title: Henstilling med henblik på rådets beslutning om konstatering af, jf. artikel 104, stk. 8, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, at de foranstaltninger, som Ungarn har truffet til opfølgning af Rådets henstilling af 8. marts 2005 i henhold til traktatens artikel 104, stk. 7, er utilstrækkelige

text:
Vigtig juridisk meddelelse

|

52005SC1305

Henstilling med henblik på Rådets beslutning om konstatering af, jf. artikel 104, stk. 8, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, at de foranstaltninger, som Ungarn har truffet til opfølgning af Rådets henstilling af 8. marts 2005 i henhold til traktatens artikel 104, stk. 7, er utilstrækkelige  /* SEK/2005/1305 endelig udg. */

	[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |Bruxelles, den 20.10.2005SEK(2005) 1305 endeligHenstilling med henblik påRÅDETS BESLUTNINGom konstatering af, jf. artikel 104, stk. 8, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, at de foranstaltninger, som Ungarn har truffet til opfølgning af Rådets henstilling af 8. marts 2005 i henhold til traktatens artikel 104, stk. 7, er utilstrækkelige(forelagt af Kommissionen)BEGRUNDELSEBaggrundProceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud reguleres af traktatens artikel 104 og Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der indgår som led i stabilitets- og vækstpagten, og som ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1056/2005 af 27. juni 2005.Efter Ungarns tiltrædelse af Fællesskabet den 1. maj 2004 indledte Kommissionen proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud over for Ungarn, eftersom landets underskud havde overskredet tærsklen på 3 % af BNP i 2003. Proceduren blev indledt med udgangspunkt i de data, som Ungarn havde indberettet i marts 2004, og med henvisning til Kommissionens egne økonomiske prognoser fra foråret 2004. Efter henstilling fra Kommissionen vedtog Rådet den 5. juli 2004 en beslutning om, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Ungarn, og det rettede samtidig en henstilling til Ungarn om at bringe denne situation til ophør. Rådet henstillede, at de ungarske myndigheder skulle tage skridt til på mellemlang sigt og på troværdig og holdbar vis at reducere underskuddet til under 3 % af BNP senest i 2008 ved at følge den kurs for nedbringelsen af underskuddet, der var beskrevet i Rådets udtalelse af 5. juli 2004 om Ungarns konvergensprogram fra maj 2004. Rådet henstillede navnlig, at de ungarske myndigheder senest den 5. november 2004 skulle tage effektive skridt til at gennemføre de foranstaltninger, der var nødvendige for at nå målet for underskuddet i 2005.Efter henstilling fra Kommissionen vedtog Rådet den 18. januar 2005 en beslutning i henhold til traktatens artikel 104, stk. 8, hvori det fastslog, at Ungarn ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af Rådets henstilling, og at målet for underskuddet efter alt at dømme langt fra ville blive opfyldt. Ungarn er en medlemsstat med dispensation, hvilket betyder, at traktatens artikel 104, stk. 9 og 11, ikke finder anvendelse på landet, skønt det er forpligtet til at undgå uforholdsmæssigt store underskud. Der kan således kun rettes yderligere henstillinger til Ungarn som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud på basis af artikel 104, stk. 7.Den 8. marts 2005 vedtog Rådet efter henstilling fra Kommissionen en ny henstilling[1] til Ungarn i henhold til traktatens artikel 104, stk. 7. Rådet henstillede, at de ungarske myndigheder skulle tage skridt til på mellemlang sigt og på troværdig og holdbar vis at reducere underskuddet til under 3 % af BNP senest i 2008. Rådet henstillede, at de ungarske myndigheder skulle følge den nye strategi for nedbringelsen af underskuddet, der var beskrevet i Rådets udtalelse af 8. marts 2005 om det opdaterede konvergensprogram fra december 2004, og som også ville bidrage til at mindske den offentlige gæld og forbedre betalingsbalancen. De relevante årlige mål for det offentlige underskud lød på 4,4 %, 3,6 %, 2,9 %, 2,2 % og 1,6 % af BNP mellem 2004 og 2008[2]. Det blev især henstillet, at de ungarske myndigheder senest den 8. juli 2005 skulle tage effektive skridt til at gennemføre supplerende foranstaltninger, så vidt muligt af strukturel karakter, for at opfylde underskudsmålet for 2005 på 3,6 % af BNP[3]. Rådet henstillede endvidere, at de ungarske myndigheder skulle gøre timingen og gennemførelsen af eventuelle skattelettelser betinget af, at underskudsmålene i det opdaterede konvergensprogram fra december 2004 blev opfyldt. Rådet opfordrede desuden de ungarske myndigheder til at fortsætte med de planlagte reformer af den offentlige forvaltning, sundhedsvæsenet og uddannelsessystemet, som de havde givet tilsagn om at gennemføre for at forbedre holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt, og til at udnytte enhver mulighed for at fremskynde den finanspolitiske justering.Den 13. juli 2005 vedtog Kommissionen en meddelelse til Rådet[4], der byggede på de på daværende tidspunkt foreliggende oplysninger, herunder oplysningerne om de korrigerende foranstaltninger til en værdi af i alt 1½ % af BNP, som den ungarske regering havde truffet beslutning om i marts og juni for at kompensere for forskellige overskridelser, og regeringens faste tilsagn om at træffe yderligere foranstaltninger, hvis det skulle vise sig nødvendigt. På denne baggrund så det ud til, at underskudsmålet på 3,6 % af BNP i 2005 var inden for rækkevidde, og at den ungarske regering havde taget effektive skridt til opfølgning af Rådets henstilling af 8. marts 2005 med henblik på at gennemføre de planlagte foranstaltninger og opfylde underskudsmålet for 2005 inden fristen den 8. juli 2005. Kommissionen konkluderede, at der på det stadium ikke var behov for yderligere skridt som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Den understregede dog samtidig, at budgetsituationen i Ungarn fortsat var sårbar. Den fremhævede især, at det for at nå målet for underskuddet i 2005 ville være nødvendigt at sikre en effektiv gennemførelse af alle de planlagte foranstaltninger og at træffe supplerende foranstaltninger i tilfælde af nye overskridelser senere på året, jf. regeringens eget tilsagn. Den understregede endvidere, at tilvejebringelsen af et underskud på 2,9 % af BNP i 2006 ville kræve store tilpasninger og beslutsom handling, herunder vedtagelse af et forsigtigt budget for 2006. Skulle der på et senere tidspunkt opstå problemer med tilvejebringelsen af den planlagte korrektion, ville Kommissionen ifølge meddelelsen se sig nødsaget til at henstille til Rådet at skærpe budgetovervågningen og træffe de nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.Nye forhold, der forværrer budgetsituationen og de økonomiske udsigter betydeligtDen 20. september 2005 indgav de ungarske myndigheder en revideret EDP-indberetning, ifølge hvilken underskuddet i 2005 vil andrage 6,1 % af BNP i stedet for de planlagte 3,6 % af BNP, skønt det makroøkonomiske scenario ikke har ændret sig væsentligt. Den reviderede indberetning skyldes, at det planlagte salg af de eksisterende motorveje til det statsejede motorvejsselskab AAK (inkl. motorveje, der anlægges frem til udgangen af 2005) ikke kan betragtes som en underskudsreducerende foranstaltning, og at de offentligt ansattes trettende månedsløn fortsat skal bogføres i det år, som den trettende måned er en del af, selv om udbetalingen af månedslønnen først finder sted i begyndelsen af det efterfølgende år[5]. Disse to korrektioner vil forværre underskuddet i 2005 med henholdsvis 1,9 % og 0,1 % af BNP. Indberetningen indeholdt også oplysninger om endnu en budgetafvigelse på 0,5 % af BNP. Omkring halvdelen af denne manko skyldes lavere momsindtægter som følge af bl.a. politiske beslutninger[6]. Den anden halvdel kan henføres til en overskridelse af det planlagte udgiftsniveau. Den ungarske regering meddelte Kommissionen, at den ikke havde til hensigt at træffe korrigerende foranstaltninger, skønt den tidligere havde givet tilsagn om det modsatte. Foruden den statistiske klarificering og de budgetafvigelser, som der efter de ungarske myndigheders eget udsagn ikke er blevet kompenseret for, er det også værd at bemærke, at sammenlignet med indberetningen fra marts er indbetalingen til erhvervspensionsordningen i 2005 blevet forøget med 0,2 % af BNP (fra 1,1 % af BNP til 1,3 % af BNP), således at den underliggende forværring af det indberettede underskud på 6,1 % af BNP sammenlignet med de 3,6 % af BNP, der blev sat som mål i Rådets henstilling fra marts 2005, faktisk udgør 2,7 % af BNP[7]. Det endelige resultat i 2005 vil blive endnu dårligere i tilfælde af nye budgetafvigelser (som ikke kan udelukkes på især udgiftssiden), og hvis der ikke træffes korrigerende foranstaltninger til kompensation herfor. I henhold til indberetningen fra september vil gældskvoten andrage 57,1 % i 2005 og således fortsat ligge under tærskelværdien på 60 %. Næsten en tredjedel af gælden er imidlertid denomineret i udenlandsk valuta, og gældskvoten er derfor følsom over for valutakurssvingninger.Med hensyn til underskuddet i 2006 blev det allerede i meddelelsen fra juli 2005 påpeget, at selv hvis det lykkedes at nå målet på 3,6 % af BNP i 2005, vil det blive vanskeligt at nå målet på 2,9 % af BNP i 2006, navnlig fordi gennemførelsen af førnævnte engangsforanstaltninger i tilknytning til motorvejsnettet vil være overstået, og fordi der som nævnt er planer om at gennemføre skattelettelser (med et forventet provenutab på 1,1 % af BNP). På daværende tidspunkt herskede der dog en forventning om, at regeringen som lovet ville træffe korrigerende foranstaltninger. Den 30. september fremlagde regeringen et forslag til budget for 2006, hvori målet for det offentlige underskud lyder på 4,7 % af BNP. Dette tal tager dog øjensynligt ikke højde for konsekvenserne af indkøbet af de militærfly, der vil blive leveret i 2005. I henhold til ENS95-reglerne skal denne udgift bogføres i 2005, om end en stor del af prisen reelt først skal betales på et senere tidspunkt. Det reviderede underskudsmål på 5,2 % af BNP (der tager hensyn til den komplette bogføring af de leverede militærfly) ligger langt over de 2,9 % af BNP, der blev nævnt i Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7, fra marts 2005 (og som Rådet godkendte i sin udtalelse om december 2004-opdateringen af konvergensprogrammet og i sin henstilling). Den underliggende forskel mellem det oprindelige og det nye mål forventes at blive endnu større end 2,3 % af BNP, hvis indbetalingerne til pensionsfonden forøges i samme størrelsesorden som i 2005.Desuden er der risiko for, at selv det betydeligt højere mål for underskuddet i 2006 vil blive overskredet. Foruden det større underskud i 2005 (som følge af beslutningen om, at motorvejssalget ikke kan betragtes som en offentlig indtægt i 2005), der har en basiseffekt for 2006, og kravet om, at indkøbet af militærfly skal bogføres i leveringsåret for at være i overensstemmelse med ENS95-reglerne, hvilket forøger underskuddet med 0,5 % af BNP i 2006, gør der sig følgende forhold gældende: i) skattereformens negative effekt for de offentlige indtægter (svarende til 1,1 procentpoint af BNP) og ii) følgerne af beslutningen om at forhøje familieydelserne med 0,4 % af BNP som led i reformprogrammet kaldet "100 skridt". Alt dette peger i retning af, at underskuddet meget vel kan stige til et godt stykke over det reviderede mål for 2006, medmindre der træffes korrigerende foranstaltninger. Hidtil har regeringen tilkendegivet, at den i modsætning til planerne i det opdaterede konvergensprogram vil føre udgifterne forbundet med bygningen af nye motorveje over i offentlig-private partnerskaber og dermed mindske de offentlige investeringsudgifter i 2006 med 1,2 % af BNP, og at dette skulle være i overensstemmelse med ENS-reglerne. Men selv hvis denne forenelighed med ENS-reglerne bekræftes (hvilket ikke desto mindre vil så tvivl om justeringens holdbarhed), vil der stadig være behov for en korrektion på omkring 2 % af BNP for at nå det reviderede mål for underskuddet i 2006. Det budgetudkast, som regeringen vedtog for nylig, indeholder imidlertid ingen foranstaltninger af strukturel karakter, der kan skabe forventninger om en mindskelse af underskuddet i den størrelsesorden.Ændringen af underskudsmålet for såvel 2005 som 2006 er desuden klart i strid med et andet punkt i Rådets henstilling fra marts 2005, nemlig at timingen og gennemførelsen af eventuelle skattelettelser skal gøres betinget af, at underskudsmålene i det opdaterede konvergensprogram opfyldes. Budgettet for 2006 indeholder ikke blot store skattelettelser, men medfører også en fremrykning af momsnedsættelsen (på benzin) til oktober 2005.Konklusioner:i) Den indsats, som de ungarske myndigheder har gjort som respons på Rådets henstilling fra marts 2005 for at nå målet for det offentlige underskud i 2005, har vist sig at være utilstrækkelig, eftersom det mål, som Rådet fastsatte i sin henstilling fra marts 2005, langt fra vil blive nået. Denne situation kan forklares med den korrekte statistiske behandling af det planlagte salg af motorvejene og budgetoverskridelser svarende til omkring ½ % af BNP. Den ungarske regering har besluttet ikke at træffe særlige foranstaltninger for at korrigere for denne udvikling, trods tidligere løfter om det modsatte. Det skal bemærkes, at målet på 3,6 % for 2005 var indeholdt i december 2004-opdateringen af konvergensprogrammet[8] og blev godkendt af Rådet i dets udtalelse herom.ii) Målet for 2006, således som det fremgår af det opdaterede konvergensprogram og Rådets henstilling fra marts 2005, er blevet opgivet i det seneste budget for 2006. Der er desuden risiko for en overskridelse af det nye og langt højere mål.iii) De planlagte skattelettelser i især 2006 er ikke i overensstemmelse med Rådets henstilling om at gøre timingen og gennemførelsen af eventuelle skattelettelser betinget af, at underskudsmålene i det opdaterede konvergensprogram fra december 2004 opfyldes.iv) Den betydelige afvigelse i såvel 2005 som 2006 fra den ungarske regerings planlagte tilpasningskurs, der skulle resultere i en reduktion af underskuddet til under 3 % af BNP senest i 2008, og som Rådet godkendte i sin henstilling fra marts 2005, sår tvivl om muligheden for at tilvejebringe den pågældende korrektion, hvilket sammenholdt med den langsomme udvikling på strukturreformområdet forstærker de makroøkonomiske uligevægte.Traktatens artikel 104, stk. 8, og artikel 4, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 (som ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1056/2005) fastsætter, at når Rådet konstaterer, at dets henstillinger i henhold til artikel 104, stk. 7, ikke er blevet fulgt op af virkningsfulde foranstaltninger inden for den fastsatte frist, skal det fastslå dette i en beslutning. I lyset af ovenstående er Kommissionen af den opfattelse, at de ungarske myndigheder ikke har truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af Rådets henstilling fra marts 2005 i henhold til artikel 104, stk. 7, inden for den fastsatte frist, og den henstiller til Rådet at træffe beslutning i overensstemmelse hermed.Henstilling med henblik påRÅDETS BESLUTNINGom konstatering af, jf. artikel 104, stk. 8, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, at de foranstaltninger, som Ungarn har truffet til opfølgning af Rådets henstilling af 8. marts 2005 i henhold til traktatens artikel 104, stk. 7, er utilstrækkeligeRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 104, stk. 8,under henvisning til henstilling fra Kommissionen, ogud fra følgende betragtninger:1.  I henhold til traktatens artikel 104 skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.2.  Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og en stærk og vedblivende vækst, som fører til øget beskæftigelse. Stabilitets- og vækstpagten omfatter Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud[9], der blev vedtaget for at fremme en hurtig korrektion af uforholdsmæssigt store offentlige underskud.3.  Resolutionen om stabilitets- og vækstpagten fra Det Europæiske Råd i Amsterdam den 17. juni 1997[10] opfordrer højtideligt alle parter, dvs. medlemsstaterne, Rådet og Kommissionen, til at gennemføre traktaten og stabilitets- og vækstpagten strengt og rettidigt.4.  Ved Rådets beslutning 2004/918/EF af 5. juli 2004 fastslog Rådet i overensstemmelse med artikel 104, stk. 6, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Ungarn[11].5.  I overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 7, og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 rettede Rådet den 5. juli 2004 også en henstilling[12] til de ungarske myndigheder med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør så hurtigt som muligt og tage skridt til på mellemlang sigt og på troværdig og holdbar vis at opfylde målsætningen om at reducere underskuddet til under 3 % af BNP senest i 2008 i overensstemmelse med den strategi for nedbringelse af underskuddet, der er beskrevet i konvergensprogrammet fra de ungarske myndigheder, og som Rådet godkendte i sin udtalelse af 5. juli 2004[13]. Ifølge henstillingen skulle den ungarske regering senest den 5. november 2004 tage virkningsfulde skridt til at gennemføre de foranstaltninger, der var nødvendige for at nå det oprindelige mål for underskuddet i 2005, dvs. 4,1 % af BNP.6.  Den 18. januar 2005 anerkendte Rådet i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 8, og på basis af en henstilling fra Kommissionen, at der inden fristen den 5. november 2004 var blevet truffet en række foranstaltninger med henblik på at mindske det offentlige underskud i 2004 og 2005. Det fandt dog, at de ikke var tilstrækkelige til at nå de fastsatte mål og ikke ville kunne forhindre en afvigelse fra den tilpasningskurs, som de ungarske myndigheder havde udstukket i konvergensprogrammet fra maj 2004. Det fandt endvidere, at regeringens fortsatte tilsagn om at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008 skulle understøttes af skrappere foranstaltninger til konsolidering af de offentlige finanser og en mere beslutsom videreførelse af strukturreformer. På denne baggrund vedtog Rådet en beslutning om, at der pr. 5. november 2004 ikke var truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af henstillingen af 5. juli 2004.7.  Den 8. marts 2005 vedtog Rådet en ny henstilling[14] til Ungarn i henhold til traktatens artikel 104, stk. 7, og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97, ifølge hvilken de ungarske myndigheder skulle bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør snarest muligt og tage skridt til på mellemlang sigt og på troværdig og holdbar vis at reducere underskuddet til under 3 % af BNP senest i 2008 ved at følge den strategi for nedbringelsen af underskuddet, der var beskrevet i de ungarske myndigheders opdaterede konvergensprogram fra december 2004, og som Rådet havde godkendt i sin udtalelse af 8. marts 2005. Henstillingen fastsatte bl.a., at den ungarske regering senest den 8. juli 2005 skulle tage effektive skridt til gennemførelse af de foranstaltninger, der skulle sikre, at underskudsmålet på 3,6 % af BNP i 2005 blev opfyldt[15].8.  Den 13. juli 2005 vedtog Kommissionen en meddelelse om Ungarn. Med henvisning til de på daværende tidspunkt foreliggende oplysninger, herunder oplysningerne om de korrigerende foranstaltninger til en værdi af i alt 1½ % af BNP, som den ungarske regering havde truffet beslutning om i marts og juni for at kompensere for forskellige overskridelser, og regeringens faste tilsagn om at træffe yderligere foranstaltninger, hvis det skulle vise sig nødvendigt, udtalte Kommissionen, at de ungarske myndigheder havde truffet virkningsfulde foranstaltninger inden fristen den 8. juli 2005, men at Ungarn fortsat befandt sig i en sårbar situation, og at der ville blive behov for nye foranstaltninger i fremtiden.9.  Den seneste udvikling i de offentlige finanser viser imidlertid, at de foranstaltninger, som de ungarske myndigheder har truffet, er utilstrækkelige:10.  Målsætningen om et underskud på 3,6 % af BNP i 2005, jf. Rådets henstilling (og godkendt i Rådets udtalelse fra marts 2005 om december 2004-opdateringen af konvergensprogrammet), vil langt fra blive opfyldt, og regeringen har besluttet, at den ikke vil tage nye skridt til at korrigere eventuelle budgetoverskridelser, trods tidligere løfter om det modsatte. Dette bekræftes i de ungarske myndigheders reviderede EDP-indberetning fra den 20. september 2005, ifølge hvilken der forventes et underskud på 6,1 % af BNP i 2005. Resultatet i 2005 vil blive endnu dårligere i tilfælde af yderligere afvigelser fra den fastlagte kurs (hvilket ikke kan udelukkes på især udgiftssiden), som der heller ikke kompenseres for ved hjælp af korrigerende foranstaltninger. I henhold til den reviderede EDP-indberetning vil gældskvoten i 2005 fortsat ligge under tærsklen på 60 %, nemlig på 57,1 %. Næsten halvdelen af gælden er imidlertid denomineret i udenlandsk valuta og er derfor følsom over for valutakurssvingninger.11.  De ungarske myndigheder har opgivet at nå det mål for 2006, der er fastsat i det opdaterede konvergensprogram og Rådets henstilling af 8. marts 2005, nemlig at underskuddet skal reduceres til 2,9 % af BNP. Der er risiko for, at selv det betydeligt højere nye mål, der lyder på 5,2 % af BNP[16], jf. udkastet til budget for 2006, vil blive overskredet, eftersom den planlagte skattereform forventes at mindske de offentlige indtægter med 1,1 % af BNP, og eftersom det nyligt vedtagne budgetudkast for 2006 ikke indeholder foranstaltninger af strukturel karakter, der vil kunne sikre en mindskelse af de offentlige udgifter i samme størrelsesorden.12.  Gennemførelsen af skattelettelser i især 2006 er ikke i overensstemmelse med Rådets henstilling om at gøre timingen og gennemførelsen af eventuelle skattelettelser betinget af, at underskudsmålene i det opdaterede konvergensprogram fra december 2004 opfyldes.13.  Den betydelige afvigelse i såvel 2005 som 2006 fra den ungarske regerings planlagte tilpasningskurs, der skulle bringe en ende på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i 2008, og som Rådet godkendte i sin henstilling af 8. marts 2005, sår tvivl om muligheden for at tilvejebringe denne korrektion, hvilket sammenholdt med de beskedne fremskridt på strukturreformområdet forstærker de makroøkonomiske uligevægte.14.  I overensstemmelse med Det Europæiske Råds resolution om stabilitets- og vækstpagten indvilgede Ungarn i at offentliggøre Rådets henstilling af 8. marts 2005 -VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:Artikel 1De foranstaltninger, som Ungarn har truffet til opfølgning af Rådets henstilling af 8. marts 2005, er utilstrækkelige.Artikel 2Denne beslutning er rettet til Republikken Ungarn.Udfærdiget i Bruxelles, denPå Rådets vegneFormand

[1] Se http://register.consilium.eu.int/pdf/en/05/st07/st07145.en05.pdf

[2] Af sammenlignelighedshensyn er alle disse tal i overensstemmelse med Eurostats beslutning af 23. september 2004 om, at det i en overgangsperiode vil være tilladt at klassificere pensionsfonde under anden søjle inden for den offentlige sektor - en mulighed, som de ungarske myndigheder valgte at udnytte, skønt det kun vil kunne lade sig gøre indtil finansindberetningen i marts 2007. Der refereres til bidragene til pensionsordninger under anden søjle som (op)justeret i indberetningen fra marts 2005: 0,9 % af BNP i 2004, 1,1 % af BNP i 2005 og 1,2 % af BNP i 2006-2008. Disse tal blev på ny opjusteret i indberetningen fra september 2005 (se fodnote 7).

[3] På daværende tidspunkt forventede Kommissionens tjenestegrene, at underskuddet i 2005 ville udgøre 4,1 % af BNP.

[4] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet – Foranstaltninger truffet af Ungarn til opfølgning af Rådets henstilling af 8. marts 2005 i henhold til artikel 104, stk. 7, under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (SEK(2005) 951 endelig)http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_actkhu_en.pdf

[5] I september 2005 erklærede den ungarske forfatningsdomstol, at denne udskydelse til det efterfølgende år (og det forhold at offentligt ansatte, som var ophørt med at arbejde ved udgangen af 2004, ikke var berettiget til den trettende månedsløn) var forfatningsstridig.

[6] Indkomsttabet på omkring 0,015 procentpoint af BNP kan henføres til den nylige beslutning om at fremrykke de pr. 1. januar 2006 planlagte momsnedsættelser, om end kun for benzin.

[7] I betragtning af myndighedernes beslutning om den midlertidige opførelse af pensionsfonde under anden søjle (se fodnote 2), blev målet på 3,6 % af BNP beregnet med udgangspunkt i et bidrag til pensionsordningen under anden søjle på 1,1 % af BNP, jf. indberetningen fra marts 2005, mens referencekursen for nedbringelsen af det offentlige underskud, herunder det oprindelige mål på 4,7 % af BNP, i konvergensprogramopdateringen fra december 2004 stadig ikke tog højde for dette pensionsbidrag. For at kunne sammenligne det senest indberettede underskud med det oprindelige mål i det opdaterede konvergensprogram er det nødvendigt at se bort fra det højere pensionsbidrag på 1,3 % af BNP, som blev anmeldt i september, hvorefter der fremkommer et underskud på 7,4 % af BNP.

[8] Dette tal inkluderer bidraget til pensionsordningen under anden søjle (der i marts 2005 blev opgivet til 1,1 % af BNP), mens det oprindelige mål i konvergensprogramopdateringen fra december 2004, der lød på 4,7 % af BNP, var beregnet ekskl. dette bidrag.

[9] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6. Forordning ændret ved forordning (EF) nr. 1056/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 5).

[10] EFT C 236 af 2.8.1997, s. 1.

[11] http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ecofin/81342.pdf#page=8 (EUT L 389 af 30.12.2004, s. 27).

[12] http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11218.en04.pdf#page=2

[13] http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11194.en04.pdf#page=2

[14] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_ass_hu_22_dec_en.pdf

[15] Forskellen i forhold til det tidligere mål på 3,8 % af BNP stammer fra forhøjelsen af bidraget til pensionsordningen under anden søjle med 0,2 procentpoint af BNP, jf. finansindberetningen fra marts 2005.

[16] Dette tal inkluderer standardbogføringen af indkøbet af militærfly, der medfører en forhøjelse på 0,5 % af BNP af det bebudede nye underskudsmål på 4,7 % af BNP i 2006.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 22.5.2017
            COM(2017) 530 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS AFGØRELSE
            om ophævelse af afgørelse 2010/288/EU om et uforholdsmæssigt stort underskud i Portugal

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS AFGØRELSE

               om ophævelse af afgørelse 2010/288/EU om et uforholdsmæssigt stort underskud i Portugal

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

               under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 12,

               under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

               ud fra følgende betragtninger:

               (1)Den 2. december 2009 vedtog Rådet efter henstilling fra Kommissionen afgørelse 2010/288/EU
                  1
                om et uforholdsmæssigt stort underskud i Portugal, jf. traktatens artikel 126, stk. 6. Rådet bemærkede, at det forventede underskud for 2009 var på 5,9 % af BNP, hvilket er over referenceværdien i traktaten på 3 % af BNP. Den offentlige bruttogæld (som siden 2005 har ligget over referenceværdien i traktaten på 60 % af BNP) forventedes at udgøre 74,5 % af BNP i 2009.

               (2)På samme dato rettede Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen i henhold til traktatens artikel 126, stk. 7, og artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1467/97
                  2
                en henstilling til Portugal med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2013. Rådet fastsatte ligeledes, at der skulle træffes virkningsfulde foranstaltninger senest den 2. juni 2010.

               (3)Efter at de portugisiske myndigheder havde anmodet om finansiel støtte fra Den Europæiske Union, de medlemsstater, der har euroen som valuta, og Den Internationale Valutafond (IMF), tildelte Rådet finansiel støtte til Portugal. Aftalememorandummet om specifikke økonomisk-politiske betingelser mellem Kommissionen og de portugisiske myndigheder blev undertegnet den 17. maj 2011
                  3
               . Siden da har Rådet rettet to nye henstillinger til Portugal (den 9. oktober 2012 og den 21. juni 2013) på grundlag af traktatens artikel 126, stk. 7, hvorved fristen for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud blev forlænget til henholdsvis 2014 og 2015. Rådet fandt i begge henstillinger, at Portugal havde truffet virkningsfulde foranstaltninger, men at der var indtruffet uventede økonomiske begivenheder med store ugunstige konsekvenser for de offentlige finanser. I henhold til artikel 10, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 472/2013
                  4
                blev Portugal fritaget for særskilt at fremlægge rapporter i forbindelse med proceduren for uforholdsmæssigt store underskud og rapporterede inden for rammerne af sit makroøkonomiske tilpasningsprogram
                  5
               .

               (4)Den 12. juli 2016 fastslog Rådet i henhold til traktatens artikel 126, stk. 8, at Portugal ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger til at efterkomme Rådets henstilling af 21. juni 2013. Den 8. august 2016 vedtog Rådet i henhold til traktatens artikel 126, stk. 9, en afgørelse, hvori den pålagde Portugal at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, som skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud. Der blev derved fastsat en ny frist for korrektionen af underskuddet, nemlig senest i 2016. Rådet fastsatte ligeledes, at der skulle træffes virkningsfulde foranstaltninger senest den 15. oktober 2016.

               (5)Den 16. november 2016 konkluderede Kommissionen, at Portugal havde truffet virkningsfulde foranstaltninger i henhold til Rådets afgørelse af 8. august 2016, jf. traktatens artikel 126, stk. 9.

               (6)I henhold til artikel 4 i protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaterne, er det Kommissionen, som skal tilvejebringe de data, der skal benyttes til gennemførelsen af proceduren. Som led i gennemførelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld samt andre relaterede variabler to gange årligt, nemlig inden den 1. april og inden den 1. oktober, jf. artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009
                  6
               .

               (7)Ophævelse af en afgørelse om, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud, bør ske ved en afgørelse vedtaget af Rådet på grundlag af de indberettede oplysninger. Desuden bør en afgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud kun ophæves, hvis Kommissionens prognoser viser, at underskuddet ikke vil overstige traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden
                  7
               .

               (8)På grundlag af de data, som Kommissionen (Eurostat) har fremlagt i henhold til artikel 14 i forordning (EF) nr. 479/2009 efter indberetningen fra Portugal i april 2017, og på grundlag af stabilitetsprogrammet for 2017 og Kommissionens forårsprognose 2017 kan der drages følgende konklusioner:

               –Efter at det offentlige underskud i 2015 nåede op på 4,4 % af BNP (3,1 % af BNP eksklusive engangsforanstaltninger), faldt det i 2016 til 2,0 % af BNP (2,3 % af BNP eksklusive engangsforanstaltninger). I forhold til budgetmålsætningerne i 2016 skyldtes nedbringelsen af underskuddet i 2016 hovedsagelig en begrænsning af de løbende udgifter (-0,9 % af BNP), særlig i forbruget i produktionen, og underudnyttelse af kapitaludgifter (-0,5 % af BNP), hvilket har mere end opvejet faldet i indtægterne (1,1 % af BNP) for både skatteindtægter og ikkeskattemæssige indtægter.

               –Ifølge stabilitetsprogrammet for 2017-2021, som blev fremlagt af den portugisiske regering den 28. april 2017, vil det offentlige underskud blive reduceret til 1,5 % af BNP i 2017 og 1,0 % af BNP i 2018. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2017 vil underskuddet udgøre 1,8 % af BNP i 2017 og 1,9 % af BNP i 2018, hvilket er under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i prognoseperioden. Disse prognoser omfatter ikke den potentielle underskudsforøgende virkning af støtteforanstaltninger til banker
                  8
               , som ikke burde bringe den varige nedbringelse af underskuddet i fare.

               –Den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede offentlige saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, blev forbedret med 0,3 % af BNP i 2016.

               –Bruttogældskvoten steg til 130,4 % i 2016 fra 129,2 % i 2015, hvilket skyldtes gældsforøgende stockflow-tilpasninger. Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2017 forventes gældskvoten at falde til 128,5 % i 2017 og 126,2 % i 2018 på grund af overskud på den primære saldo.

               (9)Rådets afgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud skal ophæves, når det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret, jf. traktatens artikel 126, stk. 12.

               (10)Efter Rådets opfattelse er det uforholdsmæssigt store underskud i Portugal blevet korrigeret, og afgørelse 2010/288/EU bør derfor ophæves.

               (11)Fra 2017, dvs. året efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, er Portugal underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og bør nærme sig den mellemfristede målsætning i et rimeligt tempo, herunder overholde udgiftsbenchmarket og gældskriteriet, jf. artikel 2, stk. 1a, i forordning (EF) nr. 1467/97 —

               VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

               Artikel 1

               Ud fra en samlet vurdering kan det konkluderes, at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Portugal er blevet korrigeret.

               Artikel 2

               Afgørelse 2010/288/EU ophæves.

               Artikel 3

               Denne afgørelse er rettet til Den Portugisiske Republik.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  Rådets afgørelse 2010/288/EU af 2. december 2009 om et uforholdsmæssigt stort underskud i Portugal (EUT L 125 af 21.5.2010, s. 44).

                     (2)
                  Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6).

                     (3)
                  Rådets gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU af 17. maj 2011 om tildeling af finansiel støtte fra Unionen til Portugal (EUT L 159 af 17.6.2011, s. 88).

                     (4)
                  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11).

                     (5)
                  Alle dokumenter vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud findes på:

                     https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/excessive-deficit-procedures-overview_en

                     (6)
                  Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 af 25. maj 2009 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (EUT L 145 af 10.6.2009, s. 1).

                     (7)
                  I overensstemmelse med "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form" som vedtaget af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg den 5.7.2016, som kan ses på:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/legal_texts/index_en.htm

                  .

                     (8)
                  Kommissionens afgørelse af 10.3.2017 - SA.47178 – Portugal – Recapitalisation of Caixa Geral de Depósitos, S.A.,

                     http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-556_en.htm


title: Henstilling med henblik på RÅDETS AFGØRELSE om gensidig bistand til Rumænien Henstilling med henblik på RÅDETS AFGØRELSE om gensidig bistand til Rumænien

text:
|

52011PC0183

	[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |Bruxelles, den 7.4.2011KOM(2011) 183 endeligHenstilling med henblik påRÅDETS AFGØRELSEom gensidig bistand til Rumænien BEGRUNDELSEINDLEDNINGI en situation med kraftigt øget risikoaversion under den globale økonomiske kriser, som førte til et fald i kapitalindstrømningen, pres på valutakursen og en stadig mere begrænset adgang til statsobligationsmarkedet anmodede de rumænske myndigheder den 6. marts 2009 EU om mellemfristet finansiel bistand, og de henvendte sig desuden til Den Internationale Valutafond (IMF) og Verdensbanken med en anmodning om supplerende bistand. Den 9. marts 2009 meddelte Europa-Kommissionen sammen med Rådets formandskab, at EU var rede til sammen med IMF at deltage i en samordnet finansieringspakke for at styrke holdbarheden i Rumæniens betalingsbalance. Det blev imidlertid understreget, at den finansielle bistand ville blive gjort betinget af, at der blev gennemført et program med understøttende politiske foranstaltninger. Dette program, der blev fremsendt i form af en hensigtserklæring til Kommissionen og IMF den 28. april 2009, fokuserede på at afbøde virkningerne af det skarpe fald i indstrømningen af privat kapital og samtidig gennemføre politiske foranstaltninger for at rette op de eksterne og finanspolitiske ubalancer og styrke den finansielle sektor. På baggrund af den samordnede finansieringspakke, der blev understøttet af dette program, gav moderinstitutterne til de ni største udenlandsk ejede banker i Rumænien tilsagn om, at de inden for rammerne af det europæiske banksamordningsinitiativ ville bibeholde deres samlede eksponering over for Rumænien på et højt niveau. I forbindelse med IMF's standby-arrangement til et beløb på 11,4 mia. SDR, der blev godkendt den 4. maj 2009, og den supplerende bistand fra Verdensbanken, EIB og EBRD på op til 2 mia. EUR besluttede Rådet for Den Europæiske Union den 6. maj 2009 at yde gensidig bistand til Rumænien og stille mellemfristet finansiel bistand på op til 5 mia. EUR til rådighed for Rumænien[1]. Den 23. juni 2009 indgik Den Europæiske Union og Rumænien et aftalememorandum indeholdende en præcisering af de konkrete foranstaltninger, der skulle gennemføres i programperioden og forud for udbetalingen af hver af de fem rater af EU-lånet.Mellem oktober 2009 og februar 2011 aflagde Kommissionens tjenestegrene forskellige besøg i Rumænien for at kontrollere efterlevelsen af vilkårene knyttet til EU's mellemfristede finansielle bistand. På basis af resultaterne af disse kontrolbesøg konkluderede Kommissionen, at betingelserne for udbetaling af de fem rater af EU-lånet i det store og hele var blevet opfyldt. Mellem udbetalingen af den første og den femte rate blev der føjet i alt fire tillæg til aftalememorandummet for at afspejle effekten af ændringerne i det økonomiske klima og nye strukturreformforanstaltninger.Efter at have ført grundige drøftelser med Kommissionens tjenestegrene og IMF-ansatte under et kontrolbesøg i Bukarest fra den 25. januar til den 8. februar 2011 anmodede de rumænske myndigheder den 17. februar 2011 om forebyggende mellemfristet finansiel EU-bistand på op til 1,4 mia. EUR til fortsat støtte for regeringens økonomiske reformprogram. I lighed med den foregående bistand skulle denne nye bistand stilles til rådighed sammen med et standby-arrangement med IMF til et beløb af 3,09 mia. SDR, som Rumænien også skulle behandle som en sikkerhedsforanstaltning, og lån fra Verdensbanken. Med den fælles bistand, der stilles til rådighed som en sikkerhedsforanstaltning, skulle det således være muligt at fjerne de tilbageværende alvorlige trusler mod den rumænske betalingsbalance og de hermed forbundne risici for den økonomiske og finansielle stabilitet i Rumænien og hos landets vigtigste handelspartnere i EU.MAKROØKONOMISK UDVIKLING OG UDSIGTEREfter et fald i BNP på 7,1 % i 2009 og på yderligere 1,3 % i 2010 begynder der nu at vise sig positive tegn på en forbedring af erhvervsklimaet og en stigning i aktivitetsniveauet. De seneste undersøgelsesresultater bekræfter, at stemningen i økonomien er i bedring. Industriproduktionen voksede med 5,5 % i 2010. Tilsvarende steg industriens ordretilgang i anden halvdel af 2010 med i gennemsnit omkring 25 % sammenlignet med året forinden. Den solide vækst i eksporten fortsatte (27,3 % i 2010 udtrykt i RON). Byggebranchen oplevede en kraftig vækst i december 2010, men detailhandelen er stadig påvirket af momsstigningen og reduktionen i de offentlige lønninger. De beskedne lønstigninger (den gennemsnitlige nettomånedsløn i december steg med 1,3 % år-til-år) er tegn på forbedringer på arbejdsmarkedet og vil sætte mere skub i forbruget. Skønt den registrerede ledighed fortsatte med at falde i januar 2011, vil arbejdsløshedsprocenten sandsynligvis stige i årets første seks måneder på grund af den nye registreringspligt for arbejdsløse.De økonomiske konjunkturer skulle nå et vendepunkt i 2001, og BNP i faste priser forventes at stige med 1,5 %. Efter et alvorligt fald i 2009 og 2010 forventes erhvervsinvesteringerne at vokse, da den udenlandske efterspørgsel stiger, og kapacitetsudnyttelsesgraden inden for fremstillingssektoren ligger tæt på rekordniveauet i 2008. Det forventes, at den stærke eksport og den stigende ordretilgang til industrien vil styrke virksomhedernes tillid til, at det er sikkert at investere trods de fortsat noget høje risikopræmier. Boligbyggeriet vil formentlig forblive dæmpet, da kreditgivningen fortsat ligger på et lavt niveau, og boligpriserne forventes at stabilisere sig yderligere. Efter et betydeligt fald i 2009 og 2010 forventes der nu en langsom stigning i det private forbrug i år takket være en opjustering af lønningerne i den offentlige sektor (+15 % efter nedskæringen på 25 % i juli 2010) og i industrien, hvor aktivitetsniveauet er taget kraftigt til. En kraftigere stigning bremses af den fortsatte stramning af finanspolitikken, den høje gældsbetjeningskvote og den begrænsede stigning i den private låntagning grundet den høje andel af misligholdte lån inden for detailbanksektoren. Den reale økonomiske vækst i 2012 forventes at komme til at ligge på omkring 4 %. Det skønnes, at væksten efterhånden vil blive bredere baseret, og at den indenlandske efterspørgsel kommer til at spille en central rolle for det økonomiske opsving. De private forbrugsudgifter vil sandsynligvis stige i et hurtigere tempo som følge af forbedringen af de private husholdningers økonomi i kølvandet på de nye lønstigninger og den stigende beskæftigelse.Inflationen toppede i december 2010 på 8,0 % (år-til-år) efter betydelige forhøjelser af den indirekte beskatning. Den lå dermed et godt stykke over det inflationsmål på 3,5 % ±1 procentpoint, som den rumænske centralbank havde sat for udgangen af 2010. I første halvdel af 2010 blev inflationen primært holdt oppe på grund af forhøjelsen af punktafgifterne på tobak og højere brændstofpriser – den årlige inflation udgjorde i gennemsnit 4,5 %, mens HICP-inflationen ved konstante skatter bevægede sig omkring 2 %. Inflationen steg til 7,5 % i tredje kvartal som følge af momsforhøjelsen og stigende fødevarepriser. I anden halvdel af 2011 forventes inflationen gradvist at bevæge sig i retning af centralbankens mål (3,0 % ± 1 procentpoint), efterhånden som priseffekten af stigningerne i de indirekte skatter ebber ud.Centralbanken har holdt den ledende rentesats på et stabilt niveau siden maj 2010. Ikke desto mindre har den rigelige mængde af likviditet på interbankmarkedet i de seneste måneder holdt de korte renter langt under centralbankens centrale ledende rente. Trods de faldende pengemarkedsrenter er der ikke kommet gang i udlånene til den private sektor på grund af ugunstige konjunkturforhold og stramningen af bankernes udlånsregler. På den pengepolitiske front står Rumænien fortsat over for store udfordringer. Gentagne overskridelser af inflationsmålene kan bringe centralbankens troværdighed i fare, selv om den ikke har haft direkte indflydelse på en stor del af de seneste prisstigninger. Centralbankens forsigtige tilgang til en lempelse af pengepolitikken i anden halvdel af 2010 var nødvendig på grund af risikoen for eftervirkninger af den momsbetingede inflationsstigning. For bedre at forankre inflationsforventningerne vil centralbanken fastholde sin aktive kommunikationspolitik.DE OFFENTLIGE FINANSERBudgetunderskuddet i 2010 udgjorde 6,5 % opgjort på kassebasis og lå dermed under underskudsmålet på 6,8 % af BNP. De offentlige indtægter steg med 7,2 % i 2010 takket være den ekstra indkomst fra forhøjelsen af momssatsen til 24 % og fra punktgifter og ikke-skattemæssige indtægter, der voksede med 28,2 %. Til gengæld faldt indtægterne fra beskatning af overskud med 17,4 % i 2010 som følge af eftervirkningerne af krisen. Desuden faldt indtægterne fra socialsikringsbidrag og indkomstskatter med henholdsvis 4,5 % og 3,2 %. De nominelle udgifter voksede med 4,2 % i 2010, da der blev brugt flere penge på andre overførsler, social bistand og varer og tjenesteydelser. Sidstnævnte forklares for en vis dels vedkommende med betalingen af restancer inden for sundhedssektoren på 2 mia. RON i september. De største besparelser ramte investeringsudgifterne, der faldt med 11,7 % i 2010, efterfulgt af personaleudgifter, der faldt med 8,6 %, og subsidier, der var 6,7 % lavere.Ifølge beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene har Rumænien også overholdt ESA-underskudsmålet for 2010, men dette mangler at blive bekræftet i løbet af de kommende måneder. Det skal imidlertid bemærkes, at Eurostats overflytning af en række statsejede virksomheder til den offentlige sektor i september 2010 og april 2011 vil forøge underskuddet med mindst 0,5 % af BNP, indtil underskuddene i disse virksomheder er blevet elimineret. For at tage højde for denne udvikling og afhængigt af budgetresultatet i 2011 kan dette nødvendiggøre en justering af underskudsmålet for 2011. Der kan blive behov for en ekstra indsats for at sikre, at ESA-underskuddet kommer til at ligger under 3 % i 2012 i overensstemmelse med Rådets henstilling som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.De indenlandske restancer blev reduceret mod udgangen af 2010, og myndighederne har forpligtet sig til at holde dem nede i hele 2011. De indenlandske restancer (ældre end 90 dage) beløb sig til 1,1 mia. RON (0,2 % af BNP) ultimo 2010, efter at de ultimo 2009 havde beløbet sig til 1,6 mia. RON (0,3% af BNP). Restancerne forekommer især blandt de lokale myndigheder (omkring 84 % af de samlede restancer ved udgangen af 2010) og i mindre omfang inden for sundhedssektoren, inkl. hospitaler. Det er vanskeligere at holde de lokale myndigheders restancer under kontrol, men en ny lov om lokale myndigheders finanser, der trådte i kraft den 1. januar 2011, skulle hjælpe med til at løse dette problem. Efter afviklingen af sundhedssektorens restancer på 2 mia. RON (0,4 % af BNP) i september 2010 er det lykkedes at holde sundhedssektorens restancer nede undtagen for hospitaler.Nye reformer inden for sundhedssektoren vil udgøre nøglen til at forhindre, at der på lang sigt opstår nye restancer på dette område. Målet er at indrette et effektivt sundhedssystem, der kan fungere inden for de fastsatte budgetrammer. De igangværende og fremtidige foranstaltninger omfatter indførelse af indtægtsbestemt brugerbetaling, afskaffelse af kravet om, at sygekassen skal indgå kontrakter med alle hospitaler, og en ændring af den statslige behandlingsgaranti for at udelukke ikke-essentielle sundhedsydelser. Verdensbanken yder og vil vedblive med at yde tekniske bistand i forbindelse hermed. Desuden vil finansministeriet holde øje med de aggregerede tal for hospitalsbudgetterne for at sikre, at de stemmer overens med den offentlige sektors planlagte udgifter. Er det ikke tilfældet, vil det sammen med sundhedsministeriet tage skridt til undgå, at der igen opstår restancer inden for hospitalssektoren.De rumænske myndigheder fastholder deres målsætning om at reducere budgetunderskuddet i 2011 til 4,4 % af BNP opgjort på kassebasis (under 5 % af BNP i ESA-termer). De har vedtaget 2011-budgettet og den mellemfristede budgetstrategi for 2011-13. På indtægtssiden vil alle væsentlige skatter forblive uændrede af hensyn til forudsigeligheden. På udgiftssiden fastholdes personaleudgiftsloftet på 39 mia. RON, ekskl. socialsikringsbidrag for militæret (1,6 mia. RON), som fra og med i år dækkes af staten i henhold til den nye pensionslov. Efter at de offentlige lønninger som en midlertidig kriseforanstaltning blev beskåret med 25 % i midten af 2010 for at rette op på budgetunderskuddet, er de nu blevet hævet med 15 % i forhold til niveauet i december 2010. Denne stigning er blevet opvejet af afskaffelsen af den trettende månedsløn og feriepenge. Desuden blev antallet af offentligt ansatte beskåret med ekstra 20 000 i forhold til, hvad der var nødvendigt for at overholde kravene til de samlede lønomkostninger. Blandt de øvrige foranstaltninger, der blev truffet i forbindelse med 2011-budgettet, kan nævnes den fortsatte fastfrysning af pensionsbeløb, nye jobnedskæringer i den offentlige sektor, hvor kun en ud af syv afgående medarbejdere vil blive erstattet, samt afskaffelse af varmetilskud. Der forventes endvidere betydelige besparelser takket være ændringen af pensionssystemet, den nye lønlov og omstruktureringen af sundhedssektoren.Myndighederne er fortsat indstillet på at styrke reducere underskuddet i 2012 til under 3% af BNP opgjort på ESA-basis, men der kan blive behov for supplerende foranstaltninger. Allerede i Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2010, der byggede på en antagelse om uændret politik, blev det nævnt, at der kunne blive behov for en ekstra indsats svarende til 0,5 % af BNP. Det kan imidlertid blive nødvendigt at træffe endnu mere omfattende foranstaltninger på grund af overflytningen af tabsgivende statsejede virksomheder til den offentlige sektor, som kommer til at medføre en samlet tilpasningsindsats svarende til omkring 1 % af BNP. Det vil også være nødvendigt fortsat at begrænse de offentlige udgifter, herunder lønninger og tillæg.Det foreslåede forebyggende program tager også sigte på styrke budgetforvaltningen yderligere. Gennemførelsen af loven om finanspolitisk ansvarlighed og vedtagelsen af den mellemfristede finanspolitiske strategi burde medvirke til at forbedre budgetplanlægningen. Desuden er det nødvendigt at forbedre planlægningen af investeringsudgifter på statsligt plan. Skønt Rumæniens offentlige anlægsbudgetter normalt er store (for 2011 er der afsat 7,2 % af BNP hertil), kommer der meget få resultater ud af dem, hvilket tyder på en forholdsvis ineffektiv udnyttelse af midlerne. Desuden blev der tidligere iværksat et stort antal anlægsprojekter uden sikkerhed for, at de kunne færdiggøres. Dette har bevirket, at de midler, der i dag står til rådighed til dækning af anlægsudgifter, er tyndt fordel over et (for) stort antal uafsluttede projekter. En arbejdsgruppe nedsat under premierministeren vil opstille en liste over prioriterede anlægsprojekter, som vil kunne finansieres over de kommende tre til fem år inden for de bevillingsrammer, der er fastsat i den ajourførte budgetstrategi for 2011-2014. Desuden vil centralregeringens overvågning og evaluering af anlægsprojekter blive forbedret ved at styrke den afdeling i finansministeriet, der er ansvarlig for kontrollen med offentlige investeringer og ved at forbedre ministeriets database med oplysninger om kapitalinvesteringer. Der kan blive behov for teknisk bistand fra andre medlemsstater. Finansministeriet vil hvert kvartal aflægge rapport til regeringen, hvori der vil blive gjort status over igangværende og planlagte anlægsprojekter, og regeringen vil drøfte denne rapport og tage skridt til at eliminere eventuelle budgetoverskridelser eller andre problemer forbundet med budgetgennemførelsen. Endelig vil anlægsudgifterne gradvist overgå fra at være 100 % indenlandsk finansierede investeringer til investeringer, der medfinansieres af EU, hvilket også skulle bidrage til at forbedre absorberingen af EU-midler.FINANSMARKEDERFinansmarkederne i Rumænien har udviklet sig solidt siden midten af 2010, men situation er stadig skrøbelig. Den vedblivende turbulens i euroområdets periferi synes kun at have haft en beskeden direkte indvirkning på de rumænske markeder. Spændingerne på finansmarkederne aftog i takt med forbedringen af klimaet på det globale marked og til en vis grad også som følge af forventningerne til EU's og IMF's opfølgningsprogram for Rumænien. Vekselkursen har de seneste måneder været stabil og ligget tæt på 4,20-4,30 RON/EUR. Efter at have toppet lige over 400 basispoints i midten af 2010 har CDS-spreadene på statsgæld bevæget sig omkring ca. 300 basispoints siden oktober 2010 (lavere end i Grækenland, Irland, Portugal og Ungarn). Aktieindekset BET forblev stort set uændret i fjerde kvartal af 2010, men begyndte igen at stige i januar. Renten på etårige indenlandske statspapirer lå klart under 7 % p.a. i januar og februar 2011, hvilket tyder på lavere refinansieringsomkostninger for budgettet end i det meste af 2010. Bankernes rentabilitet blev ramt af forværringen af aktivernes kvalitet. Andelen af misligholdte lån steg til 11,9% ved udgangen af 2010 sammenlignet med 7,9% ved udgangen af 2009. Denne forringelse af aktivernes værdi gik ud over rentabiliteten inden for banksektoren og kulminerede i et nettotab ved årets udgang (dvs. en negativ egenkapitalforrentning på -1 %). Bankerne har imidlertid bevaret tilstrækkelige kapitalbuffere, således at solvensprocenten for systemet som helhed er forblevet over 14 %. Skønt risikoeksponeringen siden oktober 2010 er faldet til 95 % af benchmarkværdien i marts 2009, ligger eksponeringen hos de moderinstitutter, der deltager i det europæiske banksamordningsinitiativ (Wien-initiativet), fortsat tæt på niveauet i marts 2009 (98 % ultimo januar 2011).BETALINGSBALANCE OG EKSTERNE FINANSIERINGSBEHOVBetalingsbalancens løbende poster udviste et underskud på 4,2 % af BNP i 2010. Indstrømningen af privat kapital er gradvist taget til. Dette har muliggjort en hurtigere akkumulering af udenlandsk valuta end forventet, således at valutareserverne nu ligger på et komfortabelt niveau (omkring 130 % af den kortfristede gæld). I henhold til de aktuelle fremskrivninger baseret på det makroøkonomiske baseline-scenario vil udlandsgælden ikke udvikle sig i uholdbar retning i løbet af programperioden.I tilfælde af et negativt chok kan Rumænien få behov for supplerende finansiering på op til 5 mia. EUR. I et sådant negativt scenario vil Rumænien ikke være i stand til at dække hele sit eksterne finansieringsbehov via de disponible finansieringskilder, hovedsagelig som følge af et fald i de udenlandske direkte investeringer og lavere refinansieringssatser for amortisering af gæld, især fra bankernes side. I så fald vil det residuale finansieringsbehov skulle dækkes gennem aktivering af forebyggende finansiel bistand fra EU (sammen med IMF-bistand). Dette alternative scenario er blevet udformet i tæt samarbejde med IMF og bekræfter det supplerende finansieringsbehov på omkring 5 mia. EUR, der skal dækkes ved hjælp af international finansiel bistand.Skønt den økonomiske krise har hjulpet med til at rette op på ubalancer i økonomien, forekommer der stadig ubalancer. Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster er blevet reduceret fra 11,4 % af BNP i 2008 til omkring 4,2 % i 2010. Kreditvæksten er gået i stå, og der har været en tocifret nedgang i anlægsaktiviteterne de seneste to år. Inflationen er fortsat høj. Det skarpe fald i lønningerne, særlig inden for den offentlige sektor, og den nye depreciering af valutaen i 2010 har bidraget til at forbedre Rumæniens priskonkurrenceevne. Med de foranstaltninger, de har vedtaget, har myndighederne haft held med reducere budgetunderskuddet til under det aftalte niveau i 2010. Underskuddet på de løbende poster og det offentlige underskud (det dobbelte underskud) er dog fortsat forholdsvis store. Desuden kan den konstante stigning i låntagningen i udlandet udgøre en risiko. Dette betyder, at der fortsat eksisterer farlige makroøkonomiske ubalancer, der udgør en alvorlig trussel mod holdbarheden i Rumæniens betalingsbalance.EU-STØTTE UNDER BETALINGSBALANCEMEKANISMEN SOM LED I EN INTERNATIONAL INDSATSI lyset af de fortsat alvorlige betalingsbalanceproblemer, Rumænien står over for, og på betingelse af, at de rumænske myndigheder afgiver et fast tilsagn om at gennemføre et større finanspolitisk, finansielt og strukturelt tilpasningsprogram, henstiller Kommissionen, efter at den har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg den 3. marts 2011, at Rådet vedtager en afgørelse om fortsat at yde den gensidige bistand, der er omhandlet i EUF-traktatens artikel 143. Den rumænske regering skal gennemføre sit økonomiske program for at eliminere de tilbageværende alvorlige trusler mod holdbarheden i landets betalingsbalance.Desuden foreslår Kommissionen efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, at Rådet vedtager en afgørelse om forebyggende mellemfristet finansiel bistand på op til 1,4 mia. EUR til Rumænien for at sikre holdbarheden i landets betalingsbalance[2]. Denne forebyggende bistand vil kunne aktiveres frem til den 31. marts 2013.Forebyggende mellemfristet finansiel bistand til Rumænien under mekanismen for betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne forekommer at være det mest hensigtsmæssige middel på baggrund af den aktuelle situation med en reduceret kapitaltilstrømning og store finanspolitiske og eksterne ubalancer. Under de aktuelle forhold på markedet agter Rumænien ikke at anmode om udbetaling af midler fra IMF eller EU, men den forebyggende bistand vil gøre det nemmere for landet at gå videre med korrektionen af budgetunderskuddet og underskuddet på betalingsbalancen.Bistanden vil give troværdighed til regeringens økonomiske program, herunder den igangværende budgettilpasning og konsolideringen af finansmarkedsreformen, og den vil øge fokuseringen på produkt- og arbejdsmarkedsreformer og en bedre absorbering af midler fra EU's strukturfonde. Gennemførelsen af det økonomiske program vil øge Rumæniens vækstpotentiale, hvilket burde få en positiv effekt for den rumænske valutas værdi i udlandet og dermed mindske risikoen for negative effekter for virksomhedernes balancer og husholdningernes økonomi. Det skulle sikre et mere holdbart økonomisk opsving og forbedre kvaliteten af banksektorens aktiver, hvilket igen vil frigøre ressourcer til nye investeringer.Mens den forebyggende bistand afspejler det forhold, at Rumænien under normale markedsvilkår kan dække sit finansieringsbehov uden yderligere officiel bistand, anses de risici, der udgør en alvorlig trussel mod holdbarheden i den rumænske betalingsbalance, at være tilstrækkeligt dækket frem til første kvartal 2013 af de påtænkte forebyggende lån på op til 5 mia. EUR, da den foreslåede forebyggende EU-bistand til Rumænien vil blive sammenkoblet med IMF-bistand i form af et forebyggende standby-arrangement i en størrelsesorden på 3,09 mia. SDR (300 % af Rumæniens IMF-kvote eller ca. 3,6 mia. EUR). Verdensbanken vil fortsætte med at yde den bistand på henholdsvis 400 mio. EUR, som den har givet tilsagn om inden for rammerne af sit program for udviklingslån (DPL3), og 750 mio. EUR baseret på resultaterne af socialsikrings- og sundhedsreformerne.EU's forebyggende finansielle bistand ydes til støtte for realiseringen af de rumænske myndigheders faste tilsagn om at gennemføre et omfattende økonomisk program. Programmet vil blive integreret i en opdatering af det rumænske konvergensprogram og i Rumæniens nationale reformprogram. De nærmere økonomisk-politiske betingelser knyttet til udbetalingen af de forskellige rater af EU-lånet vil blive fastsat i et aftalememorandum mellem Kommissionen og de rumænske myndigheder, som kommer til at bestå af følgende hovedelementer:A: Konsolidering af de offentlige finanserKonsolideringen af de offentlige finanser udgør fortsat et centralt element i reformprogrammet, i henhold til hvilket budgetunderskuddet skal reduceres til 4,4 % af BNP i 2011 opgjort på kassebasis (under 5 % af BNP i ESA-termer) og til under 3 % af BNP in 2012 i ESA-termer, hvorefter situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud vil være bragt til ophør. Programmet vil endvidere sætte skub i bestræbelserne på at reducere den offentlige sektors restancer på såvel centralt som lokalt plan. Det finansielle rapporteringssystem for de statsejede virksomheder, der er blevet eller risikerer at blive medregnet til den offentlige sektor, bør udvides for at muliggøre en månedlig overvågning af deres finansielle stilling, inkl. mængden af betalingsrestancer, for gradvist at mindske denne. Den offentlige sektors lønomkostninger må i 2011 højst beløbe sig til 39 mia. RON (ekskl. 1 574 mio. RON i socialsikringsbidrag for militæret efter gennemførelsen af den nye pensionslov), og de skal samtidig overholde de relevante øvre grænser i den mellemfristede finanspolitiske strategi for perioden 2012-2014.B: Finanspolitisk styring og finanspolitisk strukturreformDen finanspolitiske styring vil nyde stor gavn af den tekniske bistand fra IMF og Verdensbanken inden for offentlig finansforvaltning og finanskontrol. Denne bistand omfatter også uddannelse af personale og modernisering af hele it-infrastrukturen til forvaltning af centralregeringens budget og udgifter. Det økonomiske program tager også hensyn til, at der er behov for en bedre prioritering af offentlige investeringsbehov, og at planlægningen, opfølgningen og evalueringen af offentlige anlægsprojekter skal forbedres. Det økonomiske program indeholder adskillige foranstaltninger med henblik herpå, herunder oprettelse af en projektdatabase og en styrkelse af planlægnings- og overvågningskapaciteten i henholdsvis premierministerens kabinet og finansministeriet i forbindelse med anlægsinvesteringer. Finansministeriet vil føre nøje kontrol med budgetterne for de hospitaler, der henhører under sundhedsministeriet, for at undgå, at der igen opstår betalingsrestancer. De rumænske myndigheder vil også fremover gennemføre en årlig review og ajourføring af gældsforvaltningsstrategien, hvilket som led i dette program vil sige ultimo december 2011 og ultimo december 2012.C: Regulering af og tilsyn med finanssektorenInden for finanssektoren vil myndighederne sørge for, at den tilsynsmæssige behandling af "debt-for-equity swaps" ikke svækker kreditinstitutternes finansielle stilling. Som forberedelse på indførelsen af IFRS i 2012 vil myndighederne udarbejde forslag til tilsynsfiltre med henblik på at fastholde den tilsynsmæssige tilgang til hensættelser til dækning af tab på lån, solvens og reserver. Kreditdisciplin og forhindring af "moral hazard" blandt debitorer kan yde et betydeligt bidrag til forbedring af den finansielle stabilitet. Derfor vil regeringen fortsat afholde sig fra at tage lovgivningsmæssige initiativer (såsom loven om personlig insolvens) og indføje bestemmelser i loven om gældsinddrivelse, der vil kunne underminere kreditdisciplinen. Myndighederne vil desuden foretage de nødvendige ændringer for at skabe korrelation mellem bestemmelserne i loven om forsikringsselskabers konkurs og den generelle lov om insolvens og loven om forsikringsselskabers virksomhed og forsikringstilsyn.D: PengepolitikPengepolitikken vil fortsat være gearet mod at sikre prisstabilitet og opfylde den rumænske centralbanks inflationsmål (3,0 % ±1 procentpoint ultimo 2011 og ultimo 2012).E: StrukturreformerDen rumænske regerings økonomiske program fokuserer kraftigt på gennemførelse af reformer på produktmarkedet og arbejdsmarkedet med det formål at forbedre deres funktionsmåde og dermed gøre den rumænske økonomi mere modstandsdygtig over for eksterne chok og øge dens vækstpotentiale på lang sigt. Programmets strukturreformdagsorden vil blive inkluderet i Rumæniens kommende nationale reformprogram og hjælpe landet med at nå de nationale mål, der er blevet fastsat inden for rammerne af Europa 2020-vækststrategien.For energisektorens vedkommende skal der ifølge programmet gennemføres en deregulering af priserne på og handelen med el og gas for at forbedre adgangen til markedet og øge transportkapaciteten og for at bidrage til opbygningen af et velfungerende, integreret og sammenkoblet indre marked for el og gas i overensstemmelse med Det Europæiske Råds konklusioner af 4. februar 2011. Ifølge programmet skal der etableres en stærk og uafhængig energimyndighed, der skal kunne påtage sig arbejdsopgaver og ansvarsområder som beskrevet i den tredje energipakke. Omstruktureringsplanen for kulindustrien vil blive anmeldt til Kommissionen. Programmet omfatter en samlet reform af jernbanesektoren, der kan gøre den mere effektiv i relation til passagertransport og planlægning af jernbaneinfrastrukturer og samtidig gøre den mere attraktiv for anden transport end passagertransport (gods). Reformen vil blive hjulpet på vej af en stærk og uafhængig regulerende jernbanemyndighed.Rumæniens lovgivning om offentlig-private partnerskaber skal tages op til revision for at sikre, at den er i komplet overensstemmelse med EU's direktiver om offentlige indkøb. Desuden skal en review af rammerne for offentlige indkøb afsluttes inden udgangen af december 2011. Der skal i henhold til programmet indrettes en såkaldt kvikskranke som beskrevet i tjenesteydelsesdirektivet, der skal bistå virksomhederne med de forskellige administrative procedurer i forbindelse med deres etablering i Rumænien eller i forbindelse med grænseoverskridende levering af tjenesteydelser, og eventuelle restriktioner i forbindelse med etablering af detailforretninger vil blive ophævet.Arbejdsmarkedsreformen vil ifølge programmet blive videreført med en ændring af arbejdsreglerne, som forventes godkendt i 2011, og en strømlining af de institutioner, der er ansvarlige for løndannelse. Arbejdsmarkedet vil blive gjort mere fleksibelt ved i højere grad at gøre brug af tidsbegrænsede ansættelseskontrakter, mindske overtidsbetalingen og forlænge prøvetiden forud for fastansættelse. Den rumænske regering vil sammen med de forskellige berørte parter undersøge, hvordan lønforhandlingerne i den private sektor kan rationaliseres. Endelig omfatter programmet foranstaltninger til forøgelse af udbuddet af arbejdskraft og bekæmpelse af sort arbejde. Reformerne skal være i overensstemmelse med EU's direktiver og de grundlæggende arbejdstagerrettigheder og skal tage hensyn til behovet for en integreret tilgang til flexicurity.Myndighederne vil tage skridt til at styrke corporate governance i statsejede virksomheder, herunder i finanssektoren.Med hensyn til den meget tiltrængte forbedring af absorberingen af EU-midler siger programmet, at den regeringshandlingsplan, som de rumænske myndigheder er i færd med at lægge sidste hånd på, og som er en reaktion på brevet af 13. december 2010 fra Kommissionens formand, vil blive gennemført. I programmet er der fastsat specifikke mål for størrelsen af de samlede certificerede udgifter indtil udgangen af 2012 for at forhindre, at Rumænien mister en betydelig del af de strukturfondsmidler, der er afsat til landets økonomiske udvikling.Henstilling med henblik påRÅDETS AFGØRELSEom gensidig bistand til RumænienRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 143,under henvisning til Kommissionens henstilling efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg ogud fra følgende betragtninger:1.  Rumænien har gennemført et omfattende reformprogram siden 2009. Holdbarheden i de offentlige finanser er blevet forbedret, og også regeringens adgang til markedsbaseret finansiering er blevet markant forbedret. Eftersom den finanspolitiske tilpasning fortsætter, og kursen på den rumænske valuta (RON) i forhold til de vigtigste handelspartneres valutaer er blevet mere stabil, og eftersom moderinstitutterne til udenlandsk ejede banker har bibeholdt deres eksponering mod Rumænien, er banksektoren forblevet stabil med et godt kapitalgrundlag, og Rumæniens eksterne underskud er ikke vokset.2.  Det er nødvendigt at fortsætte konsolideringen af de offentlige finanser for at stabilisere gældskvoten yderligere og sikre, at de offentlige finanser forbliver bæredygtige på lang sigt i en situation med en hastigt stigende ældrekvote. Rumænien er begyndt at opbygge en rentekurve, men det er stadig dyrt at finansiere budgetunderskuddet og refinansieringen af forfalden gæld, og Rumænien satser fortsat på gældsinstrumenter med korte løbetider. Skønt det er lykkedes at fastholde stabiliteten inden for banksektoren, vil stigningen i uproduktive aktiver måske blive ved med at lægge pres på systemet.3.  På den baggrund er det vigtigt, at de rumænske myndigheder også fremover fører en sund og troværdig makroøkonomisk politik for at forhindre, at der igen opstår stress på de finansielle markeder. En af hjørnestene i det økonomiske program består fortsat i at mindske budgetunderskuddet i overensstemmelse med de henstillinger, som Rådet har rettet til Rumænien som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. For at sikre en holdbar nedbringelse af budgetunderskuddet er det nødvendigt, at Rumænien går videre med sin reform af den offentlige finansforvaltning og finanskontrol.4.  Rådet gennemgår med regelmæssige mellemrum Rumæniens økonomiske politikker, navnlig i forbindelse med den årlige analyse af opdateringerne af landets konvergensprogram og af gennemførelsen af det nationale reformprogram og i forbindelse med den regelmæssige gennemgang af fremskridtene i Rumænien som led i konvergensrapporten.5.  I henhold til det økonomiske programs baseline-scenario er der sikret fuld dækning for det samlede bruttofinansieringsbehov frem til første kvartal af 2013, og regeringen fortsætter med at konsolidere sin adgang til markedsbaseret finansiering, men de uafsluttede reformplaner og de betydelige risici, der knytter sig til baseline-scenariet, berettiger Rumæniens anmodning om at få stillet forebyggende bistand til rådighed som opfølgning på den bistand, der blev ydet i henhold til Rådets beslutning 2009/458/EF[3].6.  De rumænske myndigheder har anmodet EU og andre internationale finansielle institutioner om finansiel bistand til støtte for holdbarheden i landets betalingsbalance og for at sikre, at landets internationale valutareserver kan holdes på sikkert niveau, selv i tilfælde af en ugunstig økonomisk udvikling.7.  Rumænien er fortsat alvorligt truet af vanskeligheder i forhold til landets betalingsbalance, og den trussel berettiger, at Den Europæiske Union vedbliver med at yde gensidig bistand —VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:Artikel 1Den Europæiske Union vedbliver med at yde gensidig bistand til Rumænien, dvs. den bistand, der blev stillet til rådighed i henhold til Rådets beslutning 2009/458/EF af 6. maj 2009.Artikel 2Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.Artikel 3Denne afgørelse får virkning på dagen for meddelelsen.Artikel 4Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende .Udfærdiget i Bruxelles, den [dato].På Rådets vegneFormandBUDGETMÆSSIG KONSEKVENSANALYSE(jf. artikel 16 i de interne regler)POLITIKOMRÅDE: AFSNIT 01 – ØKONOMISKE OG FINANSIELLE ANLIGGENDERAKTIVITET: FINANSIELLE TRANSAKTIONER OG INSTRUMENTER1. FORSLAGETS BETEGNELSE: BUDGETPOST OG BETEGNELSEHenstilling med henblik på Rådets afgørelse om gensidig bistand til Rumænien i sammenhæng med forslaget til Rådets afgørelse om forebyggende mellemfristet finansiel EU-bistand til Rumænien.01 04 01 01 Den Europæiske Unions sikkerhedsstillelse for lån optaget af EU med henblik på betalingsbalancestøtte.2. RETSGRUNDLAG:TEUF, artikel 143 og 352, Rådets forordning (EF) nr. 332/2002.3. SAMLEDE TAL FOR REGNSKABSÅRET (EUR)I dette punkt vises strukturen for den garanti, som stilles af Den Europæiske Union. Den gør Kommissionen i stand til at afdrage på gælden (hovedstol, renter og andre omkostninger), hvis skyldneren (Rumænien) ikke betaler.Når der er anført et "p.m." i budgettet, betyder det, at budgetgarantien kun aktiveres, hvis garantien faktisk kræves indfriet. Det forventes normalt, at der ikke vil blive gjort brug af garantien.3a – Løbende regnskabsårIkke relevant.FB |Bevillinger ved regnskabsårets begyndelse (budget) |Overførsler |Yderligere bevillinger |Samlede bevillinger |Bevillinger, som allerede er sat til side gennem et andet arbejdsprogram |Disponibel saldo |Beløb til den foreslåede foranstaltning |3b – OverførslerIkke relevant.FB |Overførsler |Bevillinger, som allerede er sat til side gennem et andet arbejdsprogram |Disponibel saldo |Beløb til den foreslåede foranstaltning |3c – Følgende regnskabsårIkke relevant.FB |Bevillinger ved regnskabsårets begyndelse (budget) | p.m. |Overførsler |Yderligere bevillinger |Samlede bevillinger |Bevillinger, som allerede er sat til side gennem et andet arbejdsprogram |Disponibel saldo |Beløb til den foreslåede foranstaltning | p.m. |4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGENDen foreslåede forebyggende mellemfristede finansielle bistand til Rumænien består, hvis den aktiveres, af et lån fra EU på op til 1,4 mia. EUR (der finansieres ved, at EU optager lån på de internationale kapitalmarkeder). Den indgår i en international finansieringspakke, som navnlig omfatter et IMF-lån på 3,09 mia. SDR (ca. 3,6 mia. EUR), som understøttes af standby-arrangementet. Verdensbanken har givet tilsagn om i alt 1,15 mia. EUR, hvoraf der allerede blev givet tilsagn om 400 mio. EUR som led i den foregående internationale finanspakke. EU's forebyggende mellemfristede finansielle bistand til Rumænien tjener til at modvirke de fortsat store risici for holdbarheden i Rumæniens betalingsbalance, der har været alvorligt truet siden 2009. Den forebyggende bistand understøtter også regeringens økonomiske program, der bl.a. har til formål at befæste investorernes tillid og mindske risikoen for spændinger på finansmarkederne. Bistanden forventes at yde et bidrag til den finansielle stabilitet også uden for modtagerlandets grænser som følge af de snævre internationale forbindelser (bl.a. mellem banker). Med den økonomiske pakke, hvortil der ydes bistand, satser regeringen på at kunne vedblive med at nedbringe underskuddet i perioden 2011-2013, hvilket vil mindske regeringens finansieringsbehov. Endelig sikrer støtten, som forvaltes af Kommissionen i samråd med Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, at EU forbliver nært involveret i udformningen af den økonomiske politik i Rumænien, og at politikken er i overensstemmelse med Rumæniens tilsagn i EU-sammenhæng og Rådets henstillinger, herunder navnlig gennemførelsen af det nationale reformprogram og konvergensprogrammet.De lån, som EU optager på kapitalmarkederne eller hos finansieringsinstitutter med henblik på at yde lån til Rumænien, hvis landet anmoder herom, og hvis Kommissionen og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg stiller sig positivt hertil, er dækket af EU-garantien. Lånet optages på kapitalmarkederne eller hos finansieringsinstitutter. Hovedstolen for de lån, der kunne blive ydet til Rumænien, vil udgøre op til 1,4 mia. EUR.Den garanti, der stilles af EU, er sammensat på en sådan måde, at den vil sætte Kommissionen i stand til at afdrage på gælden, hvis Rumænien ikke betaler.For at opfylde sine forpligtelser kan Kommissionen midlertidigt trække på sine egne kontante ressourcer for at afdrage på gælden. I dette tilfælde gælder artikel 12 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 om gennemførelse af afgørelse 2007/436/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter (EFT L 130 af 31.5.2000, s. 1).5. BEREGNINGSMETODEIkke relevant.6. BETALINGSSKEMA (EUR)Ikke relevant.Udgifts-område | Bevillinger | Betalinger |År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | Følgende regnskabsår |År n |År n+1 |År n |År n+1 |I alt |[1] Rådets beslutning af 6. maj 2009 om gensidig bistand til Rumænien (2009/458/EF) (EUT L 150 af 13.6.2009, s. 6) og Rådets beslutning af samme dato om mellemfristet finansiel bistand fra Fællesskabet til Rumænien (2009/459/EF) (EUT L 150 af 13.6.2009, s. 8). Den 16. februar 2010 ændrede Rådet denne beslutning for at tage højde for den uventet kraftige recessions følger for programmets mål (2010/183/EU) (EUT L 83, 30.3.2010, s. 19).[2] Den foreslåede bistand vil blive ydet under EU-faciliteten for medlemsstater, der endnu ikke har indført euroen, som er beskrevet i Rådets forordning (EF) nr. 332/2002.[3] EUT L 150 af 13.6.2009, s. 6.