title: Henstilling med henblik på Rådets afgørelse om bemyndigelse af Kommissionen til at føre forhandlinger vedrørende en aftale mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og en række tredjelande om den ordning, der skal gælde for visse former for international personbefordring ad landevej med omnibusser (forelagt Rådet af Kommissionen)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (82) 288
Vol. 1982/0108
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
                                                                     KOM(82)288 endelig udg.
                                                                     Bruxelles - den 8 . juni 1982
                             Henstilling med henblik . på Rådets afgørelse
         om bemyndigelse af Kommissionen til at føre forhandlinger vedrørende en aftale
         mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og en række tredjelande om den
         ordning , der skal gælde for visse former for international personbefordring
                        /V - .
                       -/ 'V
                                       ad landevej
                                               - ■ - :\
                                                            med omnibusser
                                        .      "
                    ■' - <C7
                   I -1      X
                                   ,- ^   - "5
                                                        ^"J
                   Η
                                    '•<           ■   >
                                               ■    /
                                 ( forelagt Rådet af Kommissionen )
  K0M(82 ) 288
 ---pagebreak---                                                      Com 182
                                     BEGRUNDELSE
 Ved forordning nr . 117/66/EØF af 28 . juli 1966^"' fastsatte Rådet visse
fælles regler for den internationale personbefordring ad landevej omfat
tende bl.a . en definition på de forskellige former for personbefordring samt
ordningerne for sådan befordring i trafikken mellem medlemsstaterne .
I artikel 4 , stk . 2 , i forordning nr . 117/66/EØF hedder det , at Fællesskabet
optager de forhandlinger med tredjelande , som i givet fald vil være nødven
dige for anvendelsen af denne forordning .
I artikel 4 , stk . 3 , i forordning nr . 117/66/EØF hedder det , at efter Rådets
fastsættelse af de i artikel 7 ( vedrørende rutekørsel ) og 8 ( vedrørende
pendulkørsel ) omhandlede fælles regler,' skal Rådet snarest muligt på forslag
af Kommissionen fastsætte de fælles regler , der er nødvendige , for at anven
delsen af denne forordning kan udstrækkes til den internationale personbe
fordring ad landevej til eller fra tredjelande . .
Den 28 . februar 1972 vedtog Rådet de fælles regler , der er omhandlet i
nævnte artikel 7 og 8 i forordning nr . 117/66/EØF , idet det vedtog forordning
            2)                                "3 \
nr . 516/72 om pendulkørsel og nr . 517/72 om rutekørsel og særlige for
mer for rutekørsel .
Desuden blev gennemførelsesforanstaltningerne til de forskellige forordninger
vedtaget af Kommissionen i 1963 ( for lejlighedsvis kørsel ) og i 1972 ( for
pendulkørsel og rutekørsel )^)^ ) .
1 ) SF? nr . 147 af 9.8.1966 , s . 2688 .
2 ) EF? nr . L 67 af 20.3.1972 , s . 13 .
3 ) EFT nr . L 67 af 20.3.1972 , s . 19 .
T ) EFT nr . L 173 af 22.7.1968 , s . 8 .
5)6 ) EFT nr . L 134 af 12.6.1972 . s . 1 .
 ---pagebreak--- Da de i artikol 4 , stk . 3 » i forordning nr . 117/ 66/ EØF fastsatte betingel
 ser således er til stede , bør Fællesskabet opfylde den heri anførte for
pligtelse for så vidt angår pendulkørsel og rutekørsel .
 Lejlighedsvis kørsel har allerede
varet emne for forhandlinger om en aftale mellem Bet europæiske økonomiske
Fællesskab , Finland , Jugoslavien , Norge , Portugal , Schweiz , Spanien ,
Sverige , Tyrkiet og Østrig ( ASOR ). Fællesskabets og disse tredjelandes
undertegnelse af ASOR-aftalen - med undtagelse af Jugoslavien , der ikke del
tager i ASOR for øjeblikket – vil finde sted i løbet af første halvår af
1932 . Indgåelsen , der vil medføre Fællesskabets ratifikation , vil finde
sted umiddelbart herefter .
ASOR-aftalen finder anvendelse på :
a) lejlighedsvis international personbefordring ad landevej
    - mellem to kontraherende parters områder , eller'
    - fra og til samme kontraherende parts område ,
og i givet fald ved sådan befordring i transit såvel gennem en kontraherende
parts område som gennem en ikke–kontraherende stats område ,
    - med køretøjer , som er registreret på en kontraherende parts område ,
      og som ved deres indretning og udstyr er egnede og bestemt til at
      befordre mere end ni personer , føreren indbefattet ;
b ) tomkørsel i forbindelse med disse former for befordring.
Ud over en afgrænsning af anvendelsesområdet indeholder ASOR-aftalen føl
gende :
– definition af de forskellige former for kørsel ( le jlighedsvis kørsel ,
   rutekørsel , pendulkørsel ) ( de bygger på de definitioner, der er vedtaget
   på fællesskabsplan for befordring mellem medlemsstaterne ),
 ---pagebreak---      ■» feFftftetaltnins?!? til liberalisering af visse typer lejlighedsvis kørsel
         ( som ikke liberaliseres i samme omfang som kørsel mellem medlemsstaterne ),
     - indførelse af et kontroldokunent for lejlighedsvis kørsel og detaljeret
        fastsættelse af , hvorledes det skal anvendes . Til aftalen er som bilag
        knyttet en model til et ensartet kontroldokument ( denne model vil ved en
        f ællesskabsretsakt ligeledes blive indført for kørsel mellem medlemssta
        terne ),
     - almindelige og afsluttende bestemmelser .
     K3RHA?TDLI?TGER?rSS R/SOgVIDDE OG INDHOLD
5 . Rækkevidden og indholdet af de forhandlinger , der skal optages med tredje
     lande , må fastlægges på baggrund af bestemmelserne i artikel 4 , stk . 2 og
     3 , i forordning nr . II7/66 /EØF samt de krav, der er en følge dels af Fæl
     lesskabets ordning for personbefordringen , dels af udviklingen i transport
   • forbindelserne med de pågældende tredjelande .
5.1 . De berørte tredjelande er dem , der har deltaget i ASOR-aftalen ; desuden
        må tilføjes Jugoslavien , som ganske vist har opgivet ASOR–aftalen , men
        som deltog i alle ASOR-forhandlingerne , og hvis deltagelse er af stor
        betydning ( transit ) for gennemførelsen af kørsel til og fra Grækenland .
        Disse tredjelande er blevet valgt afhængigt af dels deres geografiske
        beliggenhed dels omfanget af rute- og/eller pendulkørslen i trafikken
        med medlemsstaterne . Det vigtigste kriterium for dette valg har været
        den gensidige interesse i indførelsen af fælles regler .
         På nuværende tidspunkt synes det ikke formålstjenligt at indlede så
         danne forhandlinger med statshandelslandene i Europa
 ---pagebreak---                            - 4 -
 5-2 . Med hensyn til forhandlingsproceduren vil det være at foretrække , at der
 indlodes multilaterals forhandlinger ( drøftelser mellem Fællesskabet på den
 ene side og samtlige tredjelande på den anden side ). Forhandlingerne vil åbne
mulighed for at finde ensartede løsninger for befordring mellem Fællesskabet
og de pågældende tredjelande samt mellem disse indbyrdes .
 Såfremt de problemer , hvorom der skal forhandles , eller udviklingen i de mul
tilaterale forhandlinger gør det hensigtsmæssigt at indlede bilaterale forhand
linger med hvert enkelt af de pågældende tredjelande eller grupper af disse
lande , bør en sådan løsning imidlertid ikke udelukkes .
FORHATIDLIlTGEHrïES ïrZAL
6 . Målet for disse forhandlinger bør bl.a. være fastlæggelse af en ensartet
ordning for rutekørsel og pendulkørsel , der 'udføres i de forskellige former,
som er omhandlet i forordning 117/66/EØF samt de pågældende tredjelandes aner
kendelse af de kontroldokumenter , der er udfærdiget i overensstemmelse med
fællesskabsbestemmelserne .
 ---pagebreak---                                 - 5 -
 For så vidt angar udvidelsen af anvendelsesområdet for de i forordning nr .
 117/66/EøF omhandlede 'bestemmelser til også at omfatte transport til eller
 fra tredjelande , ville Fællesskabet , som det i øvrigt bekræftes i artikel 4 ,
 stk. 3 , i forordning nr. 117/66/EØF, have juridisk mulighed for unilateralt
 at indføre bestemmelser for sådan kørsel for den del af rejsen , der finder
 sted på Fællesskabets område .
 31 . a . tinder hensyntagen til at transporten til eller fra tredjelande ud fra
 et virksomhedsøkonomisk og driftsmæssigt synspunkt er nært forbundet med
transporten mellem medlemsstaterne , er der imidlertid ingen tvivl om , at
 indførelsen af ensartede regler for hele rejsen såvel på 5'ællesskabets område
 som på de berørte tredjelandes område , i praksis vil kunne åbne mulighed for
 en mere effektiv og mere rationel tilrettelæggelse af den pågældende befordring ,
lette kontrollen og lempe de administrative formaliteter.
På grundlag af disse overvejelser finder Kommissionen , at udvidelsen af de i
artikel 4 , stk. 3 , omhandlede fælles regler mere hensigtsmæssigt kan foretages
på et aftalemæssigt grundlag , dvs . ved en række internationale aftaler med de
  berørte tredjelande .
De forhandlinger , der skal indledes , om indgåelse af en sådan aftale eller sådanne
aftaler skal kunne føre til fastsættelse af den anbefalede fælles ordning, idet de
gældende bestemmelser på fællesskabsplan i størst muligt omfang udvides til også at
omfatte transportforbindelserne med tredjelande , bl.a. for så vidt angår definitio
nen på de forskellige former for personbefordring, ordningerne herfor, procedurerne
for udstedelse af tilladelser samt formen og indholdet af disse dokumenter.
Da det generelle mål for forhandlingerne således er defineret , må direktiverne
for disse forhandlinger åbne mulighed for, at der med fornøden fleksibilitet
kan tages hensyn til udviklingen i drøftelserne og til visse særlige krav , der
kan opstå på teknisk plan .
 ---pagebreak---                                   .  - 6 -
     APTALKITS ELLSH A^ALEffiJES PORLI
     7 - Under hensyn til indholdet i pkt . 5.2 skal forhandlingerne helst føre til ind
     gåelse af en multilateral aftale , men muligheden for "bilaterale aftaler må stå å
     ben . Det synes desuden formålstjenligt at overlade visse administrative opgaver
     til sekretariatet for Den europæiske Transporbninisterkonference ( CEMT ). Da der
     inden for CK-IT findes visse regler for international rute- og pendulkørsel med
     omnibusser , vil det være passende at anmode sekretariatet om at deltage som obser
    vatør i de multilaterale forhandlinger . .
 8.    økonomisk betydning af den ordning , der skal fastlagdes
 En undersøgelse i flere medlemsstater viser , at der inden for alle former for
personbefordring i de senere år har været en mærkbar stigning såvel i trafikken
mellem medlemsstaterne som i trafikken med tredjelande . Denne stigning skyldes
bl • a * •
- en mindre hurtig forhøjelse af tarifferne for denne fonn for befordring i for
    hold til personbefordring med jernbane eller med fly ,
- forbedrede rejseforhold (behagelige køretøjer, motorvejens belægning osv .)
- bedre tilrettelæggelse og tilbud om turistkørsel fra de transportvirksomheder ,
    der udfører personbefordring ad landevej .
8.1     Oversigt over nogle betydningsfulde oplysninger . Kommissionens tjenestegrene
        har indsamlet «
8.1.1      Forbundsrepublikken Tyskland
Mellem 1970 og 1980 steg det samlede antal personer befordret med omnibusser på
alle trafikforbindelser og inden for alle former for befordring med 40,6$.
I I98I tegnede personbefordring med omnibusser sig for 9 » 1% &£ d-en samlede person
befordring inden for alle transportformer mod 8/0 i 1980 ( jernbanernes og luftfar
tens andele faldt henholdsvis fra 13,3% til 12,2$ og fra 15»3$ til 13»9$)«
 ---pagebreak--- 8.1.2 . Belgien
Antallet af befordringer i pendulkørsel steg mollem 1978 og 19&1 fra 64 -til 144 ,
dvs . en stigning på 125   Fordelingen i den pågældende periode er følgende :
    år        i alt         trafikforbindelser mellem         trafikforbindelser
                            medlemsstaterne                  med tredjelande
   1978         64                   12                              52
   1979         94                   38                     V        56
   I960       128                    59                              69
   I98I       144                    50                              94
Det bemærkes , at for 1981 er tallet for trafikforbindelserne med tredjelande
næsten dobbelt så stort som tallet for trafikforbindelserne mellem medlemssta
terne .
8.I.3 . Prankrip-
Frankrig har fremsendt oplysninger vedrørende flere ruteforbindelser eller sær
lige former for ruteforbindelser med tredjelande f.eks.s
- Paris – Valencia - Murcia : -   1978  – Antal befordrede personer          94 144
                                        – Personkilometer               101 298 944
                               -
                                 I98O   - Antal befordrede personer         111 973
                                        - Personkilometer               119 898 140
– Paris - Istanbul  :          - 1979 - Antal befordrede   personer           3 603
                                       – Personkilometer
                                                               i
                                                                         10 809 000
                               -
                                 I98O  - Antal befordrede personer            4 146
                                       - Personkilometer                 12 438 000
- Amsterdam -   Barcelona - Ali
    cante Ï                      1978  - Antal befordrede personer           39 639
                                       – Personkilometer                 77 278 000
                               -
                                 1979 - Antal befordrede   personer          99 020
                                       – Personkilometer               222  398 920
 ---pagebreak---                                - 8 -
8.1.4 - EUROPABUS, (de europæiske jernbaners turistkørsel ad landevej) har meddelt ,
at på 30 internationale rutetrafikforbindelser vedrører 47$ trafikken med tred
jelande .
8.2 . De få oplysninger i punkt 8.1 . viser, at rutekørsel og pendulkørsel i tra-
fikforbindelserne med tredjelande er i stærk stigning hvad angår antale og ydel
ser og er af ikke ringe økonomisk 'betydning.
 ---pagebreak--- 9 . KETSQHUiTDLAGET FOR FO.RH/J'IDLIITGEHITE - FÆLLESSKABETS KOI-IPETENCE
Retsgrundlagot for de forhandlinger, der på dette område skal indledes med de
pågældende tredjelande , fremgår af traktatens artikel 75 ( jf* artikel 4 , stk.
2 , i forordning nr. 117 /66/E3F).
Ked vedtagelsen og gennemførelsen af forordning nr . 117/66/EØF samt forordning
( EØF) nr. 516/72 og 517/72 på grundlag af traktatens artikel '75 er ordningen
for international personbefordring ad landevej blevet integreret i den fælles
transportpolitik , og Fællesskabet har som følge deraf nødvendigvis fået tillagt
kompetence til med tredjelande at indgå enhver aftale vedrørende det område , der
er omfattet af disse forordninger , idet forbindelserne med tredjelande er uadskil
 lelige    fra den interne ordning . I øvrigt er det alene Fællesskabet , der er kom ¬
petent . I forordning nr . 117/66/EØF pålægges det Kommissionen at optage forhand
linger med de pågældende tredjelande om aftaler inden for det område , der omfat
tes af forordningen . Da det desuden drejer sig om et område , på hvilket der
findes bestemmelser ora indførelse af fælles -regler , som er vedtaget af Fælles–
                                                                   I
skabet med henblik pa gennemførelse af den fælles transportpolitik , der er om
handlet i Rom-traktaten , har medlemsstaterne ikke længere ret til hverken indi
viduelt eller kollektivt med tredjelande at indgå, forpligtelser , der berører
disse regler. Kun Fællesskabet kan med virkning for hele anvendelsesområdet for
Fællesskabets retsorden påtage sig at opfylde forpligtelserne over for tredjelan
de , og derfor er det alene kompetent til at indgå aftaler herom med tredjelande .
For så vidt angår proceduren finder bestemmelserne i traktatens artikel 228 an
vendelse .
10 . FOEHANDLIÎTGSDI REKTIVER
10.1 . Ifølge artikel 2 i dette forslag skal Kommissionen føre forhandlingerne
på grundlag af de direktiver , der er indeholdt i bilaget .
10.2 . Det bemærkes , at CEMT ved resolution nr . 20 af 16 . december 1969 * ændret
den 16 . juni 1971 , har fastsat almindelige regler for international befordring
med omnibusser . Særlig er der fastlagt definitioner for rutekørsel og pendul
kørsel .
 ---pagebreak---                             - 10 -
 10.3 « Forhandlingerne skulle gøre det muligt at fjerne forskellene mellem fælles
 skabsretten og de regler , der i øjeblikket gælder for international personbefor
dring i trafikken med tredjelande , i det omfang, denne dobbelt ordning kan give
probleaer både på juridisk plan og med hensyn til den praktiske anvendelse af
parallelle bestemmelser . Forhandlingerne bør i øvrigt kun dreje sig om de trans
portformer i trafikken mellem medlemsstaterne og tredjelande , der er af reel øko
nomisk betydning for de forskellige partnere .
10.4 « Ud fra disse betragtninger skulle forhandlingerne på området tage sigte på
at skabe ensartede definitioner for de forskellige typer personbefordring i form
af rutekørsel og pendulkørsel .
10 . 5 * Et forsøg på at finde frem til fælles bestemmelser, indebærer ikke nødven
digvis , at samme regler skal gælde for samtlige tredjelande , hvis der gør sig
særlige økonomiske og sociale forhold gældende , og så længe der fortsat er visse
uligheder i parternes konkurrencemæssige stilling. Disse omstændigheder kunne
føre til indgåelse af forskellige aftaler med visse af de berørte tredjelande .
Under de pågældende forhandlinger bør der i øvrigt ikke systematisk tilstræbes
en tilpasning af CEMT-bestemmelserne til fællesskabsreglerne , men det bør under
søges , om , og i så fald i hvilket omfang, forskellene mellem de to ordninger kan
føre til , at der foretages visse tilpasninger af fællesskabsreglerne . De ændringer
af fællesskabsretten , dette ville medføre , skulle derefter foretages i forbindelse
med forordningen om fastsættelse af gennemførelsesforanstaltningerne til den aftale ,
der skal indgås .
Ved en sådan undersøgelse af ulighederne mellem de forskellige ordninger kan der
drages følgende konklusioner med henblik på forhandlingerne .
 ---pagebreak---                          •- • i va « èl -                         ^ •
  10 . o . Forhandlingernes omfang
 A. Definitioner
 a ) CEMT-definitionen af rutekørsel svarer i store træk til fællesskabsde-
 finitionen , om end den er mere detaljeret end definitionen i artikel 1 ,
 stk . 1 , i forordning nr . 117/66ÆøF. Den rummer bl.a. princippernes
 - fast rute ,
 - hyppighed og
 - fartplan .
 For så vidt angår definitionen af sårlige former for rutekørsel svarer deri
 ordret til definitionen i artikel 1 , stk . 3 f i forordning nr . llf/66/EØF.
Det vil være hensigtsmæssigt at søge at opnå , at definitionen , således som
den er anført i artikel 1 , stk . 1 , i forordning nr. II7/66/EØF, udstjrækkes
til også at gælde for de pågældende tredjelande , eftersom denne definition
ved sin formulering og særlig ved anvendelsen af udtrykket "bestemt trafik-
 forbindelse " tillader en klarere sondring mellem strengt reguleret beford
ring (rutekørsel ) og liberaliseret befordring (lejlighedsvis kørsel ),
hvilket vil lette bekæmpelsen af misbrug.
b ) For pendulkørsels vedkommende svarer CEMT-de finit ionen ordret til
artikel 2 , stk , 1-3 , i forordning nr. llj/66/søF . Ordlyden af stk. 4 i
denne artikel , hvori der fastsættes betingelser for undtagelse fra denne
definition , er derimod ikke medtaget .
Eftersom det er nødvendigt at bevare muligheden for at give transportvirk-
somheden tilladelse til på tilbageturen at medtage visse passagerer, som
har foretaget udturen med en anden gruppe , bør CEMT-definitionen suppleres
med dette element og gælde for befordring mellem medlemsstaterne og de
pågældende tredjelande *
 ---pagebreak---                            - 12 -
 B.   Anvendelses omrade
 CI&IT-resolutionen og forordning nr. 117/66/EØF ( artikel 4 , stk. 1 , andet led)
 gælder begge for befordring med køretøjer , der er bestemt til at befordre
mere end ni personer, føreren indbefattet . I forordning nr. 117/66/EØF fast
 sattes det desuden, at køretøjet skal være "egnet " til såd^an befordring.
Det vil i givet fald være hensigtsmæssigt at foreslå de pågældende tredjelande ,
 at de også medtager dette element og dermed accepterer definitionen i forord
ning nr . 117/66/EØF.
C. Falles reeler af mere generel karakter
Ud over de ovennævnte bestemmelser af teknisk art forekommer det nødvendigt at
træffe aftale med de pågældende tredjelande om visse falles regler af mere ge
nerel karakter , bl.a. vedrørende :
- nærmere bestemmelser om , at repræsentanterne for hver kontraherende part i
   fællesskab foretager en undersøgelse af aftalens eller aftalernes funktion i
    almindelighed og af særlige forhold , der måtte opstå i forbindelsen med afta
   lens /aftalernes anvendelse ; disse repræsentanter bør også kunne fremsætte for
   slag med henblik på at supplere eller tilpasse aftalen eller aftalerne ;
- nærmere bestemmelser om en procedure for samråd og bilæggelse af tvister mel
   lem de kontraherende parter , når særlige forhold eller en tvist med hensyn
   til fortolkningen eller anvendelsen af aftalen eller aftalerne gør det påkrævet ;
- gyldighedsperioden for aftalen eller aftalerne , der i øvrigt bør kunne forlæn
   ges automatisk for successive perioder af forud fastsat varighed ;
- opsigelse af aftalen eller aftalerne fra en af de kontraherende parters side
   efter konsultation af den anden part og underretning om denne opsigelse inden
   for en frist , som skal fremsættes nærmere .
 ---pagebreak---      Henstilling med henblik på Rådets afgørelse om "bemyndigelse af Kommissionen
     til at føre forhandlinger vedrørende en aftale mellem Det europæiske økono
     miske Fællesskab og en række tredjelande am den ordning, der skal gælde for
          visse former for international personbefordring ad landevej med
      omnibusser
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske
 Fællesskab ,
under henvisning til forslag fra Kommissionen .
ud fra følgende betragtningers
Vod Rådets forordning nr. 117/66/EØF^ blev der fastsat fælles regler for
den internationale personbefordring ad landevej med omnibusser i form af
rutekørsel og pendulkørsel ;
i henhold til artikel 4 » stk . 2 , i forordning nr. 117/66/EØF skal fælles
skabet optage de forhandlinger med tredjelande , som i givet fald vil være
nødvendige for anvendelsen af nævnte forordning ; i . henhold til samme artikels stk .
3 skal Rådet , når de i artiklerne 7 og 8 omhandlede fælles regler er fast
sat , snarest muligt fastsætte de fælles regler , der er nødvendige , for at
anvendelsen af nævnte forordning kan udstrækkes til den internationale
personbefordring ad landevej til eller fra tredjelande ; de i de pågældende
artikler 7 og 8 omhandlede fælles regler er blevet fastsat ved Rådets
forordninger (EØF) nr. 516/72^ og nr. 517/72^;
1 ) EFT nr, 147 af 9 . 8 . 1966 , s . 2688/66
2 ) EFT nr. L 67 af 20.3.1972 , s . 13 .
3 ) EFT. nr . L 67 af 20.3.1972 , s . 19 .
 ---pagebreak---   forhandlingerne mellem Fællesskabet og visse tredjelande om lejlighedsvis
 befordring er afsluttet , og indgåelsen af aftalen heroin på Fællesskabets
 vogne er umiddelbart forestående ;
 den økonomiske betydning af personbefordringen ad landevej mellem Fæl
 lesskabet og visse tredjelande i form af rutekørsel og pendulkørsel viser
 ligeledes , at det er ønskeligt , at anvendelsen af fællesskabsreglerne
udstrækkes til også at omfatte sådan befordring ;
disse mål kan kun nås på passende vis ved fastsættelse af ensartede
 regler , der skal aftales mellem Fællesskabet og de 'pågældende tredjelande ;
Kommissionen bør derfor bemyndiges til at optage de fornødne forhandlinger
 aftalens eller aftalernes indhold og anvendelsesområde bør allerede på
nuværende tidspunkt præciseres , og der bør fastsættes næzmere bestemmel
ser om bilæggelse af tvister:
de tredjelande , der er mest berørt af personbefordring ad landevej i
trafikken med Fællesskabet , og med hvilke det derfor " forekommer hensigts
mæssigt først og fremmest at indlede forhandlinger , er Finland , Jugoslavien
Norge , Portugal , Schweiz , Spanien , Sverige , Tyrkiet og Østrig -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE :
 ---pagebreak---                                   - 3 -
                                Artikel 1
 Kommissionen bemyndiges herved til at indlede forhandlinger med Finland ,
Jugoslavien , Norge , Portugal , Schweiz , Spanien , Sverige , Tyrkiet og Østrig
med henblik på indgåelse af en aftale mellem Det europæiske økonomiske
Fællesskab og disse stater om fastlæggelse af fælles regler for rutekørsel
og pendulkørsel i international personbefordring ad landevej med omnibus
ser .
                                Artikel 2
Kommissionen fører forhandlingerne på, grundlag af de i bilaget indeholdte
direktiver .
Udfærdiget i Bruxelles , den
                                      /
                                                 På Rådets vegne
                                                   . Formand
 ---pagebreak---                                                                              BILAG
                                     PORHANDLIN GSDITEKTI"VER
1.   Generelt formål
     Det generelle formål med forhandlingerne er indgåelse af en række aftaler, mellem
     Pfellesskabet og visse tredjelande om ordningen for international personbe
     fordring ad landevej med omnibusser . .
2 . Aftalens eller aftalernes Indhold og anvendelsesområde
     2.1 « Definition af transportformerne
            a ) De definitioner , der er anført i artikel 1 i Rådets forordning nr .
                117/66/EØF af 28. juli 1966* \ udvides til også at omfatte rute-
                kørsel og særlige former for rutekørsel mellem medlemsstaterne og
                tredjelande .
           b ) For så vidt angår pendulkørsel , udvides anvendelsen af definitionen
                i artikel 2 , stk . 1 , 2 og 3 , i' forordning nr. 117/66/EØFJ denne
                definition suppleres desuden med en bestemmelse , ifølge hvilken de
                offentlige myndigheder kan give transportvirksomhederne tilladelse
                til på tilbageturen at medtage visse passagerer, som har foretaget
                udturen med en anden gruppe .
    2.2 . Bestemmelser vedrørende køretøjerne
           De bestemmelser vedrørende køretøjernes indretning og udstyr , der er
           fastsat i artikel 4i stk . 1 , andet led , i forordning nr. 117/66/EØF,
          udvides til også at gælde for befordring mellem medlemsstaterne og de
           pågældende tredjelande .
    2.3 . Samråd og bilæggelse af tvister
          Der fastsættes bestemmelser om samråd , ifølge hvilke repræsentanterne
           for de kontraherende parter på anmodning af en af parterne afholder
           samråd , når særlige forhold eller en tvist med hensyn til fortolknin
          gen eller anvendelsen af aftalen eller aftalerne gør det påkrævet .
    l ) EFT nr. 147 af 9 * august 1966 .
 ---pagebreak---                                        2
         Repræsentanterne skal også kunne iværksætte en undersøgelse af aftalens eller
         aftalernes funktion i almindelighed og i givet fald fremsætte forslag, der
         tager sigte på at tilpasse eller supplere aftalen/aftalerne .
2.4 « Aftalens eller aftalernes gyldighedsperiode og forl ængelse
         Aftalen eller aftalerne skal have en gyldighedsperiode på 10 år . Medmindre
        den/de opsiges af en af de kontraherende parter , forlænges dens /deres gyldig-
        hedsperiode derefter automatisk .
2 . 5 . Opsi /telse af aftalen eller aftalerne
        Hver af de kontraherende parter skal kunne opsige aftalen eller aftalerne efter
        forudgående konsultation af den anden part og varsel .
    3 . PROCEDURER
3.1 . Forhandlingerne føres i henhold til proceduren i E3P-t rakt at ens artikel 228 .
        De pågældende tredjelande vil blive opfordret til at indlede forhandlinger med
        Fællesskabet med henblik på indgåelse af en multilateral aftale . Såfremt det
        under forhandlingerne skulle vise sig hensigtsmæssigt , vil der fortsat være
        mulighed for at indlede bilaterale forhandlinger med hvert enkelt af disse
        tredjelande eller med en gruppe af disse lande .
3-2 . Som det var tilfældet i forbindelse med ASOR, kan sekretariatet for CEMT op
        fordres til at påtage sig visse administrative opgaver, der fastlægges i af
        talen , og som vedrører dens forvaltning. . En repræsentant for sekretariatet
        kan opfordres til at overvære forhandlingerne .


               EUROPA-KOMMISSIONEN
            Bruxelles, den 3.8.2017
            COM(2017) 414 final
            Henstilling med henblik på
            RÅDETS AFGØRELSE
            om godkendelse af Europa-Kommissionens indgåelse på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne af protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Kirgisiske Republik på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union

               BEGRUNDELSE

               Partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Kirgisiske Republik på den anden side, i det følgende benævnt "aftalen", blev undertegnet den 9. februar 1995 og trådte i kraft den 1. juli 1999.

               I henhold til sin tiltrædelsesakt forpligter Republikken Kroatien sig til at tiltræde de internationale aftaler, der er undertegnet eller indgået af Den Europæiske Union og dens medlemsstater, ved indgåelse af en protokol til disse aftaler.

               Ved Rådets afgørelse af 14. september 2012
                  1
                blev Kommissionen bemyndiget til at indlede forhandlinger med de pågældende tredjelande med henblik på indgåelse af de relevante protokoller. Forhandlingerne med Den Kirgisiske Republik blev afsluttet med udveksling af verbalnoter.

               Den foreslåede protokol gør Republikken Kroatien til kontraherende part i aftalen og forpligter EU til at fremlægge den autentiske udgave af aftalen på kroatisk.

               Kommissionen finder, at resultaterne af forhandlingerne er tilfredsstillende, og foreslår, at protokollen undertegnes og indgås. Ved vedhæftede henstilling anbefaler Kommissionen hermed Rådet om godkendelse af Europa-Kommissionens indgåelse på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne af protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Kirgisiske Republik på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union.

               Henstillingen fremlægges sammen med:

               i)et forslag til Rådets afgørelse om undertegnelse og midlertidig anvendelse af protokollen på Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters vegne og

               ii)et forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen på Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters vegne.

               Henstilling med henblik på

               RÅDETS AFGØRELSE

               om godkendelse af Europa-Kommissionens indgåelse på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne af protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Kirgisiske Republik på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union

               RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

               under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 101, stk. 2,

               under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

               ud fra følgende betragtninger:

               (1)I henhold til artikel 6, stk. 2, i akten om Republikken Kroatiens tiltrædelse skal Republikken Kroatiens tiltrædelse af partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Kirgisiske Republik på den anden side ("aftalen")
                  2
                godkendes ved indgåelse af en protokol til aftalen.

               (2)Den 14. september 2012 bemyndigede Rådet Kommissionen til at indlede forhandlinger med de pågældende tredjelande
                  3
               . Forhandlingerne med Den Kirgisiske Republik blev afsluttet med udveksling af verbalnoter.

               (3)Kommissionens indgåelse af protokollen bør godkendes for så vidt angår anliggender, der henhører under Det Europæiske Atomenergifællesskabs kompetence.

               (4)Undertegnelsen og indgåelsen af protokollen er omfattet af en særskilt procedure for så vidt angår anliggender henhørende under traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde —

               VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

               Eneste artikel

               Kommissionens indgåelse på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne af protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Kirgisiske Republik på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union godkendes
                  4
               .

               Udfærdiget i Bruxelles, den .

                     På Rådets vegne

                     Formand

                     (1)
                  Rådets afgørelse om bemyndigelse til at indlede forhandlinger for at tilpasse aftaler, der er undertegnet eller indgået mellem Den Europæiske Union, eller Den Europæiske Union og dens medlemsstater med et eller flere tredjelande eller en eller flere internationale organisationer, med henblik på Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (rådsdokument 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Rådets og Kommissionens afgørelse 1999/491/EF, EKSF, Euratom af 12. maj 1999 om indgåelse af partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Kirgisiske Republik på den anden side (EFT L 196 af 28.7.1999, s. 48).

                     (3)
                  Rådets afgørelse om bemyndigelse til at indlede forhandlinger for at tilpasse aftaler, der er undertegnet eller indgået mellem Den Europæiske Union, eller Den Europæiske Union og dens medlemsstater med et eller flere tredjelande eller en eller flere internationale organisationer, med henblik på Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (rådsdokument 13351/12 LIMITED).

                     (4)
                  Teksten til protokollen er offentliggjort i … [EUT-reference indsættes] sammen med afgørelsen om dens undertegnelse på vegne af Unionen og medlemsstaterne.


HENSTILLING TIL RAADETS AFGOERELSE OM AT GIVE KOMMISSIONEN BEMYNDIGELSE TIL AT DELTAGE I FORHANDLINGERNE VEDROERENDE EN PROTOKOL,SOM DREJER SIG OM BEGRAENSNING AF SVOVHOLDIGE UDLEDNINGER,OG SKAL KNYTTES TIL GENEVE-KONVENTIONEN AF 1979 OM GRAENSEOVERSKRIDENDE LUFTFORURENING OVER STORE AFSTANDE


				|

		52013PC0586

			Henstilling med henblik på RÅDETS AFGØRELSE om Kroatiens tiltrædelse af konventionen af 23. juli 1990 om ophævelse af dobbeltbeskatning i forbindelse med regulering af forbundne foretagenders overskud /* COM/2013/0586 final - 2013/ () */

			   	BEGRUNDELSE
Det fastsættes i artikel 3, stk. 4, i akten om
Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union, at Kroatien
tiltræder de i bilag I anførte konventioner og protokoller, og at disse
konventioner og protokoller for så vidt angår Kroatien træder i kraft på den
dato, som Rådet har fastsat. Ifølge artikel 3, stk. 5, i tiltrædelsesakten
foretager Rådet, der træffer afgørelse med enstemmighed på grundlag af en
henstilling fra Kommissionen og efter høring af Europa-Parlamentet, alle de
tilpasninger, som Kroatiens tiltrædelse af de omhandlede konventioner og
protokoller kræver, og offentliggør de tilpassede tekster i Den Europæiske
Unions Tidende.
Listen over konventioner og protokoller i
bilag I til tiltrædelsesakten omfatter konvention 90/436/EØF af
23. juli 1990 om ophævelse af dobbeltbeskatning i forbindelse med
regulering af forbundne foretagenders overskud (voldgiftskonventionen),
konventionen af 21. december 1995 om Republikken Østrigs, Republikken
Finlands og Kongeriget Sveriges tiltrædelse af voldgiftskonventionen,
protokollen af 25. maj 1999 om ændring af voldgiftskonventionen og konventionen
af 8. december 2004 om Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands,
Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse af
voldgiftskonventionen. Voldgiftskonventionen blev ændret ved protokol af
25. maj 1999 og konventionerne af 21. december 1995 og
8. december 2004.
Bulgarien og Rumænien tiltrådte
voldgiftskonventionen ved tiltrædelsesakt af 2005. Ved afgørelse 2008/492/EF af
23. juni 2008 blev der foretaget de nødvendige tilpasninger som følge af
Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af voldgiftskonventionen, og der blev
fastsat en ikrafttrædelsesdato, som ændret, for Bulgariens og Rumæniens
vedkommende.
Formålet med denne henstilling fra
Kommissionen med henblik på Rådets afgørelse er at foretage de tilpasninger,
der er nødvendige som følge af Kroatiens tiltrædelse af voldgiftskonventionen,
og at fastsætte ikrafttrædelsesdatoen, som ændret, for Kroatiens vedkommende,
jf. artikel 3, stk. 4 og 5, i tiltrædelsesakten af 2011.
Henstilling med henblik på
RÅDETS AFGØRELSE
om Kroatiens tiltrædelse af konventionen af
23. juli 1990 om ophævelse af dobbeltbeskatning i forbindelse med
regulering af forbundne foretagenders overskud
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om Den
Europæiske Union,
under henvisning til traktaten om Den
Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til akten om Kroatiens
tiltrædelse, særlig artikel 3, stk. 4 og 5,
under henvisning til henstilling fra
Europa-Kommissionen[1],
under henvisning til udtalelse fra
Europa-Parlamentet[2]
og
ud fra følgende betragtninger:
(1)       Konvention 90/436/EØF[3], i det følgende benævnt
"voldgiftskonventionen", blev undertegnet i Bruxelles den
23. juli 1990 og trådte i kraft den 1. januar 1995.
(2)       Voldgiftskonventionen blev
ændret ved en protokol undertegnet den 25. maj 1999[4], ved en konvention undertegnet
den 21. december 1995[5],
ved en konvention undertegnet den 8. december 2004[6] samt ved afgørelse 2008/492/EF
af 23. juni 2008[7].
(3)       Ifølge artikel 3, stk. 4, i
tiltrædelsesakten fra 2011[8]
tiltræder Kroatien de konventioner og protokoller, der er indgået mellem de
medlemsstater, som er opført i bilag I til tiltrædelsesakten. De træder i kraft
for Kroatien på en dato, som Rådet fastlægger.
(4)       I overensstemmelse med
artikel 3, stk. 5, i tiltrædelsesakten fra 2011 foretager Rådet alle de
tilpasninger, der er nødvendige som følge af tiltrædelsen af de omhandlede
konventioner og protokoller og offentliggør de tilpassede tekster i Den
Europæiske Unions Tidende —
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
I
voldgiftskonventionen foretages følgende ændringer:
Artikel 2, stk. 2, nr. i)-xxvii), affattes
således:
"i) i Belgien:
a) impôt des personnes
physiques/personenbelasting
b) impôt des sociétés/vennootschapsbelasting
c) impôt des personnes
morales/rechtspersonenbelasting
d) impôt des non-résidents/belasting der
niet-verblijfhouders
e) taxe
communale et la taxe d'agglomération additionnelles à l'impôt des personnes
physiques/aanvullende gemeentebelasting en agglomeratiebelasting op de
personenbelasting
ii) i Bulgarien:
a) данък
върху
доходите на
физическите
лица
b)
корпоративен
данък
iii) i Tjekkiet:
a) daň z přijmů fyzických osob
b) daň z přijmů právnických osob
iv) i Danmark:
a) indkomstskat til staten
b) den kommunale indkomstskat
c) den amtskommunale indkomstskat
v) i Tyskland:
a) Einkommensteuer
b) Körperschaftsteuer
Gewerbesteuer, når denne er beregnet på grundlag
af driftsoverskuddet
vi) i Estland:
a) tulumaks
vii) i Irland:
a) Cáin Ioncaim
b) Cáin Chorparáide
viii) i Grækenland:
a) φόρος
εισοδήματος
φυσικών
προσώπων
b) φόρος
εισοδήματος
νομικών
προσώπων
c) εισφορά
υπέρ των
επιχειρήσεων
ύδρευσης και
αποχέτευσης
ix) i Spanien:
a) Impuesto sobre la Renta de las Personas
Fisicas
b) Impuesto sobre Sociedades
c) Impuesto sobre la Renta de no Residentes
x) i Frankrig:
a) impôt sur le revenu
b) impôt sur les sociétés
xi) i Kroatien:
a) porez na dohodak
b) porez na dobit
xii) i Italien:
a) imposta sul reddito delle persone fisiche
b) imposta sul reddito delle società
c) imposta regionale sulle attività produttive
xiii) i Cypern:
a) Φόρος
Εισοδήματος
b) Έκτακτη
Εισφορά για
την Άμυνα της
yημοκρατίας
xiv) i Letland:
a) uzħēmumu ienākuma nodoklis
b) iedzīvotāju ienākuma nodoklis
xv) i Litauen:
a) Gyventojų pajamų mokestis
b) Pelno mokestis
xvi) i Luxembourg:
a) impôt sur le revenu des personnes physiques
b) impôt sur le revenu des collectivités
impôt commercial, når denne er beregnet på
grundlag af driftsoverskuddet
xvii) i Ungarn:
a) személyi jövedelemadó
b) társasági adó
c) osztalékadó
xviii) i Malta:
a) taxxa fuq l-income
xix) i Nederlandene:
a) inkomstenbelasting
b) vennootschapsbelasting
xx) i Østrig:
a) Einkommensteuer
b) Körperschaftsteuer
xxi) i Polen:
a) podatek dochodowy od osób fizycznych
b) podatek dochodowy od osób prawnych
xxii) i Portugal:
a) imposto sobre o rendimento das pessoas
singulares
b) imposto sobre o rendimento das pessoas
colectivas
c) derrama para os municípios sobre o imposto
sobre o rendimento das pessoas colectivas
xxiii) i Rumænien:
a) impozitul pe venit
b) impozitul pe profit
c) impozitul pe veniturile obținute din
România de nerezidenți
xxiv) i Slovenien:
a) dohodnina
b) davek od dobička pravnih oseb
xxv) i Slovakiet:
a) daň z príjmov právnických osôb
b) daň z príjmov fyzických osôb
xxvi) i Finland:
a) valtion tuloverot/de statliga inkomstskatterna
b) yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfund
c) kunnallisvero/kommunalskatten
d) kirkollisvero/kyrkoskatten
e) korkotulon lähdevero/källskatten å
ränteinkomst
f) rajoitetusti verovelvollisen
lähdevero/källskatten för begränsat skattskyldig
xxvii) i Sverige:
a) statlig inkomstskatt
b) kupongskatt
c) kommunal inkomstskatt
xxviii) i Det Forenede Kongerige:
a) Income Tax
b) Corporation Tax."
I artikel 3, stk. 1, affattes listen således:
"– i Belgien:
de Minister van Financiën eller en befuldmægtiget
repræsentant
le Ministre des Finances eller en befuldmægtiget
repræsentant
– i Bulgarien:
Министъра
на финансите
или негов
упълномощен
представител
– i Tjekkiet:
Ministr financí eller en befuldmægtiget
repræsentant
– i Danmark:
Skatteministeren eller en befuldmægtiget repræsentant
– i Tyskland:
Der Bundesminister der Finanzen eller en
befuldmægtiget repræsentant
– i Estland:
Rahandusminister eller en befuldmægtiget
repræsentant
– i Irland:
The Revenue Commissioners eller en befuldmægtiget
repræsentant
– i Grækenland:
Ο Υπουργός
των
Οικονομικών eller en
befuldmægtiget repræsentant
– i Spanien:
El Ministro de Economía y Hacienda eller en
befuldmægtiget repræsentant
– i Frankrig:
le Ministre chargé du budget eller en
befuldmægtiget repræsentant
– i Kroatien:
Ministar financija eller en befuldmægtiget
repræsentant
– i Italien:
Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali
eller en befuldmægtiget repræsentant
– i Cypern:
Ο
Υπουργός
Οικονομικών eller en
befuldmægtiget repræsentant
– i Letland
Valsts ieņēmumu dienests
– i Litauen:
Finansu ministras eller en befuldmægtiget
repræsentant
– i Luxembourg:
le Ministre des Finances eller en befuldmægtiget
repræsentant
– i Ungarn:
a pénzügyminiszter eller en befuldmægtiget
repræsentant
– i Malta:
Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi eller
en befuldmægtiget repræsentant
– i Nederlandene:
de Minister van Financiën eller en befuldmægtiget
repræsentant
– i Østrig:
Der Bundesminister für Finanzen eller en
befuldmægtiget repræsentant
– i Polen:
Minister Finansów eller en befuldmægtiget repræsentant
– i Portugal:
O Ministro das Finanças eller en befuldmægtiget
repræsentant
– i Rumænien:
Președintele Agenției Naționale de
Administrare Fiscală sau un reprezentant autorizat
– i Slovenien:
Ministrstvo za finance eller en befuldmægtiget
repræsentant
– i Slovakiet:
Minister financií eller en befuldmægtiget
repræsentant
– i Finland:
Valtiovarainministeriö eller en befuldmægtiget
repræsentant
Finansministeriet eller en befuldmægtiget
repræsentant
– i Sverige:
Finansministern eller en befuldmægtiget
repræsentant
– i Det Forenede Kongerige:
The Commissioners of Inland Revenue eller en
befuldmægtiget repræsentant."
Artikel 2
Teksterne til voldgiftskonventionen og
protokollen af 25. maj 1999 samt konventionerne af
21. december 1995 og 8. december 2004 og afgørelse 2008/492/EF
udfærdiget på kroatisk[9]
har gyldighed på samme betingelser som de øvrige sprogversioner af disse
tekster.
Artikel 3
Voldgiftskonventionen, som ændret ved
protokollen af 25. maj 1999, konventionerne af
21. december 1995 og 8. december 2004, afgørelse
2008/492/EF samt denne afgørelse træder i kraft den XXX[date] mellem Kroatien og hver af Den Europæiske Unions
øvrige medlemsstater.
Artikel 4
Denne afgørelse får virkning fra dagen efter
offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den […].
                                                                       På
Rådets vegne
                                                                       Formand
[1]               EUT L […] af […], s. […].
[2]               EUT L […] af […], s. […].
[3]               Konvention om ophævelse af dobbeltbeskatning i
forbindelse med regulering af forbundne foretagenders overskud (EFT L 225
af 20.8.1990, s. 10).
[4]               Protokol om ændring af konventionen af
23. juli 1990 om ophævelse af dobbeltbeskatning i forbindelse med
regulering af forbundne foretagenders overskud (EFT C 202 af 16.7.1999,
s. 1).
[5]               Konvention om Republikken Østrigs, Republikken Finlands
og Kongeriget Sveriges tiltrædelse af konventionen om ophævelse af
dobbeltbeskatning i forbindelse med regulering af forbundne foretagenders
overskud (EFT C 26 af 31.1.1996, s. 1).
[6]               Konvention om Den Tjekkiske Republiks, Republikken
Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens,
Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken
Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af konventionen om
dobbeltbeskatning i forbindelse med regulering af forbundne foretagenders
overskud (EUT C 160 af 30.6.2005, s. 1.).
[7]               Rådets afgørelse af 23. juni 2008 om Bulgariens og
Rumæniens tiltrædelse af konventionen af 23. juli 1990 om ophævelse
af dobbeltbeskatning i forbindelse med regulering af forbundne
foretagenders overskud (EUT L 174 af 3.7.2008, s. 1).
[8]               Akt om Republikken Kroatiens tiltrædelsesvilkår samt om
tilpasning af traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske
Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske
Atomenergifællesskab (EUT L 112 af 24.4.2012, s. 21).
[9]               Den kroatiske ordlyd af konventionerne og protokollen og
afgørelse 2008/492/EF offentliggøres i en særudgave af EUT på et senere
tidspunkt.


title: HENSTILLING MED HENBLIK PÅ RÅDETS AFGØRELSE vedrørende ændring af toldindrømmelser for maniokrod (forelagt Rådet af Kommissionen)

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
DE LA COMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (79) 219
Vol. 1979/0092
 ---pagebreak--- Disclaimer
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983,
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit
règlement.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243,
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5
der genannten Verordnung freigegeben.
 ---pagebreak--- KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER
                                                            KOM(79) 219 endelig udg.
                                                            Bruxelles , den 26 . april 1979
                                            .    \
                      V                  .*        \
               «4                               ) "
              \ c^*d      '        s.   &     *     I
                \A
                 y -'-s
                           • <->j*    -
                                                V
                                                /
                         HENSTILLING MED HENBLIK PA RÅDETS AFGØRELSE
                     vedrørende ændring af toldindrømmelsen for maniokrod
                                  ( forelagt Rådet af Kommissionen)
 KOM( 79) 219 endelig udg.
 ---pagebreak---                        BEGRUNDELSE
Under GATT-forhandlingerne ( Kennedy-runden) i 1967 bandt Fælles
skabet toldsatsen ( 6$) for indførsel af maniokrod i pos . 07.06 A
med den følge , at den i medfør af fællesskabsbestemmelserne gælden
de importafgift begrænses til den bundne toldsats .
Kongeriget Tailand , der ganske vist ikke er medlem af GATT , drager
                                                     f
fordel af denne binding i medfør af mestbegunstigelsesklausulen .
Siden denne binding er indførslen af dette produkt steget stærkt .
I 1967 udgjorde indførslen fra alle lande 672 000 t , heraf
375 000 t fra Thailand .
I 1977 nåede indførslen fra alle tredjelande op på 3 80I 000 t ,
heraf 3 640 000 t fra Thailand .
Da denne udvikling har skabt problemer for- anvendelsen af den fæl
les markedsordning for korn og følgeprodukter ( svinekød eto .),
har Kommissionen de sidste to år regelmæssigt gjort de thailandske
myndigheder opmærksom på, at en yderligere forøgelse af indførslen
kunne tvinge Fællesskabet til at træffe foranstaltninger til be
grænsning af denne indførsel .
Selv om den thailandske regering i 1978 traf visse foranstaltninger
til begrænsning af produktionen , og derigennem af de for udførsel
disponible mængder , må det konstateres , at indførslen fra Thailand
i 1978 var rekordstor * 5 553< ooo t ud af en samlet indførsel på
5 840 000 t .
 ---pagebreak---                                   - 2 -
5.  Da udviklingen i indførslen vil kunne forværre de som følge af denne
    indførsel opståede vanskeligheder på det indre marked , har Kommissio
    nen drøftet dette problem med de thailandske myndigheder . Formålet
    med disse drøftelser var at "begrænse indførslen til en mængde , der
    var rimelig og kunne accepteres af "begge parter . Disse drøftelser er
   "blevet lettet derved , at den thailandske regering i mellemtiden har
    truffet foranstaltninger , som muliggør tilsyn og kontrol med landets
   udførsler , således at det er muligt at overholde aftaler , som måtte
   "blive indgået med import landene *
6. Under disse indledende drøftelser med den thailandske regering har
   Finn GUNDELACH understreget vigtigheden og den hastende nødvendighed
   af i væsentlig grad at begrænse Fællesskabets indførsel i en rimelig-
    periode , og den thailandske regering har aooepteret at begrænse lan
   dets udførsel i 1979 "til Bamme omfang som i 1978 , og at indlede foi*-
   handlinger med Fællesskabet med henblik på en gradvis nedsættelse af
    landets udførsel til Fællesskabet fra 198o ( jf. dok . i bilag B , som
   gengiver resultaterne af disse drøftelser). Dette under den forudsæt
   ning , at tolden på Gfo skal gælde for de således begrænsede mængder.
   Kommissionen vil så hurtigt som muligt forelægge Rådet et forslag
   til forhandlingsdirektiv for en sådan aftale .
7. Med henblik på ikke at stille Thailand ugunstigere end de andre le-
   verandørlande forekommer det nødvendigt at ændre den toldindrømmelse ,
   der for tiden gælder i GATT , ved at erstatte den med en bunden told
   sats på 6fa for et toldkontingent med en mængde , der svarer til Fælles
   skabets indførsel fra de kontraherende parter i GATT .
8. Kommissionen henstiller derfor i henhold til traktatens artikel 113 t
   stk . 3 , til Rådet , at det giver den bemyndigelse til at indlede de
   forhandlinger , der er fastsat i artikel XXVIII , stk . 1 , i den almin
   delige overenskomst , med henblik på at ændre den ydede indrømmelse
   for maniokrod . Artikel 113-udvalget vil bistå Kommissionen under disse
   forhandlinger .
   Kommissionen forelægger Rådet udkastet til afgørelse i bilag A.
 ---pagebreak---                                                              BILAG A
              HENSTILLING MED HENBLIK PÅ RÅDETS AFGØRELSE
          vedrørende ændring af toldindrømmeIsen for maniokrod
RÅDET FOR' DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -              -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europæiske økonomiske
Fællesskab , særlig artikel 113 »
under henvisning til henstilling fra Kommissionen , og
ud fra følgende betragtningen
Under GATT-toldforhandlingeme ( Kennedy-runden) i 19^7 "bandt Fællesskabet
tolden på 6$ for maniokrod, arrowroot , saleprod, jordskokker, søde kar
tofler og lignende rødder og rodknolde med stort indhold af stivelse el
ler inulin , friske eller tørrede , hele eller snittede samt marv af sagopalmer
( pos . 07.06 A i den fælles toldtarif); disse bundne toldsatser er opført i Det
europæiske økonomiske Fællesskabs } iste ( liste L XXII – EØF), der er
knyttet som bilag til Den Almindelige Overenskomst om Told og Udenrigshandel ;
disse indrømmelser bør ændres ;
                                                         \
med henblik herpå bør der ifølge artikel XXVIII i den almindelige over
enskomst indledes toldforhandlinger eller kunsultat ioner med de kontra
herende parter i GATT , som har rettigheder i forhold til disse indrømmelser
                                                é
                                                *
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE «
                                                                                H
                           Eneste artikel
Kommissionen bemyndiges til at indlede toldforhandlinger eller konsulta
tioner ifølge artikel XXVIII i den almindelig overenskomst med de kontra
herende parter , som har rettigheder ,            med henblik på ændring af
toldindrømmelsen for tolden på 6$ for "maniokrod, arrowroot , saleprod og
lignende rødder og rodknolde med stort indhold af stivelse , undtagen jord
skokker og søde kartofler" ( pos. 07.O6A i den fælles toldtarif).
 ---pagebreak---                         UDKAST TIL MEDDELELSE
Hrv generaldirektør
Under henvisning til min skrivelse if 19 * september 1978 vedrørende
Fællesskabets ønske om at påberåde jig artikel XXVIII , stk . 5 » i       '
almindelige overenskomst skal jeg- Issrved anmode Dem om at underrette
de KONTRAHERENDE PARTER om , at Det luropæi ske økonomiske Fællesskab
ønsker at indlede forhandlinger med henblik på at korrigere eller »ådre
en indrømmelse på Det europæiske økonomiske Fællesskab s liste «
I de- vedlagt© bilag er anført ordlyien af og den bundne toldsats for
den indrømmelse , som' der skal forhandles om , samt en statistisk over*«
                                                              I
sigt over Fællesskabets indførsler af de pågældende produkter *
Høflighedsformular
                                                  Underskrift
 ---pagebreak---                            BI UG I
                                                   Bunden
Toldposition            Varebe skrive 1 se        toldsats
/
   07.06       Maniokrod , arrowroot , saleprod ,
               jordskokker, søde kartofter og
               lignende rødder og rodknolde med
               stort indhold af stivelse eller
             . inulin , friske eller tørrede ,
               hele eller snittede ;
               marv af sagopalmer i
               A. Maniokrod , arrowroot , sale
               prod og lignende rødder og rod
               knolde med stort indhold af sti
               velse , undtagen jordskokker og
               søde kartofler                         6%
 ---pagebreak---                                si ua ii
Statistisk oversigt over indførslen fra tredjelande af produkter i
pos . 07.06 A ( vigtigste leverandører og/eller direkte "begunstigede
af indrømmelserne ).
                Gennemsnit for årene 1975-1976-1977
                                                tons            1 000 $
Uden for EØF                                3 . 002 . 438       355.475
  heraf Thailand                            2.766.179           324.501
GATT-medl emmer                                 232.1o5          30.398
Vigtigste GATT-l everandører
  Indonesien                                    169.415          25-399
Direkte "begunstiget GATT
  Brasilien                                       3.502             856
        >
                                                                        4
 ---pagebreak---                                                     Vl/l 942/79-DA
                                                    Ui
                            GODKENDT Ri^'flttAT
1.   Thailands handelsminister , H. E. Kam Phoonwathu , og næstformand for
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber , Finn 0 . Gundelach , mødtes i
Bankok den 21 . og 22 . marts 1979 for i samme ånd , som ligger til grund for
samarbejdet mellem ASEAN og EF , at drøfte de problemer , der skyldes Thai
lands eksport af tapioka-produkter til Fællesskabet .
2.   På baggrund af udviklingen på Fællesskabets marked understregede næst
formanden det hastende behov for at standse væksten i importen fra Thailand
til Fællesskabet af tapioka henhørende under pos . 07 .06 A i den fælles
toldtarif og af inden for en rimelig tidsfrist at formindske denne import
i væsentlig grad . Disse mål bør nås ved aftale mellém Thailand og Fælles
skabet .
3.   Ministeren fremhævede , at formindskelse af eksporten af tapioka uden
                                                                I
passende alternativer ville skabe en kædereaktion af uheldige virkninger
på den sociale , politiske og økonomiske udvikling og stabilitet , ikke kun
i Thailand , men i hele ASEAN-området . Samtidig anerkendte han Fællesska
bets interne problemer og accepterede derfor , at udskibningerne af tapioka
fra Thailand til Fællesskabet i 1979 ikke skulle overstige den samlede
mængde , der blev udskibet i 1978 * °g han fremhævede endvidere , at han var
villig til i en ånd af samarbejde at forhandle med henblik på gradvis for
mindskelse af eksporten til Fællesskabet .
4.   Næstformanden tog til efterretning , at Thailands regering har truffet
foranstaltninger til at begrænse dyrkningen og produktionen af tapioka-
produkter samt til at finde muligheder for at stabilisere eksporten af
disse produkter , navnlig ved udsendelsen af det kongelige dekret om be
myndigelse af handelsministeren til at pålægge ønskede eksportkvoter, præ
mier og andre restriktive foranstaltninger .
Ministeren understregede , at dette dekret var udsendt af Thailands rege
ring som en demonstration af . dens gode vilje til at finde en løsning på
Fællesskabets problemer , som er aoceptabel for begge parter .
 ---pagebreak---  5.   Næstformanden tog endvidere til efterretning, at Thailands regering
 er villig til i fuldt samarbejde med Fællesskabet at træffe egnede foran
 staltninger til at omlægge tapioka-produktionen til andre afgrøder. Begge
 parter var enige om , at sådanne foranstaltninger skal formindske Thailands
 afhængighed af eksport af tapioka til Fællesskabet .
 De skal imidlertid ikke gennemføres på en sådan måde , at Thailands "beta
 lingsbalance bliver påvirket i uheldig retning eller at den økonomiske og
 sociale udvikling og den politiske stabilitet i Thailand bliver vanskelig
gjort .
Ministeren indrømmede , at Fællesskabet allerede i et vist omfang bidrager
til den tilstræbte omlægning, og at det er rede til med de midler , der-
 står til dets rådighed , at yde betydeligt større bidrag på grundlag af
projekter , som forelægges af Thailands regering.
6.    Næstformanden tog til efterretning, at Thailands regering eventuelt
vil overveje at indføre en afgift på eksport af tapioka , hvilket vil re
sultere i en vis stigning i eksportpriserne , og at provenuet fra en sådan
afgift kan bruges til omlægning til andre afgrøder og , om nødvendigt , til
finansiering af aftagelse af de mængder tapioka , der overstiger efterspørg
slen , således at landbrugernes indkomster vil blive stabiliseret .
7.    Næstformanden informerede ministeren om Kommissionens planer om at
foreslå Rådet for De europæiske Fællesskaber at iværksætte de procedurer ,
som er nødvendige i henhold til artikel XXVIII i GATT med henblik på op
hævelse af bindingen af toldsatsen for tapioka .
Næstformanden understregede navnlig , at en sådan foranstaltning , eller en
hver anden foranstaltning rettet mod importen af tapioka , ikke ville blive
truffet med det formål at øge Fællesskabets beskyttelse over for Thailand ,
men kun skulle ses som foranstaltninger til forebyggelse af, at andre leve
randører undergravede særaftaler med Thailand .
 ---pagebreak---                                   « Ja
8.   Det "blev "besluttet at nedsætte en falles arbejdsgruppe , som skulle
gennemgå og stille forslag om "bestemmelser til sikring af, at de plan
lagte foranstaltninger gennemføres på tilfredsstillende vis .
9.   Thailands handelsminister og næstformanden vil mødes før udgangen af
november 1979 for på grundlag af en rapport fra den fælles arbejdsgruppe
at søge at opnå enighed om den ordning, der skal iværksættes fra "begyndel
sen af 198o »


:oavMissIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
                                                 KOM(94) 531 endelig udg.
                                                 Bruxelles, den 25.11.1994
                       Henstilling med henblik på
                             RÅDETS AFGØRELSE
          med henblik på undertegnelse af protokollen om energieffektivitet
                 og de hermed forbundne miljøaspekter, knyttet til
                        den europæiske energichartertraktat
                       (forelagt af Kommissionen)
 ---pagebreak---                                   Henstilling med henblik på
                                         RAnFTS AFGØRELSE
             med henblik på undertegnelse af protokollen om energieffektivitet
                     og de hermed forbundne miljøaspekter, knyttet til
                              den europæiske energichartertraktat
1.      Formanden for Den Europæiske Energicharterkonference (i det følgende benævnt
        konferencen) forelagde den 21. september 1994 parterne i forhandlingerne om den
        europæiske energichartertraktat (i det følgende benævnt chartertraktaten) et udkast
        til en protokol om energieffektivitet og de hermed forbundne miljøaspekter (i det
        følgende benævnt energieffektivitetsprotokollen). Udkastet til denne protokol, der er
        knyttet til chartertraktaten, er forhandlet sideløbende med forhandlingerne om selve
        chartertraktaten.
2.      Proceduren for De Europæiske Fællesskabers undertegnelse af chartertraktaten er
        allerede indledt1*. Det vil være hensigtsmæssigt, hvis De Europæiske Fællesskaber
        kan undertegne energieffektivitetsprotokollen samtidig med charterprotokollen i
        forbindelse med undertegnelsesceremonien i Lissabon den 17. december 1994 .
3.      Under forhandlingerne af energieffektivitetsprotokollen var det vanskeligt at nå
        frem til formuleringer, som de forskellige parter i forhandlingerne kunne nå til
        enighed om. Nogle ønskede en erklæring uden bindende virkninger, mens andre
        ønskede en aftale med meget ambitiøse forpligtelser, bl.a. med hensyn til
        samarbejdet med de østeuropæiske lande, og med vidtgående krav til rationel
        energiudnyttelse og beskyttelse af miljøet. I betragtning af situationen i størstedelen
        af de central- og østeuropæiske lande og i det tidligere Sovjetunionens republikker
        har De Europæiske Fællesskaber søgt at nå frem til en kompromisløsning, hvorefter
        disse lande på længere sigt vil kunne realisere væsentlige fremskridt på
        energieffektivitetsprotokollens anvendelsesområder, uden at der er tale om
        urealistiske forpligtelser.
        Kommissionen mener, at det vedlagte udkast til protokol om energieffektivitet, som
        formanden for konferencen har forelagt, imødekommer dette ønske om ligevægt
        mellem de forskellige hensyn. De Europæiske Fællesskabers undertegnelse af
        protokollen vil i øvrigt bidrage betydeligt til at virkeliggøre Kommissionens mål
        med de bistandsprogrammer (PHARE og TACIS), der er udviklet til fordel for
        disse lande, for så vidt angår de af protokollen omfattede områder.
i) Jf. Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet af 21.9.1994, ref. KOM(94) 405 endelig
   udg.
 ---pagebreak---                                           -2-
4.   Protokollen er blevet vedtaget ved skriftlig procedure på grundlag af de af
     konferencen fastsatte bestemmelser. Som led i denne skriftlige
     vedtagelsesprocedure har repræsentanterne for formandskabet og Kommissionen
     ladet generalsekretæren for konferencen vide, at De Europæiske Fællesskaber og
     deres medlemsstater betragtede forhandlingerne om energieffektivitetsprotokollen
     som afsluttede og teksten til protokollen, vedlagt som bilag, som værende i fuld
     overensstemmelse med forhandlingsresultatet. Kommissionen bekræfter derfor sin
     vurdering af, at De Europæiske Fællesskaber som følge af dette forhandlingsresultat
     kan undertegne energieffektivitetsprotokollen samtidig med undertegnelsen af
   • chartertraktaten i Lissabon den 17. december 1994.
5.   Kommissionen foreslår derfor Rådet:
             at træffe afgørelse om undertegnelse af protokollen på De Europæiske
             Fællesskabers vegne
     og
             at bemyndige Rådets formand til at udpege de personer, der har beføjelse til
             at undertegne protokollen på De Europæiske Fællesskabers vegne.
 ---pagebreak---                                                                                BILAG 3
             ENERGICHARTERPROTOKOL OM ENERGIEFFEKTIVITET
                   OG DE HERMED FORBUNDNE MILJØASPEKTER
                                        PRÆAMBEL
DE KONTRAHERENDE PARTER i denne protokol,
som henviser til det europæiske energicharter, der er blevet vedtaget i det afsluttende
dokument fra Haag-konferencen om det europæiske energicharter, undertegnet i Haag den
17. december 1991, samt navnlig til de heri fremsatte erklæringer om, at der er behov for
samarbejde på området energieffektivitet og miljøbeskyttelse i forbindelse hermed,
som endvidere henviser til energichartertraktaten, der er åben for undertegnelse fra den 17.
december 1994 til den 16. juni 1995,
som er opmærksomme på det arbejde, der gøres i internationale organisationer og fora
vedrørende energieffektivitet og de miljømæssige aspekter ved energikredsløbet,
som er klar over, hvilke forbedringer i forsyningssikkerheden og hvilke betydelige
økonomiske og miljømæssige fordele gennemførelsen af omkostningseffektive energi-
effektivitetsforanstaltninger medfører, og som er klar over disse foranstaltningers
betydning for omstrukturering af økonomien og forbedring af levestandarden,
som erkender, at forbedringer i energieffektiviteten mindsker energikredsløbets skadelige
miljøvirkninger, herunder global opvarmning og forsuring,
 ---pagebreak---                                             - 2-
som er overbevist om, at energipriserne så vidt muligt skal afspejle et konkurrencepræget
marked, der sikrer markedsorienteret prisdannelse, herunder en mere fuldstændig med-
regning af miljøomkostninger og -fordele i energipriserne, og som erkender, at en sådan
prisdannelse er afgørende for øget energieffektivitet og hermed forbundet miljøbeskyttelse,
som er klar over, hvilken afgørende rolle den private sektor, herunder små og mellemstore
virksomheder, spiller for fremme og gennemførelse af energieffektivitetsforanstaltninger,
og som ønsker at sikre en gunstig institutionel ramme for økonomisk rentable investeringer
i energieffektivitet,
som erkender, at kommercielle former for samarbejde i visse tilfælde må suppleres med
regeringssamarbejde, navnlig inden for udformning og analyse af energipolitiske foran-
staltninger såvel som på andre områder, der er væsentlige for forbedret energieffektivitet,
men som ikke er egnet til privat finansiering, og
som ønsker at træffe samarbejdsbaserede og samordnede foranstaltninger på området
energieffektivitet og hermed forbundet miljøbeskyttelse og at vedtage en protokol, der
fastsætter rammerne for anvendelse af energi så økonomisk og effektivt som muligt,
ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:
 ---pagebreak---                                            - 3-
                                         DEL I
                                    INDLEDNING
                                      ARTIKEL 1
             PROTOKOLLENS ANVENDELSESOMRÅDE OG MÅL
(1) I denne protokol opstilles principperne for fremme af energieffektivitet i dennes
    egenskab af vigtig energikilde og for den dermed forbundne begrænsning af
    energisystemernes negative miljøvirkninger. Protokollen indeholder endvidere
    retningslinjer for udvikling af energieffektivitetsprogrammer, og den opstiller en
    række samarbejdsområder samt en ramme for udvikling af samarbejdsbaserede og
    samordnede foranstaltninger. Disse foranstaltninger kan omfatte prospektering og
    efterforskning efter samt fremstilling, omdannelse, oplagring, transport, distribution
    og forbrug af energi og kan vedrøre en hvilken som helst erhvervssektor.
(2) Målene med denne protokol er følgende:
    (a)     at fremme energieffektivitetsforanstaltninger, der er forligelige med en
            bæredygtig udvikling;
    (b)     at skabe rammebetingelser, som foranlediger producenter og forbrugere til at
            anvende energi så økonomisk, effektivt og miljøforsvarligt som muligt,
            navnlig ved at oprette effektive energi markeder og sørge for, at miljøom-
            kostninger og -fordele i højere grad medregnes i energipriserne; og
    (c)     at fremme samarbejde på området energieffektivitet.
                                                   r
 ---pagebreak---                                           -4-
                                       ARTIKEL 2
                                    DEFINITIONER
    I denne protokol forstås ved:
(1)  "Charter": det europæiske energicharter, der blev vedtaget i det afsluttende
    dokument fra Haag-konferencen om det europæiske energicharter, undertegnet i
    Haag den 17. december 1991; undertegnelse af det afsluttende dokument betragtes
    som undertegnelse af charteret.
(2) "Kontraherende part": en stat eller en regional organisation for økonomisk integra-
    tion, som har indvilliget i at være bundet af denne protokol, og for hvilken proto-
    kollen er i kraft.
(3) "Regional organisation for økonomisk integration": en organisation oprettet af
    stater, som har tildelt organisationen kompetence vedrørende visse anliggender,
    hvoraf nogle er omfattet af denne traktat, herunder bemyndigelse til at træffe
    bindende beslutninger vedrørende disse anliggender.
(4) "Energikredsløb": hele energikæden, herunder aktiviteter i forbindelse med
    prospektering og efterforskning efter samt fremstilling, omdannelse, oplagring,
    transport, distribution og forbrug af de forskellige energiformer, og behandling og
    bortskaffelse af affald såvel som nedlukning, standsning eller lukning af disse
    aktiviteter, under hensyn til kravet om minimering af skadelige miljøvirkninger.
(5) "Omkostningseffektivitet": virkeliggørelse af et nærmere bestemt mål til de lavest
    mulige omkostninger eller opnåelse af den størst mulige fordel til en given
    omkostning.
(6) "Forbedring af energieffektiviteten": bevarelse af den samme produktionsenhed (af
    en vare eller tjenesteydelse) uden at mindske dens kvalitet eller ydeevne, samtidig
    med at den energimængde, der kræves til at fremstille den pågældende produktions-
    enhed, reduceres.
 ---pagebreak---                                         - 5-
(7) "Miljøvirkning": en virkning forårsaget af en given aktivitet på miljøet, herunder
    menneskers sundhed og sikkerhed, planter, dyr, jordbund, luft, vand, klima,
    landskaber og historiske monumenter eller andre anlæg eller vekselvirkninger
    mellem disse faktorer; herunder også de virkninger på kulturarven eller på de
    socioøkonomiske vilkår, som ændringer i disse faktorer forårsager.
 ---pagebreak---                                              -6 -
                                            DEL II
                                       PRINCIPPER
                                        ARTIKEL 3
                            GRUNDLÆGGENDE PRINCIPPER
De kontraherende parter skal følge nedenstående principper:
(1)   De kontraherende parter skal samarbejde om og i givet fald bistå hinanden med at
      opstille og gennemføre energieffektivitetsforanstaltninger, -love og -bestemmelser.
(2)   De kontraherende parter skal opstille energi effekti vi tetsstrategi er og passende
      juridiske og regulerende rammer, som bl.a. fremmer:
      (a)      effektivt fungerende markedsmekanismer, herunder markedsorienteret
              prisdannelse og en mere fuldstændig medregning af miljøomkostninger og
               -fordele i priserne
      (b)      mindskelse af hindringerne for energieffektivitet, hvilket samtidig virker
              investeringsfremmende
      (c)     mekanismer for finansiering af initiativer til forbedring af energieffekti-
              viteten
      (d)     undervisning og folkeoplysning
      (e)     videreformidling og overførsel af teknologi
      (0      gennemsigtige juridiske og regulerende rammer.
(3)   De kontraherende parter skal bestræbe sig på at realisere den størst mulige energi-
      effektivitet i hele energikredsløbet. I dette øjemed skal de, så vidt det er dem
      muligt, opstille og gennemføre energieffektivitetspolitikker og samarbejdsbaserede
      eller samordnede foranstaltninger baseret på omkostningseffektivitet og økonomisk
      effektivitet, under behørig hcnsyntauen til miljøaspekterne.
                                                  1
 ---pagebreak---  (4)     Energieffektivitetspolitikkenskal både omfatte kortsigtede foranstaltninger til
        justering af tidligere praksis og langsigtede foranstaltninger til forbedring af
         energieffektiviteten i hele energikredsløbet.
 (5)     Når de kontraherende parter samarbejder om at nå målene med denne protokol,
         skal de tage hensyn til deres indbyrdes forskelle, for så vidt angår de skadelige
         virkninger og bekæmpelsesomkostningerne.
(6)      De kontraherende parter erkender den private sektors afgørende rolle. De ansporer
         kraftværker, myndigheder og specialiserede organer til at gøre en indsats og til
         snævert samarbejde mellem virksomheder og myndigheder.
(7)      I forbindelse med samarbejdsbaserede eller samordnede foranstaltninger skal der
        tages hensyn til de relevante principper herfor i internationale aftaler, som tager
         sigte på beskyttelse og forbedring af miljøet, og som de kontraherende parter er
         parter i.
(8)     De kontraherende parter udnytter fuldt ud de kompetente internationale eller andre
        organisationers arbejde og sagkundskab og søger at undgå overlapninger.
                                          ARTIKEL 4
                        ANSVARSFORDELING OG SAMORDNING
Enhver kontraherende part skal bestræbe sig på at sikre, at energieffektivitetsforanstalt-
ninger samordnes mellem alle partens ansvarlige myndigheder.
                                          ARTIKELS
                            STRATEGIER OG POLITISKE MÅL
De kontraherende parter skal opstille strategier og politiske mål for forbedring af energi-
effektiviteten og den dermed forbundne mindskelse af energikredsløbets miljøvirkninger, i
givet fald under hensyntagen til deres egne særlige energivilkår. Disse strategier og poli-
tiske mål skal være gennemsigtige for alle de berørte parter
 ---pagebreak---                                            - 8-
                                       ARTIKEL 6
               FINANSIERING OG FINANSIELLE INCITAMENTER
(1)  De kontraherende parter skal fremme brugen af nye fremgangsmåder og metoder til
     finansiering af investeringer i energieffektivitet og energirelateret miljøbeskyttelse,
     såsom joint venture-aftaler mellem energibrugere og eksterne investorer (i det
     følgende benævnt "finansiering fra tredjemands side").
(2)  De kontraherende parter skal bestræbe sig på at udnytte og fremme adgangen til
     private kapitalmarkeder og eksisterende internationale finansieringsinstitutioner med
    henblik på at fremme investeringer i bedre energieffektivitet og dermed forbundet
     miljøbeskyttelse.
(3) De kontraherende parter kan, med forbehold af bestemmelserne i energicharter-
    traktaten og andre internationale juridiske forpligtelser, indrømme energibrugerne
    skattemæssige eller finansielle incitamenter, så energieffektivitetsteknologier,
    -produkter og -tjenesteydelser hurtigere kan få indpas på markedet. De skal
    bestræbe sig på at gøre dette på en måde, der både sikrer gennemsigtighed og
    mindsker forvridningen af de internationale markeder videts muligt.
                                      ARTIKEL 7
                 FREMME AF ENERGIEFFEKTIV TEKNOLOGI
(1) I overensstemmelse med bestemmelserne i energichartertraktaten skal de kontra-
    herende parter fremme handel med og samarbejde om energieffektive og miljø-
    venlige teknologier, energirelaterede tjenesteydelser og ledelsesformer.
(2) De kontraherende parter skal fremme anvendelsen af sådanne teknologier,
    tjenesteydelser og ledelsesformer i hele energikredsløbet.
                                                  jf *+.
 ---pagebreak---                                            -9-
                                      ARTIKEL 8
                           PARTERNES PROGRAMMER
(1) For at nå de politiske mål, der er opstillet i overensstemmelse med artikel 5, skal
    hver kontraherende part udvikle, gennemføre og regelmæssigt ajourføre sådanne
    energieffektivitetsprogrammer, som bedst passer til den pågældende parts særlige
    omstændigheder.
(2) Disse programmer kan omfatte følgende aktiviteter:
    (a)    opstilling af scenarier for energiefterspørgsel og -forsyningen på lang sigt til
           støtte for beslutningstagning
    (b)    vurdering af foranstaltningernes energimæssige, miljømæssige og økono-
           miske virkninger
    (c)    fastsættelse af standarder til forbedring af eldrevet udstyrs effektivitet og
           bestræbelser på at harmonisere disse standarder på internationalt plan for at
           undgå forvridning af handelen
    (d)    udvikling og fremme af private initiativer og industrielt samarbejde, her-
           under joint ventures
    (e)    fremme af anvendelsen af de mest energieffektive teknologier, som samtidig
           er økonomisk rentable og miljøvenlige
                                                             i
    (f)    fremme af nye fremgangsmåder for investeringer i energieffektivites-
           forbedringer, såsom finansiering fra tredjemands side og samfinansiering
    (g)    udvikling af passende energibalancer og databaser, feks. med tilstrækkeligt
           detaljerede data om energiefterspørgslen og data om teknologier til forbed-
           ring af energieffektiviteten
                                             s*
 ---pagebreak---                                           - 10-
    (h)     fremme af oprettelsen af rådgivende tjenester, som kan drives af offentlige
            eller private virksomheder eller foretagender, og som giver oplysninger om
            energieffektivitetsprogrammer og -teknologier og bistår forbrugere og virk-
            somheder
    (i)     støtte til og fremme af kraft-varmeproduktion og af foranstaltninger til at
            effektivisere fjernvarmeproduktion og distributionssystemer til bygninger og
            virksomheder
    (j)     oprettelse af specialiserede energieffektivitetsorganer på passende niveauer,
            som har tilstrækkelige midler og personale til at udvikle og gennemføre
            energipolitiske foranstaltninger.
(3) Når de kontraherende parter gennemfører deres energieffektivitetsprogrammer, skal
    de sikre sig, at der forefindes passende internationale og juridiske infrastrukturer.
                                                />
 ---pagebreak---                                            - 11 -
                                          DELHI
                         INTERNATIONALT SAMARBEJDE
                                        ARTIKEL 9
                               SAMARBEJDSOMRÅDER
Samarbejde mellem de kontraherende parter kan finde sted i en hvilken som helst pas-
sende form. Bilaget indeholder en liste over mulige samarbejdsområder.
                                                     O
 ---pagebreak---                                           - 12-
                                         DEL IV
            ADMINISTRATIVE OG JURIDISKE ARRANGEMENTER
                                      ARTIKEL 10
                       CHARTERKONFERENCENS ROLLE
(1) Alle afgørelser, der træffes af charterkonferencen i overensstemmelse med denne
    protokol, træffes kun af de kontraherende parter i energichartertraktaten, som er
    kontraherende parter i denne protokol.
(2) Charterkonferencen bestræber sig på inden 180 dage efter denne protokols
    ikrafttræden at vedtage procedurer for overvågning og fremme af gennemførelsen
    af protokollens bestemmelser, herunder rapporteringskrav, såvel som procedurer for
    udpegning af samarbejdsområder i overensstemmelse med artikel 9.
                                      ARTIKEL U
                       SEKRETARIAT OG FINANSIERING
(1) Det sekretariat, der er oprettet i henhold til artikel 35 i energichartertraktaten, skal
    yde charterkonferencen al nødvendig bistand med udøvelsen af dens opgaver i
    henhold til denne protokol samt eventuelt yde andre tjenester til støtte for proto-
    kollen, på betingelse af charterkonferencens godkendelse heraf.
(2) Sekretariatets og charterkonferencens omkostninger i tilknytning til denne protokol
    afholdes af de kontraherende parter i protokollen i overensstemmelse med deres
    betalingsevne, fastsat efter det fordelingssystem, som er anført i bilag B til energi-
    chartertraktaten
                                                     i**
 ---pagebreak---                                            - 13 -
                                      ARTIKEL 12
                                     AFSTEMNING
(1)  Der kræves enstemmighed mellem de kontraherende parter, der er til stede og
     afgiver stemme på charterkonferencens møder, hvor der skal træffes afgørelse om
     (a)     vedtagelse af ændringer til denne protokol og
     (b)     godkendelse af tiltrædelser til denne protokol i henhold til artikel 17.
     De kontraherende parter gør deres yderste for at nå til enighed ved konsensus om
     alle andre spørgsmål, de skal træffe afgørelse om i henhold til denne protokol. Hvis
    der ikke kan nås til enighed ved konsensus, skal afgørelser om ikke-budgetmæssige
    spørgsmål træffes med tre fjerdedeles flertal af de kontraherende parter, der er til
    stede og afgiver stemme på det møde i charterkonferencen, hvor sådanne spørgsmål
    skal afgøres.
    Afgørelser om budgetspørgsmål træffes med kvalificeret flertal af de kontraherende
    parter, hvis pålignede bidrag som omhandlet i artikel 11, stk. 2, tilsammen udgør
    mindst tre fjerdedele af det pålignede samlede bidrag.
(2) I denne artikel forstås ved "kontraherende parter, der er til stede og afgiver
    stemme," kontraherende parter i denne protokol, som er til stede, og som afgiver
    ja- eller nej-stemme, dog således at charterkonferencen kan vedtage en forretnings-
    orden, hvorefter de kontraherende parter kan træffe sådanne afgørelser pr. brev.
(3) Ingen afgørelse som omhandlet i denne artikel er gyldig, medmindre den har til-
    slutning fra et simpelt flertal af de kontraherende parter, jf. dog stk. 1 vedrørende
    budgetspørgsmål.
(4) Når regionale organisationer for økonomisk integration afgiver stemme, råder de
    over et antal stemmer svarende til antallet af deres medlemsstater, der er kontra-
    herende paner i denne protokol; disse organisationer anvender ikke deres stemme-
    ret, såfremt deres medlemsstater anvender deres stemmeret, og vice versa.
                                                        /r
 ---pagebreak---                                                14 -
(5) Er en kontraherende part til stadighed bagud med opfyldelsen af sine finansielle
    forpligtelser i henhold til denne protokol, kan charterkonferencen helt eller delvis
    ophæve vedkommende kontraherende parts stemmeret.
                                       ARTIKEL 13
              FORHOLDET TIL ENERGICHARTERTRAKTATEN
(1) I tilfælde af uoverensstemmelse mellem bestemmelserne i denne protokol og
    bestemmelserne i energichartertraktaten har bestemmelserne i energichartertraktaten
    forrang.
(2) Artikel 10, stk. 1, og artikel 12, stk 1-3. finder ikke anvendelse på afstemninger i
    charterkonferencen om ændringer til denne protokol, hvorved charterkonferencen
    eller sekretariatet tildeles forpligtelser eller opgaver, som energichartertraktaten
    indeholder bestemmelser om.
                                                        /t
 ---pagebreak---                                              -15-
                                            DEL V
                            AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
                                        ARTIKEL 14
                                     UNDERTEGNELSE
Denne protokol er åben for undertegnelse i Lissabon fra den 17. december 1994 til den 16.
juni 1995 for stater og regionale organisationer for økonomisk integration, hvis
repræsentanter har undertegnet charteret og energichartertraktaten.
                                        ARTIKEL 15
                     RATIFIKATION, ACCEPT OG GODKENDELSE
Denne protokol forelægges signatarerne til ratifikation, accept eller godkendelse.
Ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrumenterne deponeres hos depositaren.
                                        ARTIKEL 16
                                      TILTRÆDELSE
Denne protokol er åben for tiltrædelse, fra den dato, hvor protokollen lukkes for under-
tegnelse, for stater og regionale organisationer for økonomisk integration, som har
undertegnet charteret, og som er kontraherende parter i energichartertraktaten, på be-
tingelser, der skal godkendes af charterkonferencen. Tiltrædelsesinstrumenterne deponeres
hos depositaren.
                                        ARTIKEL 17
                                       ÆNDRINGER
(1)     Alle de kontraherende parter kan foreslå ændringer til denne protokol.
(2)     Sekretariatet meddeler de kontraherende parter teksten til en foreslået ændring til
        denne protokol mindst tre måneder inden den dato, hvor ændringen foreslås ved-
        taget af charterkonferencen.
                                                   /?-
 ---pagebreak---                                            - 16 -
(3)  Sekretariatet meddeler depositaren ændringer til denne protokol, som er vedtaget af
     charterkonferencen, og depositaren forelægger alle de kontraherende parter
     ændringerne med henblik på ratifikation, accept eller godkendelse.
(4) Ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrumenterne af ændringer til denne
    protokol deponeres hos depositaren. Ændringer træder i kraft mellem kontraherende
    parter, der har ratificeret, accepteret eller godkendt dem, på den tredivte dag, efter
    de pågældende ændringers ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrumenter er
    deponeret hos depositaren af mindst tre fjerdedele af de kontraherende parter.
    Derefter træder ændringerne i kraft for enhver anden kontraherende part på den
    tredivte dag, efter at den pågældende part har deponeret sit instrument til
    ratifikation, accept eller godkendelse af ændringerne.
                                      ARTIKEL 18
                                   IKRAFTTRÆDEN
(1) Denne protokol træder i kraft på den tredivte dag efter datoen for deponering af det
    femtende ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument fra en
    stat eller en regional organisation for økonomisk integration, som er signatar af
    charteret og kontraherende part i energichartertraktaten, eller på ikrafttrædelses-
    datoen for energichartertraktaten, afhængigt af hvilken dato der er den seneste.
(2) For hver stat eller regional organisation for økonomisk integration, for hvilken
    energichartertraktaten er trådt i kraft, og som ratificerer, accepterer, godkender eller
    tiltræder denne protokol, efter at protokollen er trådt i kraft i overensstemmelse
    med stk. 2, træder protokollen i kraft på den tredivte dag efter den dato, hvor den
    pågældende stat eller regionale organisation for økonomisk integration deponerede
    sit ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument.
                                                   M
 ---pagebreak---                                            -17-
(3)   For så vidt angår stk. 1, kan intet instrument, der deponeres af en regional
       organisation for økonomisk integration, føjes til de instrumenter, som med-
       lemsstater af den nævnte organisation allerede har deponeret.
                                      ARTIKEL 19
                                      FORBEHOLD
Der må ikke tages forbehold over for denne protokol.
                                      ARTIKEL 20
                                       OPSIGELSE
(1)   En kontraherende part kan når som helst, efter at denne protokol er trådt i kraft for
      den pågældende part, opsige protokollen ved skriftlig meddelelse til depositaren.
(2)   Kontraherende parter, som opsiger energichartertraktaten, anses for også have
      opsagt denne protokol.
(3)   En opsigelse i henhold til stk. 1 får virkning 90 dage efter depositarens modtagelse
      af meddelelsen herom. En opsigelse i henhold til stk. 2 far virkning på samme dato
      som den dato, hvor opsigelse af energichartertraktaten far virkning.
                                      ARTIKEL 21
                                      DEPOSITAR
Den portugisiske Republiks regering er depositar for denne protokol.
                                                 n
 ---pagebreak---                                               - 18 -
                                         ARTIKEL 22
                                 AUTENTISKE TEKSTER
Til bekræftelse heraf har undertegnede, som er behørigt bemyndiget hertil, undertegnet
denne protokol på engelsk, fransk, italiensk, russisk, spansk og tysk, idet hver enkelt
sprogversion er lige autentisk, i ét originaleksemplar, som deponeres hos Den Portugisiske
Republiks regering.
Udfærdiget i Lissabon, den syttende december nittenhundrede og fire og halvfems.
                                                     ?JT\
 ---pagebreak---                                             -19-
                                                                                BILAG
                IKKE-UDTØMMENDE LISTE OVER EKSEMPLER TIL
                  BELYSNING AF MULIGE SAMARBEJDSOMRÅDER
                       I OVERENSSTEMMELSE MED ARTIKEL 9
Udarbejdelse af energieffektivitetsprogrammer, herunder kortlægning af hindringer og
muligheder for energieffektivitet, og udvikling af energimærkning og effektivitets-
standarder.
Vurdering af energikredsløbets virkninger på miljøet.
Udvikling af økonomiske, lovgivningsmæssige og regulerende foranstaltninger.
Teknologioverførsel, teknisk bistand og industrielle joint ventures, under hensyntagen til
internationale regler om ejendomsret og andre relevante internationale aftaler.
Forskning og udvikling.
Uddannelse, undervisning, oplysning og statistik.
Opstilling og vurdering af foranstaltninger, f.eks. fiskale eller andre markedsbaserede
instrumenter, herunder salgbare forureningsrettigheder, som middel til at tage hensyn til
eksterne, navnlig miljømæssige, omkostninger og fordele.
Energianalyse og udformning af energipolitiske foranstaltninger:
        vurdering af mulighederne for energieffektivitet
        analyse af energiefterspørgslen og statistik
        udvikling af lovgivningsmæssige og regulerende foranstaltninger
        integreret ressourceplanlægning og styring af efterspørgslen
        vurdering af virkningerne på miljøet, herunder store energiprojekter.
Vurdering af økonomiske instrumenter til forbedring af energieffektiviteten samt
miljømålsætninger.
                                                      K
 ---pagebreak---                                              -20-
Analyse af energieffektiviteten inden for raffinering, omdannelse, transport og distribution
af carbonhydrider.
Forbedring af energieffektiviteten inden for elproduktion og -transmission:
        kraft-varmeproduktion
        anlægskomponehter (kedler, turbiner, generatorer osv.)
        netintegration.
Forbedring af energieffektiviteten i byggesektoren:
        standarder for varmeisolering, passiv solenergi og ventilation
        rumopvarmnings- og luftkonditioneringssystemer
        lav-NOx-brændere med høj effektivitet
       varmemålingsteknologi og individuel varmemåling
       husholdningsapparater og belysning.
Tjenesteydelser i kommuner og lokalsamfund
       fjernvarmesystemer
       effektive gasdistributionssystemer
       energi pi anl ægni ngsteknol ogi
       samarbejde mellem byer eller andre relevante områder
       energistyring i byer og offentlige bygninger
       affaldshåndtering og energimæssig udnyttelse affald.
Forbedring af energieffektiviteten i industrisektoren:
       joint ventures
       energikaskade, kraft-varmeproduktion og genvinding af spildvarme
       energi syn.
Forbedring af energieffektiviteten i transportsektoren:
       ydeevnestandarder for motorkøretøjer
       udvikling af effektive transportinfrastrukturer.
                                                      2.2.
 ---pagebreak---                                             -21-
Information:
        bevidstgørelse
        databaser: adgang, tekniske specifikationer, informationssystemer
       videreformidling, indsamling og bearbejdning af teknisk information
        adfærdsundersøgel ser.
Undervisning og uddannelse:
       udveksling af energiteknikere, ledende personale, ingeniører og studerende
       afholdelse af internationale uddannelseskurser
Finansiering:
       udvikling af lovgivningsmæssige rammer
       finansiering fra tredjemands side
       joint ventures
       samfinansiering.
                                                      2-3
 ---pagebreak---                                           IH
                                                                      ISSN 0254-1459
                                                   KOM(94) 531 endelig udg.
                                                  DOKUMENTER
DA                                                                          14 12
                               Katalognummer : CB-CO-94-552-DA-C
                                                              ISBN 92-77-82688-6
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer
L-2985 Luxembourg