title: Udkast til RÅDETS HENSTILLING TIL MEDLEMSSTATERNE VEDRØRENDE GENVINDING OG GENANVENDELSE AF RETURPAPIR OG -PAP (forelagt Rådet af Kommissionen)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (80) 237
Vol. 1980/0074
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER
Dette dokument annulerer og                                  KOM(80)237 endelig udg.
erstatter dokument K0M(80 ) 237
endelig udg . af 12 . maj 1980                               Bruxelles / den 30 . juni 1980
Vedrdrer følgende tekster DA
                                                                       I '
                                                                       I »
                                        Udkast til
                          RÅDETS HENSTILLING TIL MEDLEMSSTATERNE
                         VEDRØRENDE GENVINDING OG GENANVENDELSE AF
                                     RETURPAPIR OG -PAP
                               ( forelagt Rådet af Kommissionen )
                                             . *«««"}      ■ i             •■
                                               - \f     t'.
                                         j "- g       - s ■ i,-;
                                                         ■ ^ " . ;X--\
                                                      /        • \ O"
          KOM ( 80 ) 237 endelig udg
 ---pagebreak--- Indledning
I handlingsprogrammet for De europæiske Fællesskaber på miljøområdet
1977-1981 . der blev godkendt ved resolution fra Rådet for De europæiske
                                           \
Fællesskaber og repræsentanterne for medlemsstaterne , forsamlet i Rådet / \
                        1 )
den 17 . maj 1977 , forklares behovet for en " aktiv aff aldspoliti k " og
opstilles prioriteterne - på' dette område - genanvendelse af returpapir
og -pap er en af disse prioriteter . Programmet omfatter forebyggelse
af affaldsproduktion , genvinding og genanvendelse af affald .
                                                2)
Udvalget for forvaltning af Affaldsstoffer . , som er nedsat for at støtte
Kommissionen ved formuleringen af en affaldspolitik for Fællesskabe "
vedtog som sin første prioritet genvinding og genanvendelse af retu ,
papir og -pap og godkendte på mødet den 4 . oktober 1977 et arbejdspr g ;
på dette område . ..
Økonomiske aspekter
                - - ■ "                                          y
1 . I sit svar på Kommissionens spørgéskema af 14 . juli 1978 beregnede
f • Den europæiske sammenslutning af Cellulose-, Papir- og Papindustriér
     ( CEPAC ) EF's årlige underskud af papirfiberråstoffer ( papir ,, papir
                  »                                     ,
     masse , træ og returpapir ) i 1976 til 16 millioner tons ( omregnet til
     t /{bapi rækvivalent ) i forhold til et årligt papir   og papforbrug på
     30 millioner tons . Forbruget på ca . 30 millioner tons er derfor blevet
     dækket i et omfang af 14 millioner tons ( dvs . ca . 45% ) ved fibre af
                              3)   '
     fællesskabsopnndélse        . Af disse 14 millioner tons er kun ca , 5
     millioner træfibre fra Fællesskabets skove , idet de resterende , 9 mil
     lioner er genanvendte fibre fra returpapir ; dette udgør en genvindings
     grad p8 ca . 32%*' .
 1 ) EFT nr . C 139 af 13 . juni 1977 .
 2 ) EFT nr . L 115 af 1 . maj 1976 . >
 3 ) Det bør dog erindres , at fibre , der genvindes inden for Fællesskabet ,
     kan være indført fra tredjelande .
 4 ) Genvindingsgraden er forholdet mellem den samlede mængde genvundet
     papir og det faktiske forbrug af papir og pap .
 ---pagebreak--- Hvis man igen tager forbruget i 1976 på 30 millioner tons som udgangs
punkt og i øvrigt erindrer , at ca . 15%'ender i langlivede produkter
eller ikke kan genvindes (5 millioner tons )., andrager den mængde retur
papir , der inden for EF teoretisk kan genvindes , ca . 25 millioner tons .
Heraf genvindes for øjeblikket kun ca . 10 millioner tons . Ca . 15 millio
ner tons bortskaffes stadig som affald , hovedsagelig som almindeligt
husholdningsaffald . Den europæiske økonomi mister derfor råstof værdien
af disse 15 millioner tons . ( Hvis omkostningerne ved bortskaffelse anr
slås til ca . 30 ERE pr . ton husholdsaf fald , koster alene bortskaffelsen
heraf økonomien mere end 450 millioner EftE om året )
Idet det bemærkes , at den samlede mængde affald , der produceres     Fælles
skabet , kan anslås til 1,7 milliarder tons årligt , fremføres det      hand
lingsprogrammet for Fællesskabet på miljøområdet , at Fællesskabet nr
fremme en aktiv politik for at bekæmpe affald ved bl.a .:
a ) at nedbringe den forurening , som forårsages ved ophobning af affald,
b ) at, bidrage til den harmoniske udvikling af den økonomiske aktivitet
     i overensstemmelse med målene i EØF-traktaten , en udvikling , som
                                                , >   .    •
   - kun kan hæmines ved de stigende priser på råstoffer , ved Fællesskabets
                                              , 1   ■ i
     afhængighed af andre med hensyn til forsyning , og på lang sigt ved
     tiltagende knaphed og deraf følgende prisstigning på visse råstoffer .
Det står endnu ikke klart , om/ og under hvilke omstændigheder, Falles-
skabets ressourcer af tra og returpapir kan , bruges og udvikles . FAO's
( De forenede Nationers Levnedsmiddel - og Landbrugsorganisation ) og CEPAC's
prognoser i deres svar på Kommissionens spørgeskema af' 14 . juli 1978 viser
at eksterne forsyninger på mellemlang og lang sigt udmærket kan blive van
skelige .                          .            if      r !•
De gunstigste beregninger viser , at træmasseproduktionen i Skandinavien ,
som for øjeblikket er hovedleverandør til Ef^'vil stige med 35% toellem
1970 og år 2d0t) - en stigning på omkring 6 rpi ilioner tons . I betragtning
                 ...                 ...
af tendensen til større integrering i den skandinaviske industri er det
sandsynligt , ai denne ekstra mængde vil blive;' leveret i form af papir ,
og ikke træmasse .
 ---pagebreak--- Med hensyn til Sydamerika afhænger prognoserne af , hvordan det interne
 forbrug udvikler sig . Den disponible mængde træmasse vil imidlertid
 næppe overstige 1 million tons før 1990 . Investeringerne i Afrika er
 ikke tilstrækkelige til at kunne fi afgørende indflydelse på forsyningerne
 til Fællesskabet før §r 2000 .
 Produktionen i lande i Asien vil inden for den overskuelige fremtid i
 vid udstrækning blive brugt til at dække eget behov , og eventuelle over-
 skudsmængder vil sandsynligvis gå til Japan . Endvidere kan disse landes
eksportpolitik være vanskelig at forudsige . Det er s£Uedes til Nordame-
 rika, og især Canada , at Fællesskabet må vinde sig for at sikre forsyningen
med importeret træmasse til Europa frem til år 2000 , De nordamerikanske
 leverancer til Fællesskabet er af marginal betydning i relation til
                                                 j
hjemmemarkedet , eftersom de kun lige tegner sig for 10% af produktic   n -
toen repræsenterer en betydelig procentdel af EF-importen , og denne dom I-
nerende position i forsyningen af Fællesskabets marked vil vokse sig
stærkere . Disse landes eksportpriser og -mængder vil i stor udstrækning
være bestemt af den interne efterspørgsel og vil være en yderligere årsåg
til ustabilitet på Fællesskabets marked .      :1
Fællesskabets afhængighed af ydre faktorer og usikkerheden i leverancer
fra ikke-medlems lande gør det så meget mere presserende for EF at udvikle
sin egen ressourcepolitik i videst muligt omfang , eftersom yderligere
               "   •                              I
udvikling af EF-træmasseforsymngen kun vil gøre det muligt i fremtiden
at holde underskuddet på det nuværende, niveau .
                                             . :    » > » • »
En politik for EF's egne ressourcer bør derfor ■ baseres på træmasse og
returpapir . Denne politik bør udvikles sideløbende med' forskning for at
finde alternative anvendelser for returpapir , der har den yderligere
fordel at øge stabiliteten pi returpapirmarkédét , selv om papirfremstilling
sandsynligvis vil forblive den dominerende afsætningsmulighed for retur
papir .                                        .1
 ---pagebreak---   Følgende nærmere enkeltheder i situationen for returpapir vil give et
  nøjagtigere billede af de forhold og begrænsninger , som gælder for dets
  genanvendelse , og af de foranstaltninger , der eventuelt er påkrævede for
  at øge forbruget .
  ai Medens udviklingen af' træmasseressourcerne i Fællesskabet har haft et
        begrænset omfang, er returpapir allerede blevet udviklet i betydelig
.
        udstrækning, og i almindelighed vil den optimale udnyttelsesgrad kunne
                    -  .                            r »   m
      " nas endnu hurtigere .
                                                        ..            . -       1)
  b . Den almindelige tendens bekræftes af en nylig r-'pport fra OECD              .
        Rapporten viser , at der var en ret vedvarende vækst i brugen af retur
        papir i 1973-74 , en mærkbar nedgang i 1974-75 og en bedring i 1975-76 .
        Det bør imidlertid også bemærkes , at i medlemsstaterne , med undtagelse
        af Nederlandene , Italien og i mindre grad ' Forbundsrepublikken . skiand ,
        steg efterspørgslen efter alle kategorier af returpapir ikke tru Uem
        1973 og 1976 .
        Man bør forstå , at den økonomiske krise og de deraf følgende spare-
        foranstaltninger, især inden for embal lerinlg,, har dælnpet væksten i
        papir- og papforbrug . 1978-niveauerné nåeBe kun lige niveauerne for
        1973 .
  <:• Efterspørgslen efter returpapir mellem 1973 og 1976 var kvalitetsba-
        seret . I kategori III ( finere returpapir ) l og IV ( blandet returpapir )
        faldt efterspørgslen i næsten alle filfælde . For kategori I ( aviser og
     , magasiner ) og endnu mere i kategori II (bølgepap ) steg efterspørgslen
        i næsten alle medlemsstater .                   '
 di Generelt er der stadig sikre udsigter til stigende anvendelse af retur
       papir , men sandsynligvis bliver der tale om mindre end de 12-13 millioner
                                                            2)    . '
        tons i 1980, som forudsås i Massus-rapporten           , der baserede sig på en
        gennemsnitlig årlig vækstrate på 5% . Dette skyldes , 'at mange faktorer
        i det økonomiske mi Ijø har ændret sig siden krisens begyndelse .
       Væksten i forbruget af især returpapir er meget svarere i betragtning
  1 ) " Structure and evolution of the supply and demand for the various
        qualities of waste paper " - O.E.C.D. ( DSTl / IND / PP / 78-01 ) af 21 . marts
        1978 ( s . 18 ).                             ^ I
  2 ) Returpapir i EØF - 1974 .                         ''
 ---pagebreak---   af den direkte forbindelse mellem forbruget og de genanvendte mængder
  returpapir .
I Fremtidig aktion på fællesskabsplan bør tage problemerne vedrørende
  papirfiberressourcer og miljøbeskyttelse i betragtning . Følgende
  prioritetsforanstaltninger med hensyn til efterspørgslen efter retur
  papir må tages under overvejelse :
                                 .              1 1 !1
                          /
  i.     dé forskellige forberedende teknikker , især afsværtmng- og
         dekontaminationsaspekter , bør forbedres for at gøre papirprodukter
         som indeholder en vis del genanvendte fibre ,, konkurrencedygtige i
         forbrugerens øjne , både med hensyn til kvalitet og pris . Fælles
         skabets forskningsprogram er udformet til at opnå denne forbedring
  ii .   offentlige myndigheders tvungne brug af 1 genbrugs'papi r til kontor-,
         formål og som hygiejnepapir bør fremmes . Hvor ubetydelig d : ne for
         anstaltning end kan forekomme" ved første øjekast , vil dens ind
         virkning være betydelig i betragtning af den mængde papir , soii!
         myndighederne i medlemsstaterne og Kommissionen forbruger ;
                                                   ' 1      ci-
  iii .  eksiterende specifikationer - for de forskellige papirprodukter bør
         undersøges på ny for at sikre , at kvaliteten af det fremstillede
                ' ' ■ .                      v
         papir og pap er den trl anvendelsesformalet me; st passende . Der
         kunne på denne måde bruges mere returpapir , medens investeringer
         og driftsomkostninger vil blive nedbragt , eftersom visse stadier i
         produktionen , såsom blegning , kunne vise sig unødvendige .
  Disse foranstaltninger bør ledsages af to støtteaktioner :
  - offentligheden bør gøres mere bevidst om fordelene ved og rådigheden
     over genbrugspapir ;
  - der bør indføres procedurer for samråd mellem papirindustrien , brugere
                                                  ? r
     af papir , genvindingsbranchen og de dffenttige myndigheder , hvor de
     ikke allerede findes .
                                                  'j :    ' ;! P
         \
                                                  f ; ?.|         .
                                                  n y ■
                                                   i m         f"
  1 ) EFT nr . L 107 af 21 . april 1978
 ---pagebreak---  Som konklusion bør det erindres , at :
 - hver genanvendt ton returpapir gør det muligt at spare en betydelig
    mængde træ , da , groft anslået , én ton kemisk træmasse kræver 3,5 tons
    træ, ( denne iagttagelse holder stik , selv pm en større anvendelse
    af træmasse kan være ønskelig i henseende til den sunde forvaltning
    af skovressourcer );
 - det kan være mindre forurenende at anvende genbrugsfibre snarere
    end papirmasse ( når man tager de involverede f abri kationsprocesser
    i betragtning ). Fjernelsen af det slam , der fremkommer ved afsvært-
    ningsprocessen , rejser imidlertid problemer ;
 - erfaringen viser , at hvis der anvendes returpapir i stedet for frisk
    indenlandsk papirmasse , kan der gennem hele produktionskreds U ost
    spares en betydelig mængde energi .
Λ                                      ■
 International aktion
 Andre internationale organer har også undersøgt dette problem . Især
 har OECD's gruppe for affalds^orvaltningspolitik fulgt tilsvarende
 linjer og er for tiden ved at afslutte en henstilling , der vil blive
 fremsendt til OECD's miljøudvalg . Sigtet medjOECD's ucjkast til hen
 stilling er i princippet parallelt med sigtet for det vedlagte udkast
 til henstilling .                             •,
 Aktion i Det europæiske Fællesskab
 I 1975 vedtog Rådet direktivet om affald ( 75 / 442 / EØF ) , som opstiller
 grundlaget for fjernelse , genvinding og genanvendelse af affald , og
 som gør medlemsstaterne ansvarlige for foranstaltninger til fremme af
 disse mål .
 Udvalget for forvaltning af Affaldsstoffer , der nedsattes i 1976 for
 at , bistå Kommissionen som et rådgivningsorgan på højt niveau , har
 allerede vedtaget genvinding og genanvendelse af returpapir og -pap
 som en førsteprioritets-opgave , har godkendt et arbejdsprogram på
 dette område og støtter principperne og sigtet i denne henstilling .
 ---pagebreak---  Kort resumé af situationen i medlemsstaterne
 Belgien ; En henstilling om anvendelse af mere genbrugspapir i den
 offentlige administration findes , men de eksisterende specifikationer
 trænger til revision, før der kan opnås mærkbare resultater . Der findes
 intet lovbestemt krav om brug af et identifikationsmærke .
 Danmark : Statsadministrationen er forpligtet til at anvende genbrugs
                  . :                           ι ι ι ι    ι
 papir i videst mulig udstrækning . Der findes intet lovbestemt krav om
 brug af et identifikationsmærke . ,
 Forbundsrepublikken Tyskland : Der findes for tiden ingen forpligtelse
 for den offentlige administration til at anvende genbrugspapi r og -pap,
 men muligheden for at sænke specifikationerne for at muliggøre anvendelse
 af flere genbrugsprodukter undersøges . ( Indenrigsministeriet prøver at
 anvende så meget genbrugspapir som muligt ).
 Frankrig : Der er-her udviklet en aktiv politik for at øge genvindin ,
 og genanvendelse af returpapi r . - Gennem Intervent ionsfonden for forbed
ring af naturen og miljøet ( FIANE ) har industriministeriet øremærket
 3,8 millioner ffr . til fremme af genanvendelse af returpapir . I 1978
 var der en væsentlig -forøgelse af foranstaltningerne til fremme af '
 genvinding og genanvendelse af returpapir :
 a ) forøgelse af pengemidlerne til fremme af genanvendelse af returpapir ;
 b ) forøgelse af af sværtningsanlæggenes kapacitet fra 10 000 til 20 000 tons
     om § ret . Det endelige m§l er at nå op p8 100 000 t Srligt ;
 c ) udvikling af afsætningsmuligheder for genbrugspapir ved hjælp af et
     regeringscirkulære, som opfordrer ministerier , departementer og
     offentlige virksomheder til først og fremmest at anvende genbrugspapir ,
     og ved hjælp øf aftaler , der skal indgås med industrien , for at bestem
     me i hvilken udstrækning genbrugsfibre kan anvendes . Siden 1 . januar
     1978 er J.O. ( det franske statstidende ) blevet , trykt p8 genbrugspapir .
 ---pagebreak--- Irland : Ingen aktion for tiden .
Italien ; Den offentlige administration tilskyndes til at anvende
genbrugspapir og - pap .
Luxembourg : Det anbefales hele den offentlige administration at
bestille og anvende genbrugspapir " så meget som muligt " til repro
duktion og fotokopiering .
Nederlandene : Der findes ingen forpligtelse for den offentlige
administration til at anvende genbrugspapir og - pap .
Det forenede Kongerige : Der eksisterer ingen forpligtelse , men
den myndighed / der har ansvaret for indkøb af papir og pap til
statsadministrationen , giver produkter med recirkuleret indhold
" et vist fortrin ", og myndighedernes tekniske personale samarbejde-
med papirindustrien for at udvikle specifikationer , der skal gøre
det muligt at . øge brugen af produkter med indhold af genanvendte
fibre .       r                                  '
Konklusion
                                                   f        . ,
Vedlagte udkast til henstilling tilgodeser , at der er tre hovedaspekter
ved problemet genanvendelse af returpapir , og - pap . For det første tager
det sigte på udførelse af de opgaver , der er opstillet i handlings
                                             : I          .
programmet på miljøområdet . For det andet er det en logisk videreførelse
af den aktion , der påbegyndtes ved direktivet om affald ( 75 / 442 / EøF ),
idet det nøjere præciserer de generelle politiske mål , der er opstillet
                                                 1,1
i dette rammedirektiv . For det tredje tilgodeser det , at der er vigtige
og komplicerede økonomiske problemer , som må løses .
                                                       ' I    n
På baggrund af problemets komplicerede art som skitseret ovenfor , den kun
delvise reaktion på dette problem i medlemsstaterne og uden at foregribe
eventuelle formelle forslag , som Kommissionen måtte finde det ønskeligt
eller nødvendigt at forelægge på et senere tidspunkt , foreslår Kommissionen
at rette en henstilling til medlemsstaterne 6m , at de baserer deres frem
tidige nationale aktioner på cette område på de mål og principper , hvor
til der henvises deri .
 ---pagebreak---                                 - 9 -
Det er Kommissionens opfattelse , at en henstilling er det bedste
svar på de ovenfor omtalte problemer . En henstilling er en hurtig .
reaktion på en given situation og desuden en reaktion / der finder
tilslutning i størstedelen af medlemsstaterne og Udvalget for
forvaltning af Affaldsstoffer . Skulle vedlagte udkast til henstilling
klart forfejle sine mål / vil Kommissionen forelægge yderligere for
slag efter behov .
Inden vedtagelsen af vedlagte udkast til henstilling indhenter
Kommissionen udtalelse fra Det økonomiske og sociale Udvalg ,
Europa-Parlamentet od Rådet .
  >                           '             ■!!                    '
 ---pagebreak---  UDKAST TIL RaDETS            HENSTILLING TIL MEDLEMSSTATERNE VEDRØRENDE
 GENVINDING OG GENANVENDELSE AF RETURPAPIR OG - PAP
 RftDET        , FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER -
                                     «
som henviser til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske            1
Fællesskab , særlig artikel 235 ,
som henviser til udkast til henstilling forelagt af Kommissionen ,
 som henviser til udtalelse fra Europa-Parlamentet ,
 som henviser til udtalelse fra Det . økonomi ske og sociale Udvalg,
 som tager følgende i betragtning :
 Ifølge resolutionen fra Rådet for De europæiske Fællesskaber og repræ
 sentanterne for medlemsstaternes regeringer , forsamlet i Rådet , af
 17 . maj 1977 om videreførelse og gennemførelse af en politik o .; :t hand
 lingsprogram for De europæiske Fællesskaber på miljøområdet skal f           så
vidt angår affald blandt andet returpapir have prioritet ;
 ifølge artikel 3 , stk . 1 , i Rådets direktiv 75 / 442 / EØF af 15 . juli 1975
            1)
om affald skal medlemsstaterne træffe hensigtsmæssige foranstaltninger
 til fremme af forebyggelse, recirkulation og, forarbejdning af affald ,
 udvinding af råvarer og eventuelt energi heraf samt fremme af alle
andre metoder , der muliggør genanvendelse af affald ;
 returpapir udgør en betydelig del af byaffald og lader sig teknisk set
genvinde som et værdifuldt sekundært råstof til fremstilling af visse
papir- og papprodukter ;                                      ''
produktion af papir og pap ved anvendelse af genvundne fibre kræver mindre
energi og kan være mindre forurenende end samme produktion ved anvendelse
af nye råstoffer ;
                                               m           : 1
                                               n ?,
                                               ' 1 ,",       Μ
                               I                                              x
                          i
                                                 ) '■
 1 ) EFT nr . L 194 af 25 . juli 1975
 ---pagebreak---  En del ( over 50% ) af Fællesskabets nuværende behov for råstoffer til
 fremstilling af papir og pap må dækkes ved import fra tredjelande -
 HENSTILLER til medlemsstaterne , at de fastlægger og gennemfører en
 politik , der kan fremme anvendelsen af genbrugspapir og -pap , og især :
 - tilskynder til anvendelse af genbrugspapir og -pap - og genvindeligt
   papir og pap - navnlig i statsadministrationen , offentlige organer og
   de nationale officielle institutioner , der kan være et eksempel til
   efterfølgelse ,
                             \
.- tilskynder til anvendelse af genbrugspapir og -pap med højt indhold
   af blandet returpapir- i de tilfælde , hvor det er gennemfør li si:,
 - på baggrund af de seneste teknologiske fremskridt reviderer dé       si-
   sterende specifikationer for papirprodukter , som af andre grunde end
   et produkts egnethed til dets formål diskriminerer anvendelsen af gen
   brugspapir ,
 - gennemfører programmer for forbruger- og fabrikantundervisning for at
   fremme papir- og papprodukter, der er fremstillet af genanvendte fibre,
 - udvikler og fremmer andre anvendelsesmuligheder for returpapir end
   fremstilling af papir og pap .
                                             i   ■<
Udfærdiget i Bruxelles , den 12 * maj 1980
              •, '                           \  ' !    '
            i
                                    \ Pa
                                       ■
                                           Rådets vegne
                                              i


title: HENSTILLING MED HENBLIK PAA RAADETS AFGOERELSE OM BEMYNDIGELSE AF KOMMISSIONEN TIL AT INDLEDE FORHANDLINGER MED TREDJELANDE, DER HAR INDGAAET TEKSTILAFTALER MED FAELLESSKABET, VEDROERENDE TILPASNING AF DISSE AFTALER FOR AT TAGE HENSYN TIL TYSKLANDS FORENING

text:
2. 10. 90                                          De Europæiske Fællesskabers Tidende                                           Nr. C 248/1
                                                                       II
                                                          (Forberedende retsakter)
                                                     KOMMISSIONEN
                                    Fællesskabet og Tysklands forening — Forslag til lovgivning (1)
                                                        KOM(90) 400 endelig udg.
                                             (Forelagt af Kommissionen den 22. august 1990)
                (J) l De Europæiske Fællesskabers Tidende nr. C 230 af 15. september 1990 offentliggjordes:
                    — Forslag til Rådets direktiv om de midlertidige foranstaltninger, der skal anvendes efter Tysklands forening
                        indtil vedtagelsen af de overgangsforanstaltninger, der skal træffes af Rådet i samarbejde med
                        Europa-Parlamentet
                    — Forslag til Rådets forordning (EØF) om de midlertidige foranstaltninger, der skal anvendes efter Tysklands
                        forening indtil vedtagelsen af de overgangsforanstaltninger, der skal træffes af Rådet efter høring af
                        Europa-Parlamentet
                                                         Henstilling med henblik på
                                                          RÅDETS AFGØRELSE
                                                                     af . . .
                om bemyndigelse af Kommissionen til at indlede forhandlinger med tredjelande, der har indgået
                tekstilaftaler med Fællesskabet, vedrørende tilpasning af disse aftaler for at tage hensyn til Tysklands
                                                                    forening
                                                                (90/C 248/01)
Indledning                                                                       Kommissionens tjenestegrene har i form af en brevveks-
                                                                                ling aftalt med myndighederne i Den Tyske Demokra-
                                                                                tiske Republik og i Forbundsrepublikken Tyskland,
1. Den traktat (Staatsvertrag), der for nylig undertegnedes                      hvilke foranstaltninger den tidligere Tyske Demokra-
    mellem Forbundsrepublikken Tyskland og Den Tyske                             tiske Republik skal indføre med henblik på andet halvår
    Demokratiske Republik, omhandler bl.a. den tidligere                         af 1990 for at sikre, at Fællesskabets handelspolitik i
    Tyske Demokratiske Republiks gradvise integrering i                          tekstilsektoren ikke omgås.
    Fællesskabets retsorden forud for den formelle forening
     af de to tyske stater.
                                                                              2. Efter Tysklands forening forventes det forenede Tysk-
     I bestræbelserne for at nå de i ovennævnte traktat                          land at anvende Fællesskabets politik, retsregler og
    fastsatte mål vedtog Rådet for De Europæiske Fællesska-                       aftaler for tekstiler. For at tage hensyn til den nye
     ber forordning (EØF) nr. 1794/90 af 28. juni 1990 om                         situation for tekstil- og beklædningsimporten til det
     overgangsforanstaltninger i samhandelen med Den                             forenede Tyskland skal alle bilaterale aftaler med tred-
     Tyske Demokratiske Republik i1). I artikel 2, stk. 1,                       jelande og arrangementer med præferencelande imidler-
     litra a), i nævnte forordning fastsættes, at Den Tyske                      tid tilpasses; dette gælder både aftaler og arrangementer,
     Demokratiske Republik i sin samhandel med tredjelande                        der er indgået i henhold til tekstilforhandlingsdirekti-
     skal indføre Den Fælles Toldtarif, Fællesskabets toldlov-                   verne af 1986 og de senere særlige forhandlingsdirektiver
     givning og andre handelspolitiske foranstaltninger. Disse                    (Kina og Sovjetunionen). Det er derfor nødvendigt at
     foranstaltninger skal anvendes fra den 1. juli 1990.                         fastsætte forhandlingsdirektiver, hvorved Kommissio-
                                                                                nen bemyndiges til at føre forhandlinger om sådanne
(») EFT nr. L 166 af 29. 6. 1990, s. 1.                                           tilpasninger med alle de pågældende lande.
 ---pagebreak--- Nr. C 248/2                                     De Europæiske Fællesskabers Tidende                                      2. 10. 90
3. Tilpasningerne kan ske i form af en forhøjelse af                5. Samtidig med disse tilpasninger bør Fællesskabet ajour-
    Fællesskabskontingenterne med en bestemt procent, og                føre de globale fællesskabslofter for 1991.
    ved at henføre denne forhøjelse til den tyske kvota af
    kontingentet. Formlen for sådanne forhøjelser vil svare
    til den, der benyttedes efter Spaniens og Portugals             6. Kommissionen henstiller følgelig, at Rådet træffer afgø-
    tiltrædelse af Fællesskabet, idet der tages hensyn til det          relse om:
    traditionelle handelsmønster og de loyale aftaler, som
    den tidligere Tyske Demokratiske Republik har indgået               — at Kommissionen bemyndiges til at indlede forhand-
    med dets handelspartnere pr. 30. juni 1990.                             linger med alle tredjelande, der har indgået bilaterale
                                                                            tekstilaftaler eller -arrangementer med Fællesskabet,
                                                                            som omfatter kvantitative restriktioner, således at
                                                                            der kan foretages de nødvendige tilpasninger for at
4. Nævnte tilpasninger vil være nødvendige for 1991 for                     tage hensyn til Tysklands forening
    hovedparten af de bilaterale aftaler, fordi udløbsdatoen
    for disse bilaterale aftaler er den 31. december 1991 med           — at Kommissionen fører forhandlingerne i henhold til
    undtagelse af to aftaler (Sovjetunionen og Kina), hvor                  medfølgende forhandlingsdirektiver og i samråd med
    gyldighedsperioden udløber den 31. december 1992.                       Artikel 113-Udvalget.
 ---pagebreak--- 2. 10. 90                                    De Europæiske Fællesskabers Tidende                                             Nr. C 248/3
                                                               BILAG
                                                 FORHANDLINGSDIREKTIVER
          1. Principper
             — Tilpasninger for at tage hensyn til Tysklands forening skal finde sted i overensstemmelse med
                 handelspolitikken på tekstilområdet, som blev vedtaget af Rådet i december 1977 og bekræftedes i februar
                 1982 og marts 1986 med indgåelsen af tekstilaftaler med en række tredjelande.
             — Tilpasningerne skal være gældende indtil udløbet af gyldighedsperioden for de bilaterale tekstilaftaler, dvs.
                 med udgangen af 1991, med undtagelse af aftalerne med Kina og Sovjetunionen, hvis gyldighedsperiode
                 først udløber i slutningen af 1992.
          2. Berørte lande
             Forhandlingsdirektiverne vedrører alle de lande, der har indgået bilaterale aftaler eller arrangementer med
             Fællesskabet, som omfatter kvantitative restriktioner (jf. punkt 4 i dette bilag).
          3. Væsentlige bestemmelser
             A. MFA-LANDE
                a) Fastsættelse af de kvantitative lofter
                 Der foretages en tilpasning for Tyskland i de tilfælde, hvor aftalerne eller arrangementerne i øjeblikket
                 indeholder bestemmelse om fastsættelse af et fællesskabsloft, der fordeles mellem alle medlemsstater, eller
                 et regionalt kontingent for Tyskland.
                 Forhøjelserne fastsættes på grundlag af det eksisterende handelsmønster. De kan imidlertid ikke være
                 lavere end det niveau, der beregnedes ved anvendelse af den formel, der benyttedes i forbindelse med
                 Spaniens og Portugals tiltrædelse af Fællesskabet, og som består af en bestemt procentdel af EØF-tærsklen
                 for udgang af kurven. Beregnet efter denne formel skulle den procentuelle forhøjelse i det foreliggende
                 tilfælde blive 4 , 5 % .
                 b) Fællesskabstærsklen for udgang af kurven i 1991
                 1991-niveauerne for udgang af kurven bør beregnes ved anvendelse af de procentsatser, der er fastsat i de
                bilaterale aftaler, på den samlede import i 1990 (for den tidligere Tyske Demokratiske Republik i 1989) til
                Fællesskabets udvidede toldområde. Viser det sig, at dette referencegrundlag bliver lavere end det, der
                benyttedes forud for Tysklands forening, anvendes undtagelsesvis sidstnævnte.
                c) Regionale tærskler for udgang af kurven
                For at undgå en generaliseret tilpasning af byrdefordelingen og den regionale udgang af kurven for alle
                medlemsstater foreslås det, at den hidtidige formel også anvendes i 1991.
             B. PRÆFERENCELANDE
                Kun bestemmelserne i punkt A a) skal være gældende. Disse lande indrømmes gunstigere arrangementer.
 ---pagebreak--- Nr. C 248/4                                  De Europæiske Fællesskabers Tidende                                     2. 10. 90
            4. Lande, der har indgået aftaler eller arrangementer med Fællesskabet, som omfatter kvantitative lofter
               Bilaterale aftaler af MF A-typen                            Arrangementer
               Argentina                      Polen                        Marokko
               Brasilien                      Rumænien                     Egypten
               Peru                           Kina                         Malta
                                              Sovjetunionen                Tunesien
                                                                           Tyrkiet
               Hongkong                       Jugoslavien
               Macao
               Sydkorea
               Malaysia
               Filippinerne
               Singapore
               Thailand
               Indonesien
               Indien
               Pakistan
               Sri Lanka
               Bulgarien
               Tjekkoslovakiet
               Ungarn
            NB: Det autonome arrangement med Taiwan skal også tilpasses efter samme formel.
                Kontingenterne for statshandelslandene under den autonome ordning bør ligeledes tilpasses.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 13.5.2015
            COM(2015) 264 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Litauens nationale reformprogram for 2015og med Rådets udtalelse om Litauens stabilitetsprogram for 2015

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Litauens nationale reformprogram for 2015

                  og med Rådets udtalelse om Litauens stabilitetsprogram for 2015

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  2
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  3
               ,

               som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker. Strategien fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

               (2)På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker. Disse udgør tilsammen de "integrerede retningslinjer", som medlemsstaterne blev opfordret til at tage i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

               (3)Den 8. juli 2014 vedtog Rådet en henstilling om Litauens nationale reformprogram for 2014 og afgav sin udtalelse om Litauens opdaterede konvergensprogram for 2014.

               (4)Den 28. november 2014 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  4
               , som markerede starten på det europæiske semester om samordning af de økonomiske politikker for 2015. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  5
               , hvori Litauen ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (5)Den 18. december 2014 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne om at sætte skub i investeringer, fremskynde strukturreformer og forfølge en ansvarlig vækstfremmende finanspolitisk konsolidering.

               (6)Den 26. februar 2015 offentliggjorde Kommissionen sin landerapport om Litauen for 2015
                  6
               . Den analyserede Litauens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget den 8. juli 2014.

               (7)Den 13. april 2015 afleverede Litauen sit nationale reformprogram for 2015 og den 30. april 2015 sit stabilitetsprogram for 2015. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (8)Litauen er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I sit stabilitetsprogram har Litauen anmodet om at gøre brug af klausulen om pensionsreform. Litauen anslår budgetomkostningerne ved pensionsreformen til 0,1 % af BNP i 2016. Med forbehold af Eurostats bekræftelse af, at pensionsreformen opfylder de nødvendige betingelser, og under hensyntagen til at der bevares en passende sikkerhedsmargen med hensyn til referenceværdien for underskud, er Rådet af den opfattelse, at Litauen i 2016 vil kunne være berettiget til den anmodede midlertidige afvigelse fra den påkrævede tilpasningskurs i retning af den mellemfristede budgetmålsætning. I sit stabilitetsprogram for 2015 forventer regeringen at opnå et samlet underskud på 1,2 % af BNP i 2015 og vende det til et overskud på 0,7 % af BNP i 2018. Regeringen agter at fastholde den mellemfristede budgetmålsætning, dvs. et strukturelt underskud på 1 % af BNP, i hele programperioden. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes den offentlige gældskvote at toppe på 42,2 % af BNP i 2015 og falde til 33,7 % af BNP i 2018. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. Men foranstaltningerne til at støtte det planlagte mål for underskuddet fra 2016 og frem er ikke tilstrækkeligt specificerede. Ifølge Kommissionens forårsprognose fra 2015 er der risiko for en vis afvigelse fra den nødvendige tilpasning hen imod den mellemfristede målsætning i 2015, idet nettoudgifterne overskrider benchmarket med 0,3 % af BNP. For perioden 2015-2016 vil både den strukturelle saldo og væksten i udgifterne afvige markant fra den påkrævede tilpasningskurs, og der er dermed risiko for en betydelig afvigelse i 2016. Derfor bliver der behov for yderligere foranstaltninger i begge år. På grundlag af vurderingen af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose fra 2015 er Rådet af den opfattelse, at der er risiko for, at Litauen ikke vil være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Trods nylige fremskridt bør de nuværende budgetrammer desuden forbedres yderligere ved at styrke deres bindende karakter og sikre fuld overensstemmelse med EU's finanspolitiske bestemmelser. Litauens skatteindtægter afhænger i høj grad af indirekte beskatning og beskatning af arbejdskraft, mens indtægterne fra miljø- og formuebeskatning fortsat er meget lave. Litauen står fortsat over for udfordringer med hensyn til overholdelsen af skattereglerne, især i forbindelse med moms.

               (9)Litauen kan forvente et betydeligt fald i den erhvervsaktive del af befolkningen som følge af demografiske forandringer, migration og et dårligt fungerende sundhedssystem. Der er fortsat et lavt niveau af deltagelse i livslang læring, og det er ikke befordrende for at styrke den menneskelige kapital, forbedre beskæftigelsesegnetheden og øge produktiviteten. Skolerne har flere elever med ringe grundlæggende færdigheder end gennemsnittet, hvilket tyder på, at der er behov for at modernisere læreruddannelsen og fremme løbende videreuddannelse. Uddannelsesudbuddet er ikke altid relevant for arbejdsmarkedet. Andelen af studerende, der følger erhvervsuddannelsesprogrammer på sekundærtrinnet, er lav. Litauen har taget skridt til at forbedre og fremme lærlingeuddannelse og arbejdsbaseret læring, men antallet og kvaliteten af sådanne programmer er stadig ikke tilstrækkelig. Antallet af hospitalssenge pr. indbygger er fortsat højt sammenlignet med resten af EU, hvilke tyder på, at der er ubalance i udbuddet af sundhedsydelser. Samtidig ligger de samlede offentlige investeringer i sundhedssektoren stadig lavt. Der berettes om høj forekomst af uformel betaling for sundhedsydelser, og det viser sammen med bekymringer over korruption ved offentlige indkøb af medicinske artikler, at der er behov for at forbedre forvaltningen af sundhedssystemet.

               (10)De pensionsreformforanstaltninger, der er blevet vedtaget, er ikke tilstrækkelige til at løse problemet med pensionssystemets bæredygtighed på mellemlang sigt. Den lovbestemte pensionsalder øges gradvist frem til 2026, men pensionssystemet tager ikke hensyn til indikatorer for den forventede levetid. Reglerne for indeksering af pensioner er endvidere uklare. Lav deltagelse i frivillige pensionsopsparingsordninger og fraværet af arbejdsmarkedstilknyttede pensionsordninger skaber risici for pensionernes tilstrækkelighed i fremtiden. Regeringen vil gennemføre en omfattende reform af pensionssystemet som led i en bredere "ny social model". Denne strategi er imidlertid endnu ikke klar og vedtaget, og samrådet med arbejdsmarkedets parter skal først afsluttes. Litauen har indført finansielle støtteforanstaltninger for ældre og finansielle incitamenter til beskæftigelse af ældre arbejdstagere. Der mangler dog fortsat en samlet strategi for aktiv aldring.

               (11)Over 30 % af Litauens befolkning er truet af fattigdom. Reformen af kontanthjælp kombineret med en forbedret økonomisk situation har ført til et betydeligt fald i udgifterne til samt i antallet af modtagere af sociale ydelser. Der findes imidlertid stadig kun begrænsede aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger og andre tilbud til bistandsmodtagere.

               (12)Litauen har gjort betydelige fremskridt med at reformere statsejede virksomheder og har vedtaget lovgivning med henblik på at sikre, at reformerne har en varig virkning. Regeringen har gennemført adskillelsen af kommercielle og ikke-kommercielle aktiviteter, som nu angives i årsberetninger. De resterende statsejede selskaber skal udpege uafhængige bestyrelsesmedlemmer inden udgangen af september 2015.

               (13)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Litauens økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2015. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, som Litauen har truffet som opfølgning på de henstillinger, der blev rettet til landet de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Litauen, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union ved på EU-plan at give input til kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1 til 3 nedenfor.

               (14)På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået Litauens stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse
                  7
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (15)Som led i det europæiske semester har Kommissionen også foretaget en analyse af den økonomiske politik i euroområdet som helhed. På dette grundlag har Rådet vedtaget særlige henstillinger rettet til medlemsstater, der har euroen som valuta. Litauen bør også sikre fuld og rettidig gennemførelse af disse henstillinger,

               HENSTILLER, at Litauen i 2015 og 2016 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.Undgå afvigelse fra den mellemfristede målsætning i 2015 og sikre, at afvigelsen i 2016 er begrænset til, hvad der er godkendt i forbindelse med den systemiske pensionsreform. Udvide skattegrundlaget og forbedre overholdelsen af skattereglerne.

               2.Tage hånd om de udfordringer, der er forbundet med faldet i den erhvervsaktive del af befolkningen, ved at gøre uddannelserne mere arbejdsmarkedsrelevante, sikre større opnåelse af grundlæggende færdigheder og forbedre sundhedssystemet; mindske beskatningen af lavtlønnet indkomst ved at flytte skattebyrden over på andre kilder, som i mindre grad hæmmer væksten.

               3.Vedtage en omfattende reform af pensionssystemet, der også tager fat om udfordringen i forbindelse med pensionernes tilstrækkelighed. Forbedre arbejdsløshedsydelsernes og kontanthjælpens dækning og tilstrækkelighed samt forbedre beskæftigelsesegnetheden for arbejdssøgende.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1

                     (2)
                  COM(2015) 264.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904.

                     (6)
                  SWD(2015) 34 final.

                     (7)
                  I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 22.5.2017
            COM(2017) 503 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram for 2017og med Rådets udtalelse om Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram for 2017

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Den Tjekkiske Republiks nationale reformprogram for 2017

                  og med Rådets udtalelse om Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram for 2017

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker,
                  1
                særlig artikel 9, stk. 2, og

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,
                  2

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,
                  3

               som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse,
                  4
                som markerede starten på det europæiske semester 2017 om samordning af de økonomiske politikker. Prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse blev godkendt af Det Europæiske Råd den 9.-10. marts 2017. Den 16. november 2016 vedtog Kommissionen på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen,
                  5
                hvori Den Tjekkiske Republik blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

               (2)Den 22. februar 2017 blev landerapporten for Den Tjekkiske Republik
                  6
                2017 offentliggjort. Den vurderede Den Tjekkiske Republiks fremskridt for så vidt angår gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 12. juli 2016, opfølgningen på de henstillinger, der blev vedtaget i de foregående år, og opfyldelsen af Den Tjekkiske Republiks nationale Europa 2020-mål. Kommissionen konkluderer i sin analyse, at Den Tjekkiske Republik ikke er berørt af makroøkonomiske ubalancer.

               (3)Den 25. april 2017 fremlagde Den Tjekkiske Republik sit nationale reformprogram for 2017, og den 28. april 2017 fremlagde Den Tjekkiske Republik sit konvergensprogram for 2017. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (4)Der er taget hensyn til relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fonde) for perioden 2014-2020. Som foreskrevet i lovgivningen for ESI-fondene
                  7
                kan Kommissionen anmode en medlemsstat om at revurdere og ændre sine ESI-fondsprogrammer, når det er nødvendigt for at støtte gennemførelsen af relevante landespecifikke henstillinger. Kommissionen har fremlagt yderligere retningslinjer for anvendelsen af disse regler
                  8
               .

               (5)Den Tjekkiske Republik er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I konvergensprogrammet for 2017 har regeringen overordnet set planlagt et budgetoverskud for perioden 2016-2020. Den mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på 1 % af BNP er fortsat opfyldt med en margen i hele programperioden. Ifølge konvergensprogrammet ventes den offentlige gældskvote gradvist at falde til 32,7 % af BNP i 2020. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for disse budgetfremskrivninger, er realistisk. De risici, der knytter sig til opnåelsen af budgetmålene, synes i det store og hele at være i balance, men den udprægede nedgang i de offentlige investeringer i 2016, der hænger sammen med starten på en ny cyklus for EU-fondene, kan medføre et stærkere end forventet opsving i offentlige investeringer i 2017. På basis af Kommissionens forårsprognose 2017 forventes den strukturelle saldo at falde til ca. 0 % af BNP i 2017 og -0,2 % af BNP i 2018, og den forbliver således over den mellemsigtede budgetmålsætning. Rådet er af den opfattelse, at Den Tjekkiske Republik overordnet set forventes at overholde stabilitets- og vækstpagten i 2017 og 2018.

               (6)På lang sigt er der mellemstore risici for Den Tjekkiske Republiks finanspolitiske holdbarhed. De skyldes væsentligst den forventede virkning af de aldersrelaterede offentlige udgifter, hovedsagelig på sundhedsområdet og pensionsområdet. Inden for sundhedssektoren giver den forventede stigning i de langsigtede omkostninger anledning til bekymring både for så vidt angår sundhedssystemets forvaltning og omkostningseffektivitet, som i høj grad er baseret på dyr hospitalsbaseret pleje. Nogle foranstaltninger er på nuværende tidspunkt i forskellige gennemførelsesfaser, og der foreligger endnu ikke resultater. De senest vedtagne eller planlagte foranstaltninger med henblik på at ændre pensionssystemet vil, hvis de gennemføres, medføre en forringelse af de offentlige finanser på lang sigt. For det første vedtog regeringen lovgivning, der tillægger den beføjelser til at justere mekanismen til pensionsindeksering mere fleksibelt. Parlamentet drøfter også forslag om at fastsætte den lovbestemte pensionsalder til 65 år og indføre en mekanisme til regelmæssig revurdering af pensionsalderen. Yderligere ændringer, som f.eks. en mere gavmild pensionsindeksering og differentierede sociale sikringssatser afhængig af antallet af børn, er i øjeblikket under drøftelse.

               (7)Loven om finanspolitisk ansvarlighed, som parlamentet vedtog i januar 2017, tager sigte på at håndtere de væsentligste mangler i den tjekkiske finanspolitiske ramme, som for nylig blev vurderet til at være en af de svageste i EU. Der er imidlertid endnu ikke nedsat et uafhængigt finansråd, der kan overvåge gennemførelsen. Endvidere vil gennemførelsen af de nyligt indførte foranstaltninger have afgørende betydning for at sikre en mere effektiv og stabil finanspolitisk ramme.

               (8)Den Tjekkiske Republik står over for udfordringer med at bekæmpe korruption og ineffektive offentlige udbudsprocedurer. Selv om en række af foranstaltningerne i regeringens program om bekæmpelse af korruption er blevet indført, og andre reformer er undervejs, bliver korruption i praksis ikke retsforfulgt systematisk. Generelt er der stadig for lidt konkurrence for så vidt angår udbudsprocedurer, hvilket fremgår af det høje antal procedurer med kun ét bud og direkte tildelinger, navnlig inden for it-sektoren. Uhensigtsmæssig støtte til uddannelse og manglen på centrale indkøbsstrukturer og kompetencecentre hæmmer professionalismen og gør det sværere at opnå valuta for pengene inden for offentlige udbud. En meget begrænset vægt på kvalitetskriterier i forbindelse med tildeling af kontrakter er også symptomatisk i den henseende. Overgangen til e-udbud giver fortsat store udfordringer. De omfatter en forbedring af den statsejede e-udbudsplatform "National Electronic Tool" og afklaring af den retlige ramme for private udbyderes levering af tjenesteydelser, i de tilfælde hvor de allerede er aktive på det tjekkiske marked for e-udbud.

               (9)Erhvervsklimaet i Den Tjekkiske Republik tynges af tunge reguleringsmæssige byrder og talrige administrative hindringer, navnlig for udstedelse af tilladelser og skatteindbetalinger. I september 2016 fremlagde regeringen en ændring af byggeloven og dertil knyttet lovgivning med det formål at fremme og strømline proceduren for udstedelse af byggetilladelser ved at indarbejde miljøkonsekvensvurderinger i proceduren. Ændringen gennemgås i øjeblikket i parlamentet. Omkostningerne til overholdelse af skattelovgivningen for så vidt angår erhvervslivet ligger fortsat over EU-gennemsnittet. Det er ligeledes problematisk med de hyppige ændringer af skattelovgivningen. At håndtere den manglende overholdelse af skattelovgivningen er fortsat en prioritet for de tjekkiske myndigheder; der er imidlertid ikke særligt fokus på forenkling. En endnu ikke fremlagt lov om indkomstskat tager sigte på at forenkle skattelovgivningen, men der foreligger endnu ikke noget udkast.

               (10)Brugen af e-forvaltningstjenester i Den Tjekkiske Republik er en af de laveste i EU, men har været stigende siden 2015. De tjekkiske myndigheder har taget skridt til at forbedre adgangen til e-forvaltningstjenester, men mange foranstaltninger er stadig undervejs, og enkelte foranstaltninger er endnu ikke iværksat. Ansvaret for udfoldelsen af tjenester er spredt over flere ministerier, og de involverede oplever et begrænset tværfagligt samarbejde.

               (11)F&U-intensiteten er steget betydeligt i de seneste år, men stigningen matches ikke af tilsvarende forbedringer i kvaliteten af F&U-resultater. Der pågår reformer af forvaltningen af F&U-systemet, men de er endnu ikke fuldt gennemført. Regeringen godkendte en ny evalueringsramme (Metodika 17+) i februar 2017, som har til formål at styrke mekanismerne vedrørende tildeling af midler til grundforskning og anvendt forskning. En række foranstaltninger er undervejs for at sikre stærkere forbindelser mellem den akademiske verden og erhvervslivet baseret på de tjekkiske innovationsplatformes strukturerende virkning.

               (12)Resultaterne på uddannelsesområdet er generelt gode, men de grundlæggende færdigheder er blevet svækket. Resultaterne påvirkes i høj grad af de studerendes socioøkonomiske baggrund. De ringe uddannelsesmæssige resultater for dårligt stillede grupper, navnlig romabefolkningen, giver klart anledning til bekymring. Det anslås, at der er et betydeligt skolefrafald blandt romabørn. Der er truffet et betydeligt antal lovgivningsmæssige og administrative foranstaltninger for at fremme inklusiv uddannelse, og de begynder nu at blive gennemført. De forventes at bidrage til at nedbringe forskellen i uddannelsesniveau og uddannelsesresultater mellem romabørn og ikke-romabørn. I marts 2016 vedtog parlamentet ændringer til uddannelsesloven, der udvider den obligatoriske skolegang til at omfatte det sidste år af førskoleundervisningen og sikrer, at mindre børn garanteres en plads i en børnehave. Ikke desto mindre udgør ulighederne i uddannelsessystemet en hindring for at forbedre kvaliteten af menneskelig kapital og forringer ligeledes resultaterne på arbejdsmarkedet senere i livet. Øgede krav til lærerne og en aldrende lærerstand betyder, at det er fortsat er en udfordring at gøre lærererhvervet attraktivt. Det skyldes delvist en forholdsvis lav løn, selv om lønningerne er steget i de seneste år. Et nyt karriereforløb for lærere og pædagogisk personale, som er udviklet for at gøre erhvervet mere attraktivt, blev endelig godkendt af regeringen efter at være blevet udskudt flere gange. Der udvikles efteruddannelsesaktiviteter for lærerne med betydelig støtte fra EU-fonde, navnlig efteruddannelsesaktiviteter vedrørende undervisning af blandede grupper og inklusiv undervisning. Reformen af den videregående uddannelse blev vedtaget af parlamentet i januar 2016, og resultaterne skal overvåges. En reform af finansieringssystemet for de videregående uddannelsesinstitutioner er ligeledes planlagt.

               (13)Arbejdsløshedsprocenten i Den Tjekkiske Republik er fortsat faldende. De stramme arbejdsmarkedsforhold gør det vanskeligere for arbejdsgivere at rekruttere. Der er stadig et vist potentiale til at afhjælpe manglen på arbejdskraft, men det forudsætter, at underrepræsenterede grupper, som f.eks. kvinder med små børn, lavtuddannede arbejdstagere og medlemmer af romabefolkningen, deltager. En styrkelse af den offentlige arbejdsformidlings opsøgende aktiviteter sammen med hensigtsmæssige og målrettede aktive arbejdsmarkedspolitikker og individualiserede tjenester vil bidrage til at øge udsatte gruppers deltagelse. Arbejdsmarkedsdeltagelsen for kvinder med små børn hindres af en vedvarende mangel på økonomisk overkommelige børnepasningsmuligheder af kvalitet, navnlig for så vidt angår børn op til tre år, af mulighederne for lang forældreorlov og af den begrænsede anvendelse af fleksible arbejdsforhold. Der er i de seneste år truffet visse foranstaltninger for at løse disse problemer. Arbejdsmarkedssituationen for lavtuddannede arbejdstagere er især ringere end for alle andre grupper. Parlamentet drøfter i øjeblikket den lovgivningsmæssig ramme for socialt boligbyggeri, som forventes at fastsætte nationale standarder og målgrupper.

               (14)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Den Tjekkiske Republiks økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2017. Den har også vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram samt opfølgningen på de henstillinger, der er blevet rettet til Den Tjekkiske Republik i de foregående år. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Den Tjekkiske Republik, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke EU's samlede økonomiske styring, ved at der på EU-plan ydes bidrag til kommende nationale beslutninger.

               (15)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået konvergensprogrammet og er af den opfattelse, at Den Tjekkiske Republik forventes at overholde stabilitets- og vækstpagten,

               HENSTILLER, at Den Tjekkiske Republik i 2017 og 2018 iværksætter tiltag med henblik på at:

               1.Sikre den finanspolitiske holdbarhed på lang sigt i betragtning af den aldrende befolkning. Sikre, at de offentlige midler anvendes på en effektiv måde, bl.a. ved at bekæmpe korruption og ineffektive udbudsprocedurer.

               2.Fjerne hindringer for vækst, navnlig ved at strømline procedurerne for udstedelse af byggetilladelser og yderligere nedbringe den administrative byrde for erhvervslivet ved at gennemføre vigtige e-forvaltningstjenester, forbedre kvaliteten af F&U og styrke beskæftigelsen for underrepræsenterede grupper.

               Udfærdiget i Bruxelles, den […].

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EUT L 209 af 2.8. 1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 503 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039, og P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 69 final.

                     (7)
                  Artikel 23 i Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 18.5.2016
            COM(2016) 344 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS HENSTILLING
            om Sloveniens nationale reformprogram for 2016og med Rådets udtalelse om Sloveniens stabilitetsprogram for 2016

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS HENSTILLING

               om Sloveniens nationale reformprogram for 2016

                  og med Rådets udtalelse om Sloveniens stabilitetsprogram for 2016

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

               som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

               som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker
                  1
               , særlig artikel 5, stk. 2,

               som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer
                  2
               , særlig artikel 6, stk. 1,

               som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen
                  3
               ,

               som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet
                  4
               ,

               som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

               som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

               som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Sociale Udvalg,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

               som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

               som tager følgende i betragtning:

               (1)Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse
                  5
               , som markerede starten på det europæiske semester 2016 om samordning af de økonomiske politikker. Den 17.-18. marts 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 26. november 2015 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
                  6
               , hvori Slovenien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dag vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet
                  7
               . Den 18.-19. februar 2016 tilsluttede Det Europæiske Råd sig denne henstilling, og den 8. marts 2016 blev den vedtaget af Rådet. Da Slovenien har euroen som valuta, og i betragtning af de nære indbyrdes forbindelser mellem økonomierne i Den Økonomiske og Monetære Union, bør Slovenien sikre en fuldstændig og rettidig implementering af denne henstilling.

               (2)Den 26. februar 2016 blev landerapporten for Slovenien 2016
                  8
                offentliggjort. Den indeholdt en analyse af Sloveniens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som blev vedtaget af Rådet den 14. juli 2015, og opfyldelsen af Sloveniens nationale Europa 2020-mål. Rapporten indeholdt desuden en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Den 8. marts 2016 fremlagde Kommissionen resultaterne af den dybdegående undersøgelse
                  9
               . Kommissionen konkluderer af sin analyse, at Slovenien er berørt af makroøkonomiske ubalancer. Sårbarhederne udgøres af svagheder i banksektoren, virksomhedernes gældsætning, manglen på investeringer og trusler mod den finanspolitiske holdbarhed på lang sigt, som der skal tages hånd om. Tilliden er vendt tilbage til den slovenske banksektor. Kreditvæksten er dog fortsat negativ og antallet af misligholdte lån fortsat relativt højt. Det er afgørende, at Slovenien tager hånd om de risici, der opstår som følge af et stigende pres på sundheds- og pensionssystemet, og som bringer den finanspolitiske holdbarhed i fare, samt nedbringer den øgede offentlige gæld. Det er nødvendigt, at antallet af hindringer for investeringer reduceres yderligere, navnlig i den offentlige administration. Der er brug for at styrke inddragelsen af arbejdsmarkedets parter i udformningen af politikker og gennemførelsen af strukturreformer, navnlig hvad angår pensions- og sundhedspolitikken, langtidspleje- og arbejdsmarkedspolitikken.

               (3)Den 15. april 2016 fremlagde Slovenien sit nationale reformprogram for 2016 og sit stabilitetsprogram for 2016. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

               (4)Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i forordning (EU) nr. 1303/2013 kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende denne bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring
                  10
               .

               (5)Sloveniens stabilitetsprogram for 2016 viser, at de budgetmæssige konsekvenser af den exceptionelt store tilstrømning af flygtninge er betydelige, og det indeholder tilstrækkelig med dokumentation for omfanget og karakteren af disse ekstra budgetomkostninger. Ifølge Kommissionen udgjorde de ekstraudgifter, der kan komme i betragtning, 0,06 % af BNP i 2015 og forventes på nuværende tidspunkt at udgøre 0,07 % af BNP i 2016. Bestemmelserne i artikel 5, stk. 1, og artikel 6, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 gør det muligt at tage hensyn til disse ekstraudgifter, idet tilstrømningen af flygtninge er en usædvanlig begivenhed, der har en afgørende virkning på Sloveniens offentlige finanser, mens den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt ikke bringes i fare, hvis der midlertidigt gives tilladelse til at fravige tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning. Mens denne bestemmelse ikke fandt anvendelse i 2015, fordi Slovenien var underlagt proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, foretages der i foråret 2017 en endelig vurdering for 2016, herunder af hvilke beløb der kan komme i betragtning, på grundlag af de oplysninger, som de slovenske myndigheder har forelagt.

               (6)[Efter ophævelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud er Slovenien underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af overgangsreglen vedrørende gældskriteriet.] I henhold til stabilitetsprogrammet for 2016 har regeringen planer om gradvist at forbedre den samlede saldo fra 2,2 % i 2016 til 0,4 % af BNP i 2019. Den mellemfristede budgetmålsætning - en strukturel budgetbalance, der ikke respekterer kravene i stabilitets- og vækstpagten - forventes at være opfyldt i 2020, dvs. udover den tidshorisont, som programmet dækker. Den genberegnede strukturelle saldo peger imidlertid i retning af et strukturelt underskud på 1,2 % af BNP i 2019. Den offentlige gældskvote forventes ifølge stabilitetsprogrammet at falde til 80,2 % i 2016 og fortsætte med at falde til 73,8 % i 2019. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. De foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål fra og med 2017, er imidlertid ikke tilstrækkeligt præciseret. På basis af Kommissionens forårsprognose 2016 forventes Sloveniens outputgab i 2017 at udgøre på 1,8 % af BNP, mens den potentielle vækst forventes at ligge på 1,1 % og den reale BNP-vækst på 2,3 % af BNP. På denne baggrund vurderes det, at Slovenien vil opleve "gode tider" i 2017, hvilket vil kræve en strukturel tilpasning på 1 % af BNP. Der er imidlertid betydelig usikkerhed for så vidt angår beregningen af den potentielle vækst og outputgabet, når det gælder Slovenien, som følge af den særlige situation på arbejdsmarkedet, den særligt store økonomiske nedgang i 2008-2013 og de strukturreformer, der er ved at blive gennemført. De alternative prognoser for outputgabet dækker en længere tidshorisont, der afspejler den aktuelle revision af beregningsmetoden, og antyder en blødere profil for Slovenien, der indikerer, at det ville være for tidligt at konkludere, at den slovenske økonomi vil opleve gode tider i 2017. For indeværende forekommer det derfor mere passende at kræve en strukturel indsats i 2017, der afspejler normale tider. Der synes derfor at være risiko for en vis afvigelse fra den anbefalede tilpasning hen imod den mellemfristede målsætning i 2016 og, under antagelse af uændret politik, en risiko for en betydelig afvigelse i 2017. Konklusionen for 2016 ændrer sig ikke, hvis der ved vurderingen ses bort fra de budgetmæssige konsekvenser af den exceptionelt store tilstrømning af flygtninge. Det ventes, at Slovenien opfylder gældskriteriet i 2016 og i store træk opfylder det i 2017. På grundlag af vurderingen af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 er Rådet af den opfattelse, at der er risiko for, at Slovenien ikke vil være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Der vil derfor være behov for yderligere foranstaltninger for at sikre overensstemmelse i 2016 og 2017.

               (7)Parlamentet vedtog loven om budgetregler i juli 2015. Der mangler imidlertid stadig at blive udpeget et uafhængigt finansråd, der skal overvåge gennemførelsen af disse regler. Desuden mangler der fortsat at blive gennemført en revision af loven om offentlige finanser, som er nødvendig for at kunne gøre budgetloven fuldt operationel, og som har til formål ved lov at indføre en flerårig tilgang til budgetlægning.

               (8)Størrelsen på den offentlige gæld, der ligger et godt stykke over 60 % af BNP, gør Slovenien sårbar over for negative påvirkninger af den nominelle vækst og rentechok. Samtidig vokser andelen af ældre i befolkningen hurtigere i Slovenien end i de fleste andre medlemsstater. Slovenien står overfor store risici, der truer de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, idet Slovenien blandt alle medlemsstaterne har den højeste indikator for holdbarhedsgabet på mellemlang sigt, hvilket skyldes den forventede stigning i de offentlige udgifter til pensioner, sundhedssystemet og langtidsplejesystemet. De forventede offentlige udgifter til pensioner er de højeste blandt alle medlemsstaterne og ventes at stige fra 11,8 % af BNP i 2013 til 15,3 % af BNP i 2060. Ældrekvoten forventes mere end fordoblet mellem 2013 og 2060, hvilket vil lægge et betydeligt pres på pensionssystemerne. De forventede implicitte forpligtelser, der er forbundet med ældrebyrden, afspejler udfordringerne ved en aldrende befolkning på lang sigt. Desuden kan der i fremtiden forventes at opstå et tilstrækkelighedsproblem for arbejdstagere, der ikke har arbejdet et helt arbejdsliv, idet antallet af arbejdstagere med et ufuldstændigt eller et kort arbejdsliv stiger, bl.a. som følge af deres sene indtræden på arbejdsmarkedet, uregelmæssige ansættelser og lave bidragstæthed. I april 2016 blev der offentliggjort en hvidbog om pensioner, som skal danne grundlag for en bred offentlig høring. Resultaterne af høringen vil blive anvendt ved udformningen af en ny pensionsreform, som bør vedtages inden for den nuværende valgperiode, og som man hurtigt bør påbegynde arbejdet med ved at nå til enighed med arbejdsmarkedets parter om nøgleelementerne i reformen, navnlig pensionsalderen, indeksregulering og optimering af den anden søjle.

               (9)De offentlige udgifter til langtidspleje forventes mere end fordoblet i 2060 som følge af den aldrende befolkning. Dette udgør en stor udfordring for den finanspolitiske holdbarhed i Slovenien. Andelen af befolkningen, der er fyldt 80 år eller mere, forventes at tredoble fra 4,6 % i 2013 til 12,4 % i 2060. Mellem 2003 og 2013 steg de samlede udgifter til langtidspleje med 85 %, idet de private udgifter steg hurtigere end de offentlige udgifter. Der er intet integreret langtidsplejesystem i Slovenien. Sloveniens udgifter er primært rettet mod formelle naturalieydelser, hvoraf størstedelen bruges på institutionsbaseret pleje frem for pleje i hjemmet, om end begge dele ligger lavere end EU-gennemsnittet. Der er rigelig mulighed for at øge omkostningseffektiviteten i sundhedssystemet ved at styrke de foranstaltninger, der skal forbedre den primære sundhedsplejes rolle som vogter, omstille systemet fra hospitalspleje til ambulant behandling, forbedre effektiviteten og forvaltningen af hospitalerne, forbedre sundhedssystemernes kontrakt- og betalingsprocedurer, udvikle bedre omkostningsinformation med henblik på tilpasning af de importerede diagnose-relaterede grupper og arbejde med den videre udvikling af et kvalitetsovervågningssystem. Andelen af fælles udbud er lav, og der er et stærkt fokus på "laveste pris" som tildelingskriterium. Der er gennemført en omfattende gennemgang af sundhedssystemet, og den nationale løsning for sundhedsområdet 2016-2025 blev vedtaget af regeringen i slutningen af 2015 og af parlamentet i marts 2016. Løsningen repræsenterer en strategisk plan for reformer, men selv om der arbejdes på forslag om effektive og bindende foranstaltninger, er der endnu ikke blevet præsenteret nogen. Det er fortsat også uklart, om reformen vil tage hånd om vigtige spørgsmål såsom indbyggede automatiske stabiliseringsordninger, som vil kunne afbøde udsving i indtægterne i løbet af konjunkturcyklussen, eller adgangen til og kvaliteten af serviceydelserne. Vedtagelsen af retsakten om langtidspleje samt retsakten om sundheds- og sundhedsforsikring, er blevet udskudt gentagne gange, og den nuværende køreplan for deres vedtagelse i anden halvdel af 2016, synes optimistisk.

               (10)Resultaterne på arbejdsmarkedet forbedres gradvis, og de sociale forhold er stabiliseret. Der skabes betydeligt flere jobs, og ledigheden er faldende. Beskæftigelsesfrekvensen blandt de ældre og de lavt kvalificerede udgør imidlertid stadig en udfordring. De langtidsledige repræsenterer stadig mere end halvdelen af det samlede antal ledige, og en betydelig andel af disse langtidsledige er lavt kvalificerede eller over 50 år. Retningslinjerne for aktive arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger 2016-2020 repræsenterer en fortsættelse af den tilgang, der er anvendt indtil nu, men udgifterne til dette politikområde er fortsat lave. I november 2015 blev der vedtaget midlertidige fritagelser for arbejdsgivere, for så vidt angår indbetalingen af sociale bidrag for nyansatte over 55 år. Det forventes, at der i 2016 fremlægges yderligere foranstaltninger til forlængelse af arbejdslivet, herunder tilpasning af arbejdsmiljøet, som også er relevante for pensionssystemets holdbarhed. Lønvæksten forblev på linje med produktivitetsfremgangen og understøtter fortsat den eksterne konkurrenceevne. I november 2015 vedtog parlamentet et forslag fremsat af fagforeningerne som omdefinerer mindstelønnen, idet en række bonusser udelades. Som følge heraf trak arbejdsgiverforeningerne sig fra arbejdsmarkedsaftalen, hvilket svækker dialogen på arbejdsmarkedet betydeligt.

               (11)Der er gjort fremskridt med afviklingen af misligholdte lån, om end niveauet stadig er højt sammenlignet med perioden før krisen. Slovenien har gennemført adskillige politikforanstaltninger for at forbedre banksektorens holdbarhed. Disse foranstaltninger omfatter en styrkelse af bankernes kapacitet til afvikling af misligholdte lån og indførelsen af specifikke mål for nedbringelsen af antallet af misligholdte lån. Slovenien har også indført adskillige foranstaltninger til styring af kreditrisikoen. Der forventes positive resultater i midten af 2016. De politiske prioriteringer på kort sigt er dog fortsat indførelsen af yderligere løsninger på udfordringerne med misligholdte lån og styring af kreditrisikoen. Den operationelle og finansielle omstrukturering af store virksomheder er gennemført, og hovedomstruktureringsaftalerne overvåges løbende. Bankaktivselskabet (BAMC) er fuldt operationelt, og dets strategi for 2017-2022 er fastlagt. Selv om BAMC har gjort fremskridt med afviklingen af sin låneportefølje, udgør det stadig en væsentlig risiko for de offentlige finansers holdbarhed. I 2015 bidrog BAMC's aktiviteter med 1 % af BNP til det generelle offentlige underskud på 2,9 %. Tilsynet med BAMC's aktiviteter synes at være utilstrækkeligt, eftersom myndigheder havde undervurderet BAMC's underskud i 2015 betydeligt med 0,7 % af BNP og tilsyneladende ikke var bekendt med størrelsen af de nedskrivninger, BAMC havde foretaget. Der er også yderligere omlægningsværktøjer til rådighed. På baggrund af de betragtelige fremskridt med omstruktureringen af store virksomheder, har Slovenien påbegyndt omstruktureringen af adskillige små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Bankerne er i øjeblikket ved at implementere retningslinjerne for omstrukturering af SMV'er. Der er gjort fremskridt for så vidt angår adgangen til finansiering for SMV'er og mikrovirksomheder. Der er dog begrænset adgang til alternative finansieringskilder såsom risikovillig kapital. Små virksomheder er stadig alt for afhængige af banklån til trods for, at der er stadig flere gælds- og egenkapitalinstrumenter til rådighed på markedet. Dette segment er derfor meget sårbart over for udviklingen på kreditmarkederne.

               (12)Væksten i investeringerne har været afdæmpet de senere år og har begrænset Sloveniens økonomiske resultat og fremtidige vækstudsigter. De private investeringer faldt drastisk under den økonomiske krise, og siden har deres andel af BNP været faldende. Eftersom de offentlige investeringer er stærkt afhængige af den dynamik, der skabes med EU-midler, er der behov for mere produktive investeringer for at stimulere og bibeholde den økonomiske vækst. De udenlandske direkte investeringer i Slovenien er vokset markant de sidste to år, hovedsageligt som følge af de øgede privatiseringsbestræbelser. Sloveniens erhvervsklima er imidlertid fortsat vanskeliggjort af den igangværende gældsnedbringelse og en stor administrativ byrde, navnlig inden for byggeri, fysisk planlægning og overholdelse af skattereglerne, men også af restriktiv lovgivning om adgangen til og udøvelsen af lovregulerede erhverv, hvilket forhindrer indgående investeringer. Hvis det skal blive nemmere at drive virksomhed i Slovenien, er det nødvendigt, at virksomhedernes tillid øges, og at ineffektiviteten i den offentlige administration og bureaukratiet, der stammer fra et stort antal love og vedtægter og hyppige ændringer af lovgivningen, reduceres yderligere. Omtrent halvdelen af de foranstaltninger til mindskelse af de administrative byrder, der er fastsat i regeringens enhedsdokument, er blevet gennemført, men visse vigtige foranstaltninger, især vedrørende byggetilladelser og fysisk planlægning, er blevet forsinket.

               (13)Strategien for udviklingen af den offentlige administration 2015-2020, der blev vedtaget som en del af Sloveniens opfyldelse af forhåndsbetingelserne for adgang til de europæiske struktur- og investeringsfonde 2014-2020, strækker sig over forskellige porteføljer, hvorfor det er afgørende, at der koordineres på tværs af ministerier, hvis den skal gennemføres ordentligt og i god tid. I februar 2016 vedtog regeringen den anden foreløbige rapport om gennemførelsen af programmet "Nul tolerance over for korruption". Der er gjort visse fremskridt med gennemførelsen af dette program. Visse af foranstaltningerne i programmet er imidlertid blevet forsinket (fælles offentlige udbud på sundhedsområdet, undersøgelse af kriminalitet i banksektoren og vedtagelsen af retsakten om integritet og forebyggelse af korruption). Den planlagte ændring af retsakten om integritet og forebyggelse af korruption vil give mulighed for at forbedre den måde, kommissionen for forebyggelse af korruption fungerer på, idet den tager fat på spørgsmål om troværdighed og lønsomheden af kommissionens arbejde. I retssystemet er sagernes længde blevet kortet yderligere ned, og antallet af åbne sager er reduceret fra et meget højt niveau, delvis som følge af færre nye sager. Faldet afhænger også til en vis grad af ændringer i den proceduremæssige og statistiske behandling af håndhævelsessager. Højesteret fortsætter ajourføringen af forretningsgangene ved domstolene og reformen af sagsstyringssystemerne. Til trods for de forbedrede insolvensregler, der giver virksomhederne øgede muligheder for at reorganisere sig, er likvidationsprocedurerne fortsat meget langvarige og ineffektive.

               (14)Staten deltager fortsat i meget stor grad i økonomien. Staten er den største arbejdsgiver, porteføljeforvalter og indehaver af erhvervsobligationer i Slovenien. Som svar på de henstillinger, der er blevet fremsat om dette spørgsmål mellem 2012 og 2015, har landet udarbejdet en ny ramme for Slovenian Sovereign Holding. Denne omfatter en strategi for forvaltningen af folkeejendomme, et sæt resultatkriterier for aktiver og en forvaltningsplan for 2016. Dette system komplementerer den nye kodeks for selskabsledelse i statsejede virksomheder, der blev vedtaget i slutningen af 2014. Strategien bekræfter omfanget af statens aktuelle deltagelse i økonomien og flytter fokus over mod bedre resultater i statsejede virksomheder. Implementeringen af de grundigt reviderede rammer for Slovenian Sovereign Holding er derfor så meget desto vigtigere for at sikre adskillelsen mellem regeringens ejerskab og tilsynsfunktion og den professionelle ledelse af statsejede virksomheder. I kombination med yderligere privatisering af udvalgte aktiver bør dette reducere eventualforpligtelserne på budgettet for dette område. Privatiseringen af NLB forventes lanceret i 2016 i overensstemmelse med Slovenian Sovereign Holdings forvaltningsplan.

               (15)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Sloveniens økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2016. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Slovenien i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Slovenien, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1 til 4 nedenfor.

               (16)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået stabilitetsprogrammet, og dets holdning
                  11
                afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

               (17)På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Dets henstillinger efter artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 er afspejlet i henstilling 1, 3 og 4 nedenfor,

               HENSTILLER, at Slovenien i 2016 og 2017 træffer foranstaltninger med henblik på at:

               1.Efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud opnå en årlig finanspolitisk tilpasning på 0,6 % af BNP i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2016 og 2017. Fastsætte en mellemfristet budgetmålsætning, der respekterer kravene i stabilitets- og vækstpagten. Styrke den finanspolitiske ramme og udpege et uafhængigt finansråd samt ændre loven om offentlige finanser. Afslutte og gennemføre reformen af sundhedssystemet og den langsigtede pleje og gøre disse systemer mere omkostningseffektive, for at sikre at adgangen til og kvaliteten af plejen er holdbar på lang sigt. Vedtage den langsigtede reform af pensionssystemet inden udgangen af 2017.

               2.I samarbejde med arbejdsmarkedets parter øge beskæftigelsesegnetheden blandt lavt kvalificerede og ældre arbejdstagere, herunder gennem målrettet, livslang læring og aktiveringsforanstaltninger.

               3.Forbedre finansieringsbetingelserne for kreditværdige virksomheder, herunder ved at facilitere holdbare løsninger for misligholdte lån og adgang til alternative finansieringskilder. Sikre behørig gennemførelse af strategien for BAMC.

               4.Træffe foranstaltninger for at modernisere den offentlige administration og reducere den administrative byrde for virksomhederne. Forbedre forvaltningspraksis og resultaterne i statsejede virksomheder.

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 344 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 og P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 92 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.