkterne samt nummeret paa kontrakten eller enhver anden reference, der gives af saelger til identificering af leverancen,  j) i givet fald angivelse af, om produkterne er bestemt til opfyldelse af en loenforarbejdningskontrakt og genudfoersel til et tredjeland (angivelse af landets navn) efter aktiv foraedling.  2. For produkter henhoerende under bilag III a) skal importoeren give foelgende supplerende oplysninger:  A. For produkter med oprindelse i og importeret direkte fra et af de i bilag II anfoerte lande (direkte import):  a) produkternes handelsbetegnelse, herunder noejagtige specifikationer, der goer det muligt at beregne prisen frit bestemmelsessted efter den valgte prisliste,  b) prisen frit bestemmelsessted pr. ton iberegnet told, transportomkostninger og alle tillaeg, alle rabatter samt alle de oevrige elementer, der er anvendt ved beregning af prisen frit bestemmelsessted,  c) angivelse af:  i) hvilken faellesskabsproducents prisliste der er valgt til beregningen af prisen frit bestemmelsessted med anfoerelse af datoen for denne prisliste, eller  ii) i givet fald det tilbud fra et tredjeland, som prisen er blevet bragt paa linje med, idet de oplysninger, der er noedvendige for at identificere dette tilbud, anfoeres med angivelse af datoen for dette tilbud, eller  iii) i givet fald andre priser (skal begrundes),  d) udstedelsesdato for konnossementet, hvis et saadant foreligger.  B. For produkter med oprindelse i et af de i bilag II anfoerte lande, men importeret fra et andet tredjeland end oprindelseslandet (indirekte import), for produkter med oprindelse i Brasilien, bortset fra raajern og stoebejern henhoerende under pos. 73.01 i den faelles toldtarif, og for produkter med oprindelse i et tredjeland, der ikke er anfoert i bilag I eller:  a) en fuldstaendig beskrivelse svarende til den, som er anfoert i listen over produkter, for hvilke der gaelder basispriser (1),  b) prisen cif Faellesskabets graense, fortoldet og losset, pr. ton i kontraktens moentenhed.  C. For produkter med oprindelse i et af de i bilag I anfoerte lande:  i importoerens valg enten:  a) en fuldstaendig beskrivelse svarende til den, som er anfoert i listen over produkter, for hvilke der gaelder basispriser,  b) prisen cif Faellesskabets graense, fortoldet og losset, pr. ton i kontraktens moentenhed,  eller:  a) produkternes handelsbetegnelse, herunder noejagtige specifikationer, der goer det muligt at beregne prisen frit bestemmelsessted efter den valgte prisliste,  b) prisen frit bestemmelsessted pr. ton iberegnet told, transportomkostninger og alle tillaeg, alle rabatter samt alle oevrige elementer, der er anvendt ved beregning af prisen frit bestemmelsessted,  c) angivelse af:  i) hvilken faellesskabsproducents prisliste der er valgt til beregningen af prisen frit bestemmelsessted med anfoerelse af datoen for denne prisliste, eller  ii) i givet fald det tilbud fra et tredjeland, som prisen er blevet bragt paa linje med, idet de oplysninger, der er noedvendige for at identificere dette tilbud, anfoeres med angivelse af datoen for dette tilbud, eller  iii) i givet fald andre priser (skal begrundes),  d) udstedelsesdato for konnossementet, hvis et saadant foreligger.  3. Desuden skal importoeren erklaere, at der ikke vil blive ydet nogen form for rabat, som ikke er anfoert i koebekontrakt(en) (erne).  4. Importoeren skal attestere, at ansoegningen om importdokumenter er korrekt udfyldt.  5. Importoeren skal angive, om ansoegningen vedroerer en levering, for hvilken der allerede er indgivet en tidligere ansoegning om importdokument.  Artikel 3  1. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen forskellen mellem den i De Europaeiske Faellesskabers Tidende offentliggjorte basispris, i givet fald plus tillaeg, og prisen cif Faellesskabets graense, fortoldet og losset, i europaeiske regningsenheder pr. ton, saa snart oplysninger derom er indgaaet til de kompetente myndigheder, for foelgende produkter:  i) produkter med oprindelse i et af de i bilag II anfoerte lande, men importeret fra et andet tredjeland end oprindelseslandet,  ii) produkter med oprindelse i et tredjeland, andre end de der er anfoert i bilag I eller II,  iii) produkter med oprindelse i Brasilien, bortset fra raajern og stoebejern henhoerende under pos. 73.01 i den faelles toldtarif.  2. Inden for de foerste ti dage i hver maaned giver medlemsstaterne Kommissionen underretning om de maengder og de beloeb (beregnet paa grundlag af cif-prisen), for hvilke der i den forudgaaende maaned er udstedt importdokumenter.  3. Medlemsstaternes meddelelser skal indeholde:  a) opdeling paa produkter efter position i den faelles toldtarif og NIMEXE-nummer,  b) opdeling paa oprindelsesland,  c) saerskilt angivelse under de samlede tal for hvert oprindelsesland og hvert produkt af de maender, der ikke er importeret direkte fra det paagaeldende oprindelsesland, og i saa fald angivelse af eksportlandet,  d) angivelse af de maengder, pr. produkt, der er genudfoert, fra Faellesskabet efter aktiv foraedling.  4. Inden for de foerste ti dage i hver maaned giver medlemsstaterne Kommissionen underretning om de maengder og de beloeb (beregnet paa grundlag af cif-prisen), for hvilke importdokumenterne er udloebet den foregaaende maaned uden at vaere blevet benyttet af importoeren.  Artikel 4  I denne henstilling forstaas ved eksportlandet det sidste mellemliggende tredjeland, i hvilket den paagaeldende vare har vaeret genstand for en oplagring eller retshandel, der ikke staar i forbindelse med transporten.  Artikel 5  Henstilling nr. 587/80/EKSF ophaeves.  Artikel 6  Denne henstilling traeder i kraft for hver medlemsstat paa dagen for offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.  Den anvendes indtil den 31. december 1982.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 1. juni 1982.  Paa Kommissionens vegne  Wilhelm HAFERKAMP  Naestformand  BILAG I  Finland  Norge  Sverige  OEstrig  BILAG II  1.2 // Australien Brasilien (1) Bulgarien Japan Polen  // Rumaenien Spanien Korea Tjekkoslovakiet Ungarn  (1) Kun for raajern og stoebejern henhoerende under pos. 73.01 i den faelles toldtarif.  (1) EFT nr. L 65 af 11. 3. 1980, s. 5.  (2) EFT nr. L 194 af 17. 7. 1981, s. 20.  (1) EFT nr. L 372 af 29. 12. 1981, s. 1.  BILAG  III A  Liste over varer, hvis import er betinget af udstedelse af et importdokument  (maengde- og pristilsyn)  1.2.3 //   //   //   // Position i den faelles toldtarif  // NIMEXE-nummer  // Varebeskrivelse  //   //   //   //   //  //   // 73.01 B  // 73.01-21, 23, 25, 27  // Haematitraajern og -stoebejern  // 73.01 C  // 73.01-31, 35  // Phosphorholdigt raajern og stoebejern  // 73.01 D  // 73.01-41, 49  // Andet raajern og stoebejern bortset fra spejljern, haematit og phosphorholdigt raajern og stoebejern  // 73.02 A I  // 73.02-01, 09  // Ferromangan indeholdende over 2 vaegtprocent kulstof (kulstofrigt ferromangan)  // 73.07 A I  // 73.07-12  // Blooms og billets af jern og staal, valsede (1)  // 73.07 B I  // 73.07-21, 24  // Slabs og sheet bars, af jern og staal, valsede (1)  // 73.08  // 73.08-01, 03, 05, 07, 21, 25, 29, 41, 45, 49  // Pladeemner i ruller, af jern og staal  // 73.10 A I  // 73.10-11  // Valstraad af jern og staal  // 73.10 A II  // 73.10-13  // Betonarmeringsstraenger af jern og staal, der ved valsninger er forsynet med mindre indsnit, forhoejninger, riller o.l. ogsaa omsnoet efter valsningen  //   // 73.10-16  // Betonarmeringsstaenger af jern og staal, bortset fra dem, der ved valsninger er forsynet med mindre indsnit, forhoejninger, riller o.l.  //   //   // Staenger af jern eller staal, kun varmtvalsede eller strengpressede, bortset fra betonarmeringsstaenger  // 73.11 A I  // 73.11-11, 12, 14, 16, 19  // Profiler af jern og staal, kun varmtvalsede eller strengpressede  // 73.12 A II  // 73.12-19  // Baand i ruller af jern og staal, med undtagelse af »elektriske« baand, kun varmtvalsede  // 73.13 A II  // 73.13-16  // »Elektriske« plader af jern og staal, andre end med et ommagnetiseringstab, uanset tykkelse, paa 0,75 Watt og derunder pr. kg  // 73.13 B I a)  // 73.13-17, 19, 21, 23, 26  // Plader af jern og staal undtagen »elektriske«, kun varmtvalsede, af tykkelse 2 mm og derover  // 73.13 B II b)  // 73.13-43, 45  // Plader af jern og staal undtagen »elektriske«, kun koldtvalsede, af tykkelse over 1 mm, men under 3 mm  // 73.13 B II c)  // 73.13-47, 49  // Plader af jern og staal, undtagen »elektriske«, kun koldtvalsede, af tykkelse 1 mm og derunder  // 73.13 B IV c) 1 + 2  // 73.13-67, 68, 72  // Plader af jern og staal, undtagen »elektriske«, forzinket  // 73.15 B I b) 2 aa)  // 73.71-53  // Blooms, billets, slabs og sheet bars, ikke smedede (1), af rustfrit elle varmebestandigt staal  // 73.15 B V b) 1 aa)  // 73.73-23  // Valstraad af rustfrit eller varmebestandigt staal  // 73.15 B V b) 1 cc)  // 73.73-25  // Valstraad af S. Pb og P staal  // 73.15 B V b) 1 dd)  // 73.73-26  // Valstraad af mangan-siliciumstaal  // 73.15 B V b) 1 ee)  // 73.73-29  // Valstraad andet (ikke hurtigstaal)  // 73.15 B V b) 2 aa)  // 73.73-33  // Varmtvalsede eller ekstruderede staenger og profiler af rustfrit eller varmebestandigt staal  // 73.15 B V b) 2 cc)  // 73.73-35  // Varmtvalsede eller ekstruderede staenger og profiler af S, Pb og P staal  // 73.15 B V b) 2 dd)  // 73.73-36  // Varmtvalsede eller ekstruderede staenger og profiler af mangan-siliciumstaal  //   //   //   //   //   //  (1) Herunder varer af samme form fra strengstoebning.  1.2.3 //   //   //  //   //   //   // Position i den faelles toldtarif  // NIMEXE-nummer  // Varebeskrivelse  //   //   //   //  // 73.15 B V b) 2 ee)  // 73.73-39  // Varmtvalsede eller ekstruderede staenger og profiler af andet legeret staal (ikke hurtigstaal)  // 73.15 B VII a) 2  // 73.75-19  // »Elektriske« plader af legeret staal med et ommagnetiseringstab, uanset tykkelse, paa over 0,75 Watt  // 73.15 B VII b) 1 aa) 11  // 73.75-23  // Varmtvalsede plader af tykkelse over 4,75 mm af rustfrit eller varmebestandigt staal  // 73.15 B VII b) 1 bb) 11  // 73.75-33  // Varmtvalsede plader af tykkelse 3 mm og derover, men ikke over 4,75 mm, af rustfrit eller varmebestandigt staal  // 73.15 B VII b) 1 cc) 11  // 73.75-43  // Varmtvalsede plader af tykkelse under 3 mm af rustfrit eller varmebestandigt staal  // 73.15 B VII b) 2 bb) 11  // 73.75-63  // Koldtvalsede plader af tykkelse under 3 mm af rustfrit eller varmebestandigt staal  //   //   //  BILAG III B  Liste over varer, hvis import er betinget af udstedelse af et importdokument  (maengdetilsyn)  1.2.3 //   //   //   // Position i den faelles toldtarf  // NIMEXE- nummer  // Varebeskrivelse  //   //   //   // 73.15 A I b) 2  // 73.61-50  // Blooms, billets, slabs og sheet bars af kulstofrigt staal, ikke smedet (1)  // 73.15 A V b) 1  // 73.63-21  // Valstraad af kulstofrigt staal  // 73.15 B I b) 2 bb)  // 73.71-54  // Blooms, billets, slabs og sheet bars af hurtigstaal (1)  // 73.15 B I b) 2 cc)  // 73.71-55  // Blooms, billets slabs og sheet bars af S, Pb og P staal (1)  // 73.15 B I b) 2 dd)  // 73.71-56  // Blooms, billets, slabs og sheert bars af mangan-siliciumstaal (1)  // 73.15 B I b) 2 ee)  // 73.71-59  // Blooms, billets, slabs og sheet bars andet (1)  // 73.15 B V b) 1 bb)  // 73.73-24  // Valstraad af hurtigstaal  // 73.15 B V b) 2 bb)  // 73.73-34  // Varmtvalsede eller ekstruderede staenger og profiler af hurtigstaal  // 73.15 B VII b) 1 aa) 22  // 73.75-24  // Varmtvalsede plader af tykkelse over 4,75 mm af hurtigstaal  // 73.15 B VII b) 1 aa) 33  // 73.75-29  // Varmtvalsede plader af tykkelse over 4,75 mm af andet legeret staal (ikke rustfrit)  // 73.15 B VII b) 1 bb) 22  // 73.75-34  // Varmtvalsede plader af tykkelse 3 mm og derover, men ikke over 4,75 mm af hurtigstaal  // 73.15 B VII b) 1 bb) 33  // 73.75-39  // Varmtvalsede plader af tykkelse 3 mm og derover, men ikke over 4,75 mm af andet legeret staal (ikke-rustfrit)  // 73.15 B VII b) 1 cc) 22  // 73.75-44  // Varmtvalsede plader af tykkelse under 3 mm af hurtigstaal  // 73.15 B VII b) 1 cc) 33  // 73.75-49  // Varmtvalsede plader af tykkelse under 3 mm af andet legeret staal (ikke rustfrit)  // 73.15 B VII b) 2 bb) 22  // 73.75-64  // Koldtvalsede plader af tykkelse under 3 mm af hurtigstaal  // 73.15 B VII b) 2 bb) 33  // 73.75-69  // Koldtvalsede plader af tykkelse under 3 mm af andet legeret staal (ikke rustfrit)  //   //   //  (1) Herunder varer af samme form fra strengstoebning.


Kommissionens Henstilling med henblik på politikvejledning om økonomi- og budgetpolitikken i Frankrig


Avis juridique important

|

52004SC0831

Henstilling med henblik på rådets beslutning om et uforholdsmæssigt stort underskud i Tjekkiet  /* SEK/2004/0831 endelig udg. */

Henstilling med henblik på RÅDETS BESLUTNING om et uforholdsmæssigt stort underskud i Tjekkiet(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSEDen 7. april 2004 offentliggjorde Kommissionen sine økonomiske forårsprognoser [1]. Ifølge disse prognoser, der byggede på de tal, som Tjekkiet havde indberettet i marts 2004, voksede det offentlige underskud i Tjekkiet fra 6,4 % af BNP i 2002 til 12,9 % af BNP i 2003 (5,9 % af BNP, når der ses bort fra en større engangstransaktion forbundet med imputerede statsgarantier) og overskred dermed traktatens referenceværdi på 3 % af BNP.[1]  Kommissionens prognoser fra foråret 2004 findes på følgende websted:  http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.På denne baggrund indledte Kommissionen proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud over for Tjekkiet den 12. maj 2004 med vedtagelse af en rapport i henhold til traktatens artikel 104, stk. 3 [2]. Den 13. maj 2004 modtog Kommissionen Tjekkiets konvergensprogram, der bekræftede, at det offentlige underskud udgjorde 12,9 % af BNP i 2003.[2]  Rapporten foreligger i sin fulde ordlyd på følgende websted:  http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/procedures_en.htm.Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud reguleres af traktatens artikel 104 og Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der indgår som led i stabilitets- og vækstpagten [3]. De lande, der tiltrådte EU den 1. maj 2004, er medlemsstater med dispensation og skal undgå uforholdsmæssigt store underskud, men de kan ikke pålægges sanktionerne i artikel 104, stk. 9 og 11.[3]  EFT L 209 af 2.8.1997.Kommissionens rapport i henhold til traktatens artikel 104, stk. 3, konkluderede, at underskuddets overskridelse af traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i 2003 hverken var en følge af usædvanlige begivenheder, som de tjekkiske myndigheder ikke selv var herre over, eller resultatet af et alvorligt økonomisk tilbageslag i stabilitets- og vækstpagtens forstand, eftersom den reale BNP-vækst udgjorde 2,9 % i 2003. Om udviklingen i 2004 konkluderede rapporten, at det offentlige underskud sandsynligvis ville falde, men fortsat ligge over 3 % af BNP. Mere præcist forventes det offentlige underskud ifølge Kommissionens prognoser fra foråret 2004 at udgøre 5,9 % af BNP i 2004 og dermed overskride de 5,3 % af BNP, som de tjekkiske myndigheder havde beregnet sig frem til i konvergensprogrammet.Med udgangspunkt i Kommissionens prognoser fra foråret 2004 konkluderede Kommissionens rapport desuden, at den offentlige gæld som andel af BNP, der udgjorde 37,6 % af BNP i 2003, ville forblive under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP i 2004. Mere præcist forventer Kommissionen ifølge sine prognoser fra foråret 2004, at gældskvoten vil vokse til 40,6 % af BNP i 2004 og dermed blive større end de 38,4 % af BNP, som de tjekkiske myndigheder havde beregnet sig frem til i konvergensprogrammet.Det hedder i traktatens artikel 104, stk. 4, at "det i artikel 114 omhandlede udvalg [dvs. Det Økonomiske og Finansielle Udvalg] afgiver udtalelse om Kommissionens rapport". Udvalget afgav sin udtalelse den 24. maj 2004, hvori det tilsluttede sig Kommissionens vurdering. Det Økonomiske og Finansielle Udvalg konkluderede især, at budgetsituationen i Tjekkiet var af en sådan karakter, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i henhold til det første af de to kriterier i artikel 104, stk. 2. Selv hvis der blev taget hensyn til andre relevante faktorer, herunder især den mellemfristede budgetstilling og den offentlige investeringskvote, ændrede dette ikke ved vurderingen baseret på disse kriterier. Udvalget fandt det også sandsynligt, at det offentlige underskud igen ville overskride traktatens referenceværdi i 2004, og at den offentlige bruttogæld ville forblive under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP i 2004, men dog vokse til 40,6 % af BNP i 2004.Kommissionen, der har undersøgt de relevante faktorer, der tages hensyn til i dens rapport, og som henviser til Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs udtalelse, finder, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Tjekkiet. Kommissionen vedtog en udtalelse herom den 24. juni 2004, som den har rettet til Rådet i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 5. Kommissionen henstiller, at Rådet træffer afgørelse i overensstemmelse hermed i henhold til artikel 104, stk. 6, og retter hermed en henstilling med henblik på Rådets beslutning herom. Herudover forelægger Kommissionen Rådet en henstilling med henblik på Rådets henstilling, der skal rettes til Tjekkiet med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør, jf. traktatens artikel 104, stk. 7.Henstilling med henblik på RÅDETS BESLUTNING om et uforholdsmæssigt stort underskud i TjekkietRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 104, stk. 6,under henvisning til henstilling fra Kommissionenunder henvisning til Tjekkiets bemærkninger, ogud fra følgende betragtninger:(1) I henhold til traktatens artikel 104 skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud. Det gælder også for medlemsstater med dispensation, herunder alle de lande, der blev optaget i EU den 1. maj 2004.(2) Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og en stærk og vedblivende vækst, som fører til øget beskæftigelse.(3) Det fastsættes i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud efter artikel 104, at der vedtages en beslutning om, hvorvidt der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud, og protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten, indeholder yderligere bestemmelser om gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Rådets forordning (EF) nr. 3605/93 [4], senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 475/2000 [5] og Kommissionens forordning (EF) nr. 351/2002 [6], indeholder detaljerede regler og definitioner med henblik på anvendelsen af bestemmelserne i denne protokol.[4]  EFT L 332 af 31.12.1993, s. 7.[5]  EFT L 58 af 3.3.2000, s. 1.[6]  EFT L 55 af 26.2.2002, s. 23.(4) Traktatens artikel 104, stk. 5, fastsætter, at Kommissionen skal afgive en udtalelse til Rådet, hvis den finder, at der er eller kan opstå et uforholdsmæssigt stort underskud i en medlemsstat. Efter at have undersøgt alle de relevante faktorer, der tages hensyn til i Kommissionen rapport i henhold til artikel 104, stk. 3, og med henvisning til Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs udtalelse i henhold til artikel 104, stk. 4, konkluderede Kommissionen i sin udtalelse af 24. juni 2004, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Tjekkiet.(5) Traktatens artikel 104, stk. 6, fastsætter, at Rådet skal tage hensyn til de bemærkninger, som den pågældende medlemsstat måtte ønske at fremsætte, inden det efter en generel vurdering fastslår, om der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud.(6) Den generelle vurdering fører til følgende konklusioner: Det offentlige underskud i Tjekkiet udgjorde 12,9 % af BNP i 2003 (5,9 % af BNP, når der ses bort fra en større engangstransaktion forbundet med imputerede statsgarantier) og lå dermed over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Det offentlige underskuds overskridelse af referenceværdien skyldtes ikke usædvanlige begivenheder uden for de tjekkiske myndigheders kontrol eller et alvorligt økonomisk tilbageslag i stabilitets- og vækstpagtens forstand. Det offentlige underskud vil sandsynligvis også ligge over 3 % af BNP i 2004. Mere præcist forventes det offentlige underskud ifølge Kommissionens prognoser fra foråret 2004 at udgøre 5,9 % af BNP i 2004, mens der i henhold til Tjekkiets konvergensprogram forventes et underskud på 5,3 % af BNP. Den offentlige gældskvote, der udgjorde 37,6 % i 2003, vil sandsynligvis forblive under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP i 2004 -VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:Artikel 1Det fastslås efter en generel vurdering, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Tjekkiet.Artikel 2Denne beslutning er rettet til Den Tjekkiske Republik.Udfærdiget i Bruxelles, den [5. juli] 2004.På Rådets vegneFormand[...]