Avis juridique important

|

31977L0094

Rådets direktiv 77/94/EØF af 21. december 1976 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning vedrørende levnedsmidler bestemt til en særlig ernæring

EF-Tidende nr. L 026 af 31/01/1977 s. 0055 - 0058 den græske specialudgave: Kapitel 03 bind 17 s. 0038  den spanske specialudgave: Kapitel 13 bind 7 s. 0003  den portugisiske specialudgave: Kapitel 13 bind 7 s. 0003

++++  RAADETS DIREKTIV  af 21 . december 1976  om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning vedroerende levnedsmidler bestemt til en saerlig ernaering   ( 77/94/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 100 ,  under henvisning til forslag fra Kommissionen ,  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 1 ) ,  under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 2 ) , og  ud fra foelgende betragtninger :  Forskellene mellem de nationale lovgivninger vedroerende levnedsmidler bestemt til en saerlig ernaering haemmer den frie omsaetning , kan skabe ulige konkurrencevilkaar og har som foelge heraf en direkte indflydelse paa oprettelsen af et faelles marked og dets funktion ;  en tilnaermelse af disse lovgivninger er derfor noedvendig ;  en saadan tilnaermelse forudsaetter i foerste omgang udarbejdelse af en faelles definition , fastlaeggelse af foranstaltninger , som goer det muligt at beskytte forbrugerne mod vidledende oplysninger om varernes art , samt fastsaettelse af regler , som maerkningen af de paagaeldende varer maa opfylde ;  i anden omgang maa Raadet vedtage definitioner og fastsaette de saerlige kendetegn for visse af disse varegrupper ;  udtrykket " diaetetisk " ( eller " til diaetkost " ) har ikke ramme betydning i alle medlemsstaterne ; disse maa kunne tage hensyn til bestaaende saedvaner ved gennemfoerelsen af dette direktiv ;  de varer , som dette direktiv tager sigte paa , er levnedsmidler , hvis sammensaetning og tilvirkning maa undersoeges saerligt , hvis de skal kunne opfylde de saerlige ernaeringsbehov hos de personer , som de hovedsageligt er tiltaenkt ; det kan derfor vaere noedvendigt at fastsaette undtagelser til de almindelige eller saerlige bestemmelser , som gaelder for levnedsmidler , med henblik paa at naa dette saerlige ernaeringsmaessige maal ;  fastsaettelsen af betingelserne for proeveudtagning og analysemetoder , som er noedvendige dels for at kontrollere tilsaetningsstoffer og dels sammensaetningen af og fabrikationsspecifikationerne for de forskellige grupper af levnedsmidler bestemt til en saerlig ernaering , er tekniske gennemfoerelsesforanstaltninger , og det boer overlades til Kommissionen at vedtage disse med henblik paa at simplificere og fremskynde proceduren ;  i alle de tilfaelde , hvor Raadet tillaegger Kommissionen kompetence til gennemfoerelsen af regler , som er vedtaget paa omraadet levnedsmidler bestemt til menneskeligt forbrug , boer der fastsaettes en procedure for et snaevert samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen i Det staaende Levnedsmiddeludvalg -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :  Artikel 1  1 . Dette direktiv omhandler levnedsmidler bestemt til en saerlig ernaering .  2 . a ) Ved levnedsmidler bestemt til en saerlig ernaering forstaas levnedsmidler , som paa grund af deres saerlige sammensaetning eller den saerlige maade , hvorpaa de er fremstillet , klart adskiller sig fra almindelige levnedsmidler , er egnede til det angivne ernaeringsmaessige formaal og forhandles paa en saadan maade , at det fremgaar , at de er egnede til dette formaal .  b ) En saerlig ernaering skal opfylde saerlige ernaeringsbehov :  i ) hos visse kategorier af personer , hvis fordoejelse eller stofskifte er i uorden , eller  ii ) hos visse kategorier af personer , som befinder sig i en saerlig fysiologisk tilstand , og som derfor kan have saerlig gavn af en kontrolleret indtagelse af visse stoffer i levnedsmidler , eller  iii ) hos sunde spaedboern og smaaboern .  3 . I henhold til den procedure , som er fastsat i artikel 100 i traktaten , vedtager Raadet i form af et direktiv de saerlige bestemmelser , som finder anvendelse for visse varegrupper , som er defineret i denne artikel ( specialdirektiver ) .  Artikel 2  1 . Arten eller sammensaetningen af de varer , som er omhandlet i artikel 1 , skal vaere saaledes , at levnedsmidlerne er egnede til det saerlige ernaeringsmaessige formaal , som de er bestemt for .  2 . De varer , som defineres i artikel 1 , kan betegnes ved udtrykket " diaetetisk " eller " til diaetkost " .  Medlemsstaterne kan dog begraense anvendelsen af disse betegnelser til de varer , som beskrives i artikel 1 , stk . 2 , litra b ) , i ) , eller litra b ) , i ) og ii ) .  3 . Medlemsstaterne forbyder ved handel med almindelige levnedsmidler og ved reklame i forbindelse hermed :  a ) brugen af betegnelsen " diaetisk " eller " til diaetkost " alene eller sammen med andre ord som betegnelse for disse levnedsmidler ,  b ) enhver anden angivelse eller praesentationsform , der kan give indtryk af , at det drejer sig om en af de i artikel 1 definerede varer .  4 . Ifoelge specialdirektiver - eller i mangel heraf ifoelge nationale bestemmelser med samme formaal - kan det dog tillades for saa vidt angaar almindelige levnedsmidler , som er egnede til en saerlig ernaering , at denne egenskab anfoeres .  De naevnte bestemmelser kan fastsaette de naermere regler for angivelse af denne egnethed .  Artikel 3  De i artikel 1 omhandlede varer skal ligeledes opfylde obligatoriske bestemmelser om almindelige levnedsmidler ; dette gaelder dog ikke for de aendringer , der er foretaget for at bringe varerne i overensstemmelse med definitionerne i artikel 1 , og under forudsaetning af , at disse aendringer er fastsat i specialdirektiver - eller i mangel heraf - i nationale bestemmelser .  Artikel 4  1 . Maerkningen af en vare , som defineret i artikel 1 , udformningen heraf , praesentationsmaaden samt reklame i forbindelse med en saadan vare maa ikke tillaegge denne vare egenskaber , som kan forebygge , behandle eller helbrede en sygdom hos mennesker , ejheller vaekke forestilling om saadanne egenskaber .  Specialdirektiver og - i mangel heraf - nationale bestemmelser kan give mulighed for at fravige stk . 1 i ganske bestemte og klart afgraensede udtagelsestilfaelde .  2 . Specialdirektiver og - i mangel heraf - nationale bestemmelser fastsaetter de naermere regler for , paa hvilken maade det ved maerkning , praesentation og reklame kan angives , hvilken diaet eller hvilken kategori af personer en vare som defineret i artikel 1 , stk . 1 , er bestemt for .  3 . Stk . 1 er ikke til hinder for udbredelse af enhver nyttig oplysning eller anbefaling , som udelukkende er bestemt for personer , der er kvalificerede inden for medicin , ernaering eller apotekervaesen .  Artikel 5  1 . Bestemmelserne vedroerende maerkning af levnedsmidler i almindelighed eller af visse bestemte almindelige levnedsmidler finder ligeledes anvendelse paa de i artikel 1 definerede varer .  2 . Maerkningen af de i artikel 1 definerede varer skal desuden indeholde foelgende angivelser :  a ) de saerlige ernaeringsmaessige egenskaber , anfoert i forbindelse med levnedsmidlets betegnelse ; for saa vidt angaar de i artikel 1 , stk . 2 , litra b ) , iii ) , definerede varer kan denne angivelse dog erstattes af en angivelse af varernes bestemmelse ;  b ) arten og maengden af de saerlige bestanddele eller den saerlige fremstillingsmaade , som giver varen dens saerlige ernaeringsmaessige egenskaber ;  c ) energivaerdien udtrykt i kJ og kcal samt indholdet af kulhydrat , protein og fedt pr . 100 g eller 100 ml af den solgte vare , og hvor det er hensigtsmaessigt pr . angivet maengde af varen , saaledes som den foreslaas indtaget .  Saafremt energivaerdien er lavere end 50 kJ ( 12 kcal ) /100 g eller 100 ml af varen , som den saelges , kan de paagaeldende angivelser erstattes enten af ordene " energivaerdi under 50 kJ ( 12 kcal ) /100 g " eller " energivaerdi under 50 kJ ( 12 kcal ) /100 ml " ;  d ) nettomaengde ;  e ) de angivelser , der eventuelt er fastsat i henhold til specialdirektiver eller - i mangel heraf - til nationale bestemmelser .  3 . Dette direktiv beroerer ikke nationale lovgivninger , som foreskriver :   - en liste over ingredienser , herunder tilsaetningsstoffer   - en datoangivelse .  Artikel 6  1 . De i artikel 1 definerede varer maa kun forhandles i faerdigpakninger og paa en saadan maade , at emballagen daekker dem fuldstaendigt .  2 . Dog kan medlemsstaterne traeffe bestemmelse om undtagelse for detailhandelen paa deres omraade , idet de i artikel 5 foreskrevne angivelser da skal ledsage produktet , naar det udbydes til salg .  Artikel 7  1 . Med forbehold af artikel 3 , 5 og 12 traeffer medlemsstaterne alle hensigtsmaessige foranstaltninger , for at handel med de i artikel 1 omhandlede varer , der er i overensstemmelse med de definitioner og regler , som er fastsat i dette direktiv eller i specialdirektiver , ikke haemmes af anvendelse af ikke-harmoniserede nationale bestemmelser om sammensaetning , fabrikationskendetegn , indpakning og maerkning af disse varer eller levnedsmidler i al almindelighed .  2 . Stk . 1 finder ikke anvendelse paa ikke-harmoniserede bestemmelser , der er begrundet i hensynet til :   - beskyttelse af den offentlige sundhed ,   - bekaempelse af bedrageri , under forudsaetning af at disse bestemmelser ikke vil kunne haemme anvendelsen af de definitioner og regler , der er fastsat i dette direktiv .   - beskyttelse af industriel og kommerciel ejendomsret , angivelse af udfoerselsland , oprindelsesbetegnelse og bekaempelse af illoyal konkurrence .  Artikel 8  1 . Raadet fastsaetter ved enstemmighed efter forslag fra Kommissionen i fornoedent omfang renhedskriterierne for de saerlige naeringsstoffer og tilsaetningsstoffer , hvis anvendelse godkendes for hver enkelt gruppe af de i artikel 1 definerede varer .  2 . I henhold til fremgangsmaaden i artikel 9 fastsaettes :  a ) de naermere regler for proeveudtagning og de analysemetoder , der er noedvendige for kontrol med de i stk . 1 omhandlede renhedskriterier ;  b ) de naermere regler for proeveudtagning og de analysemetoder , der er noedvendige for kontrol med sammensaetningen af og fabrikationsspecifikationerne for de forskellige grupper af de i artikel 1 definerede varer , herunder definition af mangler og af mangelfulde vareenheder .  Artikel 9  1 . Naar der henvises til den fremgangsmaade , der er fastsat i denne artikel , indbringer formanden sagen for Det staaende Levnedsmiddeludvalg , der er nedsat ved Raadets afgoerelse af 13 . november 1969 , herefter benaevnt " Udvalget " , enten paa formandens initiativ eller paa begaering af en medlemsstats repraesentant .  2 . Kommissionens repraesentant forelaegger Udvalget et udkast til de foranstaltninger , der skal traeffes . Udvalget afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist , som formanden kan fastsaette , under hensyn til hvor meget det forelagte spoergsmaal haster . Udtalelsen vedtages med et flertal paa 41 stemmer , idet medlemsstaternes stemmer tildeles den vaegt , der er fastsat i traktatens artikel 148 , stk . 2 . Formanden deltager ikke i afstemningen .  3 . a ) Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger , naar de er i overensstemmelse med Udvalgets udtalelse .  b ) Naar de paataenkte foranstaltninger ikke er i overensstemmelse med Udvalgets udtalelse , eller ved manglende udtalelse , forelaegger Kommissionen omgaaende Raadet et forslag om de foranstaltninger , der skal traeffes . Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal .  c ) Saafremt Raadet ikke har truffet afgoerelse inden udloebet af en frist paa tre maaneder fra det tidspunkt , hvor det har faaet sagen forelagt , vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen .  Artikel 10  Artikel 9 anvendes for et tidsrum af 18 maaneder fra det tidspunkt , hvor Udvalget for foerste gang har faaet sagen forelagt i medfoer af artikel 9 , stk . 1 .  Artikel 11  Dette direktiv finder ikke anvendelse paa varer , som er bestemt til at udfoeres fra Faellesskabet .  Artikel 12  Inden for en frist paa 18 maaneder fra meddelelsen af dette direktiv aendrer medlemsstaterne om fornoedent deres lovgivning for at efterkomme dette direktiv og underretter omgaaende Kommissionen herom . Den saaledes aendrede lovgivning anvendes saaledes at :   - det to aar efter meddelelsen af dette direktiv tillades at forhandle varer , der er i overensstemmelse med dette direktiv , med forbehold af nationale bestemmelser , som finder anvendelse , saafremt specialdirektiver ikke foreligger ;   - det tre aar efter meddelelsen af dette direktiv er forbudt at forhandle varer , som ikke svarer til dette direktiv .  Artikel 13  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 21 . december 1976 .  Paa Raadets vegne  A . P . L . M . M . van der STEE  Formand  ( 1 ) EFT nr . C 139 af 28 . 10 . 1969 , s . 39 .  ( 2 ) EFT nr . C 10 af 27 . 1 . 1970 , s . 27 .


Avis juridique important

|

31985L0432

Rådets direktiv 85/432/EØF af 16. september 1985 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse former for virksomhed på det farmaceutiske område

EF-Tidende nr. L 253 af 24/09/1985 s. 0034 - 0036 den finske specialudgave: kapitel 6 bind 2 s. 0111  den spanske specialudgave: Kapitel 06 bind 3 s. 0025  den svenske specialudgave: kapitel 6 bind 2 s. 0111  den portugisiske specialudgave: Kapitel 06 bind 3 s. 0025

*****  RAADETS  DIREKTIV  af 16. september 1985  om samordning af love og administrative bestemmelser om visse former for virksomhed paa det farmaceutiske omraade  (85/432/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, saerlig artikel 49 og 57,  under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),  under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg (3), og  ud fra foelgende betragtninger:  Personer, der er indehavere af et eksamensbevis, certifikat eller andet kvalifikationsbevis i farmaci, anerkendes herved som specialister paa laegemiddelomraadet og skal i princippet i alle medlemsstaterne have adgang til et vist mindstemaal af virkefelter paa dette omraade; selv om der i dette direktiv fastlaegges et saadant mindstemaal af virkefelter, indebaerer dette hverken nogen begraensning af de former for virksomhed, farmaceuter har adgang til i medlemsstaterne, saerlig med hensyn til biomedicinske analyser, eller noget monopol for disse erhvervsudoevere, idet indfoerelsen af et eventuelt monopol fortsat alene henhoerer under medlemsstaternes kompetence;  ved dette direktiv tilsigtes der i oevrigt ikke en samordning af alle betingelser for adgang til og udoevelse af virksomhed paa det farmaceutiske omraade; saaledes henhoerer blandt andet den geografiske fordeling af apoteker og spoergsmaal om monopol paa udlevering af laegemidler fortsat under medlemsstaternes kompetence;  ved gennemfoerelsen af den gensidige anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser i farmaci, som foreskrevet i Raadets direktiv 85/433/EOEF af 16. september 1985 om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser i farmaci samt om foranstaltninger der skal lette den faktiske udoevelse af etableringsretten i forbindelse med visse former for virksomhed paa det farmaceutiske omraade (4), kan samordningen inden for dette omraade, da uddannelserne i de forskellige medlemsstater i vid udstraekning er sammenlignelige, begraenses til et krav om overholdelse af minimumsnormer, idet det i oevrigt overlades til medlemsstaterne frit at tilrettelaegge deres undervisning;  dette direktiv er ikke til hinder for, at medlemsstaterne kan kraeve yderligere uddannelse som betingelse for adgang til former for virksomhed, der ikke indgaar i det ved samordningen fastlagte mindstemaal af virkefelter; en vaertsmedlemsstat, der stiller saadanne krav, kan derfor forlange disse opfyldt af statsborgere fra medlemsstaterne, der er indehavere af et af de i artikel 4 i direktiv 85/433/EOEF omhandlede eksamensbeviser;  den i dette direktiv fastsatte samordning gaelder de faglige kvalifikationer; hvad angaar disse, sondres der for tiden i de fleste medlemsstater ikke mellem, om de paagaeldende erhvervsudoevere er loenmodtagere eller selvstaendige erhvervsdrivende; det synes derfor noedvendigt at udstraekke anvendelsesomraadet for dette direktiv til ogsaa at omfatte loenmodtagere;  der oprettes i medlemsstaterne supplerende uddannelser inden for visse omraader af farmaci; saadanne uddannelser tager sigte paa at udbygge den viden, der er opnaaet under farmaceutuddannelsen; under disse omstaendigheder og med henblik paa gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser for specialfarmaceuter, samt for at saette samtlige udoevere af erhvervet, som er statsborgere i medlemsstaterne, paa nogenlunde lige fod inden for Faellesskabet, maa der gennemfoeres en vis samordning af uddannelsesbetingelserne for specialfarmaceuter, saafremt der for flere medlemsstater findes faelles specialistuddannelser, og disse uddannelser, uden at vaere en betingelse for adgang til at optage og udoeve virksomhed inden for det ved samordningen fastlagte mindstemaal af virkefelter for saadan virksomhed, dog kan taenkes at ville udgoere en betingelse for benyttelsen af en specialfarmaceuttitel; en saadan samordning synes ikke mulig paa indevaerende stadium, men udgoer dog sammen med den gensidige anerkendelse et maal, der boer naas saa hurtigt som muligt -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:  Artikel 1  1. Medlemsstaterne drager omsorg for, at indehavere af et eksamensbevis, certifikat eller andet kvalifikationsbevis i farmaci, der er udstedt af et universitet eller en tilsvarende hoejere uddannelsesinstitution, og som opfylder betingelserne i artikel 2, faar adgang til at udoeve i det mindste de i stk. 2 naevnte former for virksomhed, forudsat at et eventuelt krav om supplerende faglig erfaring er opfyldt.  2. De i stk. 1 omhandlede former for virksomhed omfatter:  - galenisk udvikling af laegemidler,  - fremstilling af og kontrol med laegemidler,  - kontrol af laegemidler i et hertil indrettet laboratorium,  - oplagring, opbevaring og distribution af laegemidler i engrosleddet,  - tilberedning af, kontrol med samt oplagring og udlevering af laegemidler paa offentligt tilgaengelige apoteker,  - tilberedning af, kontrol med samt oplagring og udlevering af laegemidler paa hospitaler,  - information om laegemidler og raadgivning vedroerende disse.  3. Saafremt der i en medlemsstat paa tidspunktet for vedtagelsen af dette direktiv er ivaerksat en udvaelgelsesproeve med det formaal blandt de i stk. 1 omhandlede farmaceutiske kandidater at udvaelge dem, som skal lede nye apoteker, der aabnes som led i en national ordning til bedre geografisk fordeling, kan denne medlemsstat, uanset stk. 1, fortsaette denne udvaelgelsesproeve og aabne adgang hertil for andre medlemsstaters statsborgere, der er i besiddelse af de i artikel 2, stk. 1, og i artikel 6 i direktiv 85/433/EOEF naevnte eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser.  Artikel 2  Medlemsstaterne goer udstedelsen af de i artikel 1 omhandlede eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser betinget af, at foelgende minimumskrav er opfyldt:  1. Den uddannelse, der foerer til erhvervelse af eksamensbeviset, certifikatet eller kvalifikationsbeviset, sikrer, at kandidaten har:  a) et fyldestgoerende kendskab til de til fremstilling af laegemidler anvendete laegemidler og stoffer;  b) et fyldestgoerende kendskab til farmaceutisk teknologi samt til fysisk, kemisk, biologisk og mikrobiologisk kontrol med laegemidler;  c) et fyldestgoerende kendskab til laegemidlers nedbrydning og virkninger, til giftstoffers virkemaade samt til anvendelsen af laegemidler;  d) et fyldestgoerende kendskab, der goer det muligt at vurdere de videnskabelige data vedroerende laegemidler, for paa dette grundlag at kunne give relevante oplysninger;  e) et fyldestgoerende kendskab til lovbestemte og andre betingelser for udoevelse af farmaceutisk virksomhed.  2. Adgang til denne uddannelse forudsaetter, at den studerende er i besiddelse af et eksamensbevis eller certifikat, som giver ham adgang til det paagaeldende studium ved universiteter eller laereanstalter paa tilsvarende niveau i en medlemsstat.  3. Eksamensbeviset, certifikatet eller kvalifikationsbeviset udstedes efter en uddannelse, der straekker sig over mindst fem aar, og som omfatter:  - mindst fire aars teoretisk og praktisk undervisning paa heltidsbasis paa et universitet eller en tilsvarende hoejere laereanstalt eller under opsyn af et universitet,  - mindst seks maaneders praktikanttjeneste paa et for offentligheden tilgaengeligt apotek eller paa et hospital under opsyn af dette hospitals farmaceutiske tjeneste. 4. Uanset nr. 3 gaelder foelgende:  a) eksisterer der paa tidspunktet for vedtagelsen af dette direktiv i en medlemsstat to uddannelser, som straekker sig over henholdsvis fem og fire aar, betragtes det eksamensbevis, certifikat eller andet kvalifikationsbevis, hvormed den fireaarige uddannelse afsluttes, som opfyldende den i nr. 3 omhandlede varighedsbetingelse, saafremt eksamensbeviser, certifikater eller andre kvalifikationsbeviser, hvormed de to uddannelser afsluttes, af denne stat anerkendes som svarende til hinanden;  b) saafremt en medlemsstat paa grund af et utilstraekkeligt antal pladser i apoteker, der er tilgaengelige for offentligheden, og i hospitaler, der ligger i umiddelbar naerhed af en undervisningsinstitution, ikke er i stand til at sikre seks maaneders praktikanttjeneste, kan den i en periode paa fem aar efter udloebet af den i artikel 5 naevnte tidsfrist bestemme, at hoejst halvdelen af denne praktikanttjeneste omfatter farmaceutisk arbejde i en virksomhed, der fremstiller laegemidler.  5. Den i nr. 3 omhandlede uddannelse omfatter teoretisk og praktisk undervisning i mindst foelgende fag:  - Plante- og dyrebiologi  - Fysik  - Almen og uorganisk kemi  - Organisk kemi  - Analytisk kemi  - Farmaceutisk kemi, herunder laegemiddelanalyse  - Almindelig og anvendt biokemi (medicinsk)  - Anatomi og fysiologi; medicinsk terminologi  - Mikrobiologi  - Farmakologi og farmakoterapi  - Farmaceutisk teknologi  - Toksikologi  - Farmakognosi  - Lovgivning og i givet fald erhvervsetik.  I fordelingen mellem teoretisk og praktisk uddannelse skal der for hvert fags vedkommende laegges tilstraekkelig vaegt paa teorien til, at uddannelsens akademiske praeg bevares.  Artikel 3  Senest tre aar efter udloebet af den i artikel 5 fastsatte frist forelaegger Kommissionen passende forslag for Raadet vedroerende specialisering inden for farmaci, herunder navnlig hospitalsfarmaci. Raadet behandler forslagene inden for en frist paa et aar.  Artikel 4  Dette direktiv finder ligeledes anvendelse paa statsborgere i medlemsstaterne, som i henhold til Raadets forordning (EOEF) nr. 1612/68 af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevaegelighed inden for Faellesskabet (1) udoever eller agter at udoeve en af de i artikel 1 i direktiv 85/433/EOEF omhandlede former for virksomhed som loenmodtager.  Artikel 5  1. Medlemsstaterne traeffer de noedvendige foranstaltninger for at efterkomme dette direktiv inden den 1. oktober 1987. De underetter straks Kommissionen herom.  2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder paa det omraade, der er omfattet af dette direktiv.  Artikel 6  Saafremt der ved gennemfoerelsen af dette direktiv skulle opstaa stoerre vanskeligheder for en medlemsstat paa bestemte omraader, undersoeger Kommissionen disse vanskeligheder i samarbejde med denne stat og indhenter udtalelse fra Laegemiddeludvalget, der er nedsat ved Raadets afgoerelse 75/320/EOEF (2).  Kommissionen forelaegger i givet fald passende forslag for Raadet.  Artikel 7  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.  Udfaerdiget i Luxembourg, den 16. september 1985.  Paa Raadets vegne  M. FISCHBACH  Formand  (1) EFT nr. C 35 af 18. 2. 1981, s. 3.  (2) EFT nr. C 277 af 17. 10. 1983, s. 160.  (3) EFT nr. C 230 af 10. 9. 1981, s. 10.  (4) Se side 37 i denne Tidende.  (1) EFT nr. L 257 af 19. 10. 1968, s. 2.  (2) EFT nr. L 147 af 9. 6. 1975, s. 23.


Avis juridique important

|

31976L0432

Rådets direktiv 76/432/EØF af 6. april 1976 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om landbrugs- og skovbrugshjultraktorers bremsning

EF-Tidende nr. L 122 af 08/05/1976 s. 0001 - 0014 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 5 s. 0003  den græske specialudgave: Kapitel 13 bind 3 s. 0206  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 5 s. 0003  den spanske specialudgave: Kapitel 13 bind 5 s. 0005  den portugisiske specialudgave: Kapitel 13 bind 5 s. 0005

++++  RAADETS DIREKTIV  af 6 . april 1976  om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om landbrugs - og skovbrugshjultraktorers bremsning   ( 76/432/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 100 .  under henvisning til forslag fra Kommissionen ,  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 1 ) ,  under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 2 ) , og  ud fra foelgende betragtninger :  De tekniske forskrifter , som traktorer skal opfylde i henhold til de nationale lovgivninger , vedroerer blandt andet bremsning ;  disse forskrifter er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat ; det er derfor paakraevet , at ensartede forskrifter vedtages af samtlige medlemsstater enten som tillaeg til eller i stedet for deres nugaeldende bestemmelser saerlig med henblik paa , at fremgangsmaaden for EOEF-standardtypegodkendelse i henhold til Raadets direktiv 74/150/EOEF af 4 . marts 1974 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af landbrugs - og skovbrugshjultraktorer kan anvendes for alle traktortyper ( 3 ) ;  de harmoniserede bestemmelser har til hovedformaal at sikre faerdselssikkerheden og arbejdssikkerheden i hele Faellesskabet ;  indbyrdes tilnaermelse af de nationale lovgivninger om traktorer medfoerer en gensidig anerkendelse medlemsstaterne imellem af den kontrol , som hver af dem udoever paa basis af de faelles forskrifter ; et saadant system kraever for at fungere godt , at disse forskrifter finder anvendelse fra samme dato i alle medlemsstaterne -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :  Artikel 1  1 . Ved ( landbrugs - eller skovbrugs - ) traktor forstaas ethvert motordrevet koeretoej , med hjul eller med baelter , der har mindst to aksler , og hvis funktion i det vaesentlige beror paa dets trakkraft , og som er saerlig konstrueret til at traekke , skubbe , baere eller drive visse redskaber , maskiner eller paahaengskoeretoejer bestemt til benyttelse i landbrugs - eller skovbrugsbedrifter . Det kan vaere indrettet til transport af gods og ledsagere .  2 . Dette direktiv finder kun anvendelse paa de i stykke 1 definerede traktorer , der er forsynet med luftgummiringe , og som har to aksler og en konstruktivt bestemt maksimalhastighed paa mellem 6 km/t og 25 km/t .  Artikel 2  Medlemsstaterne kan ikke naegte EOEF-standardtypegodkendelse eller national godkendelse af en traktor af grunde , der vedroerer dens bremseapparat , hvis traktoren er udstyret med de anordninger , som er foreskrevet i bilag I til IV , og hvis disse anordninger er i overensstemmelse med de i disse bilag anfoerte forskrifter .  Artikel 3  Medlemsstaterne kan ikke naegte indregistrering eller forbyde salg , ibrugtagning eller brug af traktorer af grunde , der vedroerer traktorers bremseapparat , saafremt disse er udstyret med de anordninger , som er foreskrevet i bilag I til IV , og hvis disse anordninger er i overensstemmelse med de i disse bilag anfoerte forskrifter .  Artikel 4  Den medlemsstat , som har udstedt EOEF-standardtypegodkendelsen , traeffer alle noedvendige foranstaltninger for at holde sig underrettet om enhver aendring af en af de bestanddele eller et af de kendetegn , som bilag I , punkt 1.1 . omhandler . De kompetente myndigheder i denne medlemsstat afgoer , om der paa den aendrede traktortype skal udfoeres nye afproevninger efterfulgt af udarbejdelsen af en ny afproevningsrapport . I det tilfaelde , hvor afproevningerne viser , at forskrifterne i dette direktiv ikke er opfyldt , godkendes aendringen ikke .  Artikel 5  De aendringer , som er noedvendige for at tilpasse bilagets forskrifter til den tekniske udvikling , fastsaettes i overensstemmelse med fremgangsmaaden i artikel 13 i direktiv 74/150/EOEF .  Artikel 6  1 . Medlemsstaterne vedtager og offentliggoer inden den 1 . januar 1977 de bestemmelser , som er noedvendige for at efterkomme dette direktiv , og underretter straks Kommissionen derom .  Medlemsstaterne saetter disse bestemmelser i kraft fra 1 . oktober 1977 .  2 . Medlemsstaterne drager omsorg for , at Kommissionen underrettes om ethvert udkast til administrative bestemmelser eller lovbestemmelser , som medlemsstaterne har til hensigt at vedtage inden for det omraade , der er omfattet af dette direktiv , i saa god tid , at denne kan fremsaette sine eventuelle bemaerkninger dertil .  Artikel 7  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Luxembourg , den 6 . april 1976 .  Paa Raadets vegne  G . THORN  Formand  ( 1 ) EFT nr . C 5 af 8 . 1 . 1975 , s . 54 .  ( 2 ) EFT nr . C 62 af 15 . 3 . 1975 , s . 29 .  ( 3 ) EFT nr . L 84 af 28 . 3 . 1974 , s . 10 .  BILAG I  DEFINITIONER , BEGAERING OM EOEF-STANDARDTYPEGODKENDELSE , EOEF-STANDARDTYPEGODKENDELSE , KONSTRUKTIONS - OG MONTERINGSFORSKRIFTER  1 . DEFINITIONER  1.1 . " Traktortype med hensyn til bremseapparater "  som " traktortype med hensyn til bremseapparater " traktorer , mellem hvilke der ikke er vaesentlige forskelle ; saadanne forskelle kan saerligt vaere foelgende :  1.1.1 . egenvaegt , som defineret i punkt 1.18 ,  1.1.2 . totalvaegt , som defineret i punkt 1.16 ,  1.1.3 . akseltrykfordeling ,  1.1.4 . teknisk tilladt tryk paa hver aksel ,  1.1.5 . den konstruktivt bestemte maksimalhastighed ,  1.1.6 . bremseapparat af forskellig type ( isaer tilstedevaerelse eller ikke af anordninger til bremsning af et paahaengskoeretoej ) ,  1.1.7 . antal og placering af afbremsede aksler ,  1.1.8 . motortype ,  1.1.9 . samlet udveksling i transmissionen svarende til maksimalhastighed ,  1.1.10 . dimensioner for luftgummiringene paa afbremsede akslers hjul .  1.2 . " Bremseapparat "  ved " bremseapparat " den kombination af dele , hvis funktion er at nedsaette en koerende traktors hastighed , at bringe den til standsning eller at holde den standset , naar den allerede er standset . Denne funktion er uddybet i nedenstaaende stk . 4.1.2 . Bremseapparatet bestaar af betjeningsorganet , bremsetransmissionen og selve bremsen .  1.3 . " Gradueret bremsning "  ved " gradueret bremsning " en bremsning , hvorved inden for bremseapparatets normale virkeomraade , baade naar bremserne tilspaendes og slaekkes :  1.3.1 . foereren til enhver tid ved paavirkning af betjeningsorganet kan oege eller mindske bremsekraften ,  1.3.2 . bremsekraften er overensstemmende med paavirkningen af betjeningsorganet  ( overensstemmende virkning ) ,  1.3.3 . det er let at opnaa en tilstraekkeligt fintmaerkende graduering af bremsekraften .  1.4 . " Betjeningsorgan "  ved " betjeningorgan " den anordning , der direkte aktiveres af foereren , for at der tilfoeres bremsetransmissionen den noedvendige energi til bremsning eller til kontrol af denne . Denne energi kan enten vaere foererens muskelenergi , en anden energikilde kontrolleret af foereren eller en kombination af disse .  1.5 . " Transmission "  ved " transmissionen " alle dele mellem betjeningsorganet og bremsen , der forbinder disse med hinanden paa funktionel maade . Transmissionen kan vaere mekanisk , hydraulisk , pneumatisk , elektrisk eller en kombination . Naar bremsningen helt eller delvis sker ved hjaelp af en energikilde , der er uafhaengig af foereren , men som styres af denne , anses denne anordnings energiforraad som en del af transmissionen .  1.6 . " Bremse "  ved " bremse " den del af bremseapparatet , i hvilket den kraft udvikles , som modvirker traktorens bevaegelse . Bremsen kan vaere en friktionsbremse ( naar kraften opstaar ved friktion mellem to dele , der bevaeger sig i forhold til hinanden , og som begge udgoer en del i traktoren ) elektrisk bremse ( naar kraften opstaar ved en elektromagnetisk virkning mellem to dele , der bevaeger sig i forhold til hinanden , som ikke beroerer hinanden , og som begge udgoer en del i traktoren ) , vaeskebremse ( naar kraften udvikles ved indvirkning af en vaeske , som befinder sig mellem to dele , der bevaeger sig i forhold til hinanden , og som begge udgoer en del i traktoren ) , motorbremse ( naar kraften fremkommer ved en kunstig foroegelse af motorens bremsende virkning , der overfoeres til hjulene .  En anordning , som mekanisk blokerer traktorens krafttransmission , men som ikke kan benyttes , naar traktoren er i bevaegelse , anses for en parkeringsbremse .  1.7 . " Forskelligartede bremseapparater "  ved " forskelligartede bremseapparater " apparater , mellem hvilke der er vaesentlige forskelle ; saadanne forskelle kan f . eks . vaere :  1.7.1 . apparater hvis komponenter har forskellige kendetegn blandt andet med hensyn til materialer , form eller stoerrelse ,  1.7.2 . apparater hvis komponenter er forskelligt kombinerede .  1.8 . " Komponent af bremseapparat "  ved " komponent af bremseapparat " en enkelt af de komponenter , der tilsammen udgoer hele bremseapparatet .  1.9 . " Kontinuerlig bremsning "  ved " kontinuerlig bremsning " bremsning af sammenkoblede koeretoejer ved hjaelp af et apparat med foelgende kendetegn :  1.9.1 . et enkelt betjeningsorgan ved hjaelp af hvilket foereren fra sit foerersaede udfoerer en tiltagende aktivering ved en enkelt bevaegelse ,  1.9.2 . energien , der benyttes til bremsning af sammenkoblede koeretoejer , frembringes af en og samme energikilde ( som kan vaere foererens muskelkraft ) ,  1.9.3 . bremseapparatet fremkalder samtidig eller korrekt forskudt bremsning af de enkelte med hinanden sammenkoblede koeretoejer uanset deres indbyrdes position .  1.10 . " Semi-kontinuerlig bremsning "  ved " semi-kontinuerlig bremsning " , bremsning af sammenkoblede koeretoejer ved hjaelp af et apparat med foelgende kendetegn :  1.10.1 . et enkelt betjeningsorgan ved hjaelp af hvilket foereren fra sit foerersaede udfoerer en tiltagende aktivering ved en enkelt bevaegelse ,  1.10.2 . energien , der benyttes til at bremse sammenkoblede koeretoejer , hidroerer fra flere saerskilte energikilder ( hvoraf den ene kan vaere foererens muskelkraft ) ,  1.10.3 . bremseapparatet fremkalder samtidig eller korrekt forskudt bremsning af de enkelte med hinanden sammenkoblede koeretoejer uanset deres indbyrdes position .  1.11 . " Fuld separat servobremsning "  ved " fuld separat servobremsning " , bremsning af sammenkoblede koeretoejer ved hjaelp af anordninger , som udviser foelgende kendetegn :  1.11.1 . betjeningsorganet til det traekkende koeretoejs bremse er uafhaengigt af betjeningsorganet til paahaengskoeretoejernes bremsning ; dette sidste betjeningsorgan er dog altid monteret paa traktoren , saa det let kan aktiveres af foereren fra foerersaedet ,  1.11.2 . den energi , der bruges til bremsning af paahaengskoeretoejerne , maa ikke vaere foererens muskelkraft .  1.12 . " Separat bremsning "  ved " separat bremsning " , bremsning af sammenkoblede koeretoejer ved hjaelp af apparater som udviser foelgende kendetegn :  1.12.1 . betjeningsorganet til det traekkende koeretoejs bremse er uafhaengigt af betjeningsorganet til paahaengskoeretoejernes bremsning ; dette sidste betjeningsorgan er dog altid monteret paa traktoren , saa det let kan aktiveres af foereren fra foerersaedet ,  1.12.2 . den til bremsning af paahaengskoeretoejerne benyttede energi er foererens muskelkraft .  1.13 . " Automatisk bremsning "  ved " automatisk bremsning " , bremsning , hvor paahaengskoeretoejet/paahaengskoeretoejerne bremses automatisk , naar de sammenkoblede koeretoejer skilles , ogsaa ved brud paa tilkoblingen , uden at bremsevirkningen for den resterende del af de med hinanden sammenkoblede koeretoejer ophaeves .  1.14 . " Paaloebsbremsning "  ved " paaloebsbremsning " , bremsning ved udnyttelse af den kraft , der udvikles ved , at paahaengskoeretoejet bevaeger sig frem mod det traekkende koeretoej .  1.15 . " Belastet traktor "  ved " belastet traktor " , medmindre andet er angivet , en traktor , der er lastet op til totalvaegten .  1.16 . " Totalvaegt "  ved " totalvaegt " , den af fabrikanten angivne teknisk tilladte totalvaegt ( denne kan vaere hoejere end den tilladte totalvaegt ) .  1.17 . " Ubelastet traktor "  ved " ubelastet traktor " , traktoren i koereklar stand med tanke og koelesystem fyldte , med foerer med en vaegt paa 75 kg , uden ledsagere , ekstra udstyr eller belastning .  1.18 . " Egenvaegt "  ved " egenvaegt " , vaegten af den ubelastede traktor  2 . BEGAERING OM EOEF-STANDARDTYPEGODKENDELSE  2.1 . Begaering om EOEF-standardtypegodkendelse af en traktortype med hensyn til bremseapparater skal indgives af fabrikanten eller dennes repraesentant .  2.2 . Begaeringen skal vaere bilagt nedennaevnte dokumenter i tre eksemplarer og med foelgende angivelser :  2.2.1 . beskrivelse af traktortypen hvad angaar angivelserne naevnt i ovenstaaende punkter 1.1.1 . til 1.1.10 . De numre og/eller de symboler , som fabrikanten eller dennes repraesentant har angivet for den paagaeldende traktortype , skal angives ,  2.2.2 . fortegnelse over de komponenter , behoerigt identificerede , der udgoer bremseapparatet ,  2.2.3 . skitse af bremseapparatet med angivelse af hver komponents placering paa traktoren for at muliggoere lokalisering og identificering af de forskellige komponenter .  2.3 . Endvidere skal foelgende stilles til raadighed :  2.3.1 . en traktor , der er repraesentativ for den traktortype , der skal standardtypegodkendes ,  2.3.2 . paa forlangende tegninger maksimalt i A 4 format ( 210 mm gange 297 mm ) eller sammenfoldet til dette format og i passende maalestok .  3 . EOEF-STANDARDTYPEGODKENDELSE  En formular som vist i bilag V udfyldes og vedlaegges EOEF-standardtypegodkendelsesskemaet .  4 . KONSTRUKTIONS - OG MONTERINGSFORSKRIFTER  4.1 . Almindeligt  4.1.1 . Bremseapparat  4.1.1.1 . Bremseapparatet skal vaere saaledes konstrueret , fremstillet og monteret , at traktoren ved normal anvendelse og trods vibrationer opfylder forskrifterne i dette direktiv .  4.1.1.2 . I saerdeleshed skal bremseapparatet vaere saaledes konstrueret , fremstillet og monteret , at det er modstandsdygtigt over for de under driften optraedende korrosions - og aeldningsfaenomener , der kan afstedkomme pludseligt tab af bremseeffekt .  4.1.2 . Bremseapparatets funktion  Bremseapparatet som defineret i punkt 1.2 . skal opfylde foelgende betingelser :  4.1.2.1 . Driftsbremse  4.1.2.1.1 . Driftsbremsen skal muliggoere kontrol af traktorens bevaegelse og standsning af den paa en sikker , hurtig og effektiv maade ved enhver hastighed indtil den konstruktivt bestemte maksimalhastighed med enhver tilladt belastning paa en stigende eller faldende haeldning . Bremsens virkning skal kunne afdaempes . Disse betingelser anses for opfyldt , hvis forskrifterne i bilag II er overholdt .  Foereren skal kunne styre bremsningen fra sit saede og samtidig bevare kontrollen over traktorens styreapparat med mindst én haand . Traktorens driftsbremse kan bestaa af et hoejrekredsloeb og et venstrekredsloeb . Disse skal kunne kobles sammen , saa aktivering kan ske ved en enkelt bevaegelse . Denne sammenkobling skal atter kunne bringes til ophoer .  Hvert af disse kredsloeb , det hoejre og venstre , skal vaere forsynet med en udligningsanordning , enten manuel eller automatisk , der uden vanskelighed sikrer kredsloebenes ensartede bremsevirkning .  4.1.2.2 . Parkeringsbremse  4.1.2.2.1 . Parkeringsbremsen skal kunne holde koeretoejet stationaert paa haeldende grund , ogsaa naar foereren er fravaerende , idet de virksomme bremsekomponenter fastholdes i bremsestilling ved en anordning med rent mekanisk virkning . Dette kan opnaas ved hjaelp af en bremse , der virker paa krafttransmissionen . Foereren skal kunne frembringe denne bremsevirkning fra foerersaedet , og en gentagen aktivering for at opnaa den foreskrevne effekt er tilladt .  4.2 . Bremseapparaternes kendetegn  4.2.1 . En traktors bremseapparater skal som helhed opfylde de for driftsbremsen og parkeringsbremsen gaeldende betingelser .  4.2.2 . Driftsbremse og parkeringsbremse kan have faelles komponenter , forudsat de opfylder nedenstaaende forskrifter :  4.2.2.1 . der skal vaere mindst to af hinanden uafhaengige betjeningsorganer , der med lethed kan naas fra foerersaedet , ogsaa naar foereren benytter sikkerhedssele ,  4.2.2.2 . i tilfaelde af brud paa en hvilken som helst del af bremseapparatet med undtagelse af selve bremsen ( i den i punkt 1.6 . definerede betydning ) eller ethvert andet svigt i driftsbremseapparatet  ( daarlig funktion , hel eller delvis udtoemning af en energibeholdning ) skal det vaere muligt ved en gradvis hastighedsretardation , der er mindst 50 % af den vaerdi , der er foreskrevet i punkt 2.1.1 . i bilag II , at bringe traktoren til standsning .  Ovennaevnte krav skal kunne opfyldes ved en tilbagevaerende bremseeffekt paa de hjul , der er anbragt paa begge sider af traktorens midterplan i laengderetningen ( uden at traktoren aendrer sin koerselsretning ) .  Ved anvendelse af bestemmelserne i dette punkt anses ekspander - og stanganordninger o.lign . , ved hjaelp af hvilke bremserne aktiveres , ikke for at kunne udsaettes for brud .  4.2.3 . Selv naar der benyttes energi , der ikke er foererens muskelkraft , er en enkelt energikilde ( hydraulikpumpe , luftkompressor osv . ) tilstraekkelig , dersom forskrifterne i punkt 4.2.2 . overholdes .  4.2.4 . Driftsbremseapparatet skal virke paa mindst én aksels hjul .  4.2.5 . Driftsbremseapparatets bremsekraft skal fordeles mellem samme aksels hjul paa symmetrisk maade i forhold til traktorens lodrette midterplan i laengderetningen .  4.2.6 . Driftsbremseapparatet og parkeringsbremseapparatet skal virke paa bremseflader , der er fast forbundet til hjulene ved tilstraekkeligt kraftige fastgoerelseselementer . Ingen af disse overflader maa kunne kobles fra hjulene .  Naar bremsningen udoeves paa en enkelt aksel , maa differentialet ikke vaere anbragt mellem driftsbremsen og hjulet . Naar bremsningen udoeves paa to aksler , kan differentialet vaere placeret mellem driftsbremsen og hjulet paa en af de to aksler .  4.2.7 . Bremseslid skal kunne udlignes paa nem maade gennem et manuelt eller automatisk justeringssystem . Yderligere skal betjeningsanordningen , bremsetransmissionens bestanddele og bremserne besidde en saadan vandringsreserve , at bremsekraften er sikret uden oejeblikkelig justering , naar bremserne bliver varme , og naar bremsebelaegningerne har naaet en vis grad af slid .  4.2.8 . I hydrauliske bremseapparater skal aabningerne til fyldning af vaeskebeholderne vaere let tilgaengelige . Beholdere , der indeholder overskydende vaeske , skal vaere saaledes beskafne , at det er muligt uden at aabne dem at kontrollere vaeskeniveauet deri .  4.2.9 . Enhver traktor med en bremse , der aktiveres ved hjaelp af en energibeholdning , skal - hvis bremsning med den kraevede effekt ikke er mulig uden den oplagrede energis medvirken - foruden med et manometer vaere forsynet med en optisk eller akustisk alarmanordning , der giver signal , naar energien i nogen del af apparatet , der ligger foer bremseventilen , falder til 65 % af normalvaerdien eller derunder . Denne anordning skal vaere direkte og permanent forbundet med apparatet .  4.2.10 . Med forbehold af kravene i punkt 4.1.2.1 . skal energibeholdningen , naar en hjaelpekraft er noedvendig for et bremseapparats funktion , vaere afpasset saaledes , at bremsevirkningen , hvis motoren gaar i staa , er tilstraekkelig til at standse koeretoejet som foreskrevet .  4.2.11 . Hjaelpeudstyret maa kun forsynes med energi under forhold , som sikrer , at dettes funktion , selv naar energikilden svigter , ikke er medvirkende til at foraarsage , at energibeholdningen til bremsningen synker under den i punkt 4.2.9 . fastsatte vaerdi .  BILAG II  BREMSEPROEVER OG BREMSEAPPARATERNES PRAESTATION  1 . BREMSEPROEVER  1.1 . Almindeligt  1.1.1 . Et driftsbremseapparats effektivitet er baseret paa middelretardationen beregnet ud fra bremselaengden . Bremselaengden er den distance , som traktoren gennemloeber fra det oejeblik , foereren begynder at aktivere betjeningsorganet , og indtil traktoren standser .  Et parkeringsbremseapparats effektivitet er baseret paa dets evne til at holde traktoren standset paa haeldende grund .  1.1.2 . Ved typegodkendelse af enhver traktor maales bremseeffektiviteten ved afproevning paa vejbane . Denne afproevning skal udfoeres under foelgende vilkaar :  1.1.2.1 . traktoren skal vaere belastet som foreskrevet i forbindelse med den enkelte proevning ; oplysning om belastningstilstanden skal gives i afproevningsrapporten ;  1.1.2.2 . under afproevningen maa den kraft , der udoeves paa betjeningsorganerne for at opnaa den foreskrevne effektivitet , ikke overstige 60 daN for pedaler og 40 daN for haandbetjente greb ;  1.1.2.3 . proevningsstraekningen skal have en overflade , der giver gode friktionsforhold ;  1.1.2.4 . afproevningen skal finde sted , uden at vind kan paavirke resultaterne ;  1.1.2.5 . ved afproevningens begyndelse skal daekkene vaere kolde og vaere oppumpet til det foreskrevne tryk ved den faktiske belastning af de standsede hjul ;  1.1.2.6 . den foreskrevne bremseeffektivitet skal opnaas , uden at hjulene blokerer , uden at traktoren aendrer bevaegelsesretning og uden unormale vibrationer .  1.1.3 . Under afproevningen er traktoren udstyret med de eventuelle dele af bremseapparater , som fabrikanten har foreskrevet for de trukne koeretoejer , som defineret i punkterne 1.9 . , 1.10 . , 1.11 . og 1.12 . i bilag I .  1.2 . Afproevning af type 0 ( normal proevning af effektiviteten med kolde bremser )  1.2.1 . Almindeligt  1.2.1.1 . Ved afproevningens begyndelse skal bremserne vaere kolde . En bremse anses for at vaere kold , hvis en af foelgende betingelser er opfyldt :  1.2.1.1.1 . temperaturen maalt paa skiven eller paa ydersiden af tromlen er mindre end 100 * C ,  1.2.1.1.2 . temperaturen ved fuldstaendig indbyggede bremser , indbefattet bremser i oliebad , maalt paa ydersiden af huset er mindre end 50 * C ,  1.2.1.1.3 . bremserne ikke har vaeret benyttet i en time .  1.2.1.2 . Under bremseproevningen maa ikke-afbremsede aksler , saafremt disse kan frakobles , ikke vaere tilsluttet de afbremsede aksler .  1.2.1.3 . Afproevningen skal udfoeres under foelgende vilkaar :  1.2.1.3.1 . traktoren skal belastes med sin totalvaegt , med den ikke-afbremsede aksel belastet med sin teknisk tilladte totalvaegt , og hjulene paa den afbremsede aksel udstyret med daek af de stoerste af fabrikanten foreskrevne dimensioner . For traktorer med bremsning paa alle hjul skal den forreste aksel vaere belastet med sin teknisk tilladte totalvaegt ;  1.2.1.3.2 . proevningen skal gentages med en ikke belastet traktor kun med foereren og eventuelt en person til at foelge proevningens resultater , og skal udfoeres med traktoren udstyret med daek af de stoerste dimensioner foreskrevet af fabrikanten ;  1.2.1.3.3 . de graensevaerdier , der er foreskrevet for den minimale bremseeffektivitet dels for proevning med ikke belastet traktor dels for proevning med belastet traktor , er de i punkt 2.1.1 . angivne ;  1.2.1.3.4 . vejbanen skal vaere vandret .  1.2.2 . Afproevning af type 0 skal udfoeres :  1.2.2.1 . ved den konstruktivt bestemte maksimalhastighed med motor frakoblet ;  1.2.2.2 . en tolerance paa mere eller mindre 10 % er tilladt , hvad angaar hastigheden under afproevningen ;  1.2.2.3 . den foreskrevne minimale bremseeffektivitet skal opnaas .  1.3 . Proeve af type I ( proevning af bremseeffektivitetens aftagen )  1.3.1 . For belastede traktorer foretages afproevningen paa en saadan maade , at energiforbruget svarer til det , som ville fremkomme i samme tidsrum ved en belastet traktor koert med en jaevn hastighed paa 80 % mere eller mindre 5 % af den for forsoeg af type 0 fastlagte hastighed paa en vejbane paa en kilometer med et fald paa 10 % , og med motoren frakoblet .  1.3.2 . Ved afproevningens afslutning maales i overensstemmelse med vilkaarene for afproevning af type 0 med motor frakoblet ( men naturligvis under andre temperaturvilkaar ) driftsbremseapparatets restbremseeffektivitet .  2 . BREMSEPRAESTATION  2.1 . Driftsbremseapparat  2.1.1 . Traktorers driftsbremseapparat skal :  2.1.1.1 . under de vilkaar , der er fastsat for afproevning af type 0 sikre en beregnet middelretardation ud fra bremselaengden paa minimum 2,4 m/s2 .  2.1.1.2 . efter afproevning af type I have en resterende bremseeffektivitet paa mindst 75 % af den foreskrevne og mindst 60 % af den ved afproevning af type 0 ( med frakoblet motor ) opnaaede vaerdi .  2.2 . Parkeringsbremseapparat  2.2.1 . Parkeringsbremseapparatet skal , selv om det er kombineret med et af de andre bremseapparater , kunne holde en belastet traktor standset paa en skraaning med en haeldning opad eller nedad paa 18 % .  2.2.2 . For traktorer , til hvilke det er tilladt at koble et eller flere paahaengskoeretoejer , skal parkeringsbremseapparatet kunne holde en ubelastet traktor plus et ikke-bremset paahaengskoeretoej af samme vaegt ( ikke over 3 tons ) standset paa en skraaning med en haeldning opad eller nedad paa 12 % .  2.2.3 . Et parkeringsbremseapparat , som skal aktiveres flere gange foer det opnaar den foreskrevne effektivitet , er tilladt .  BILAG III  FJEDERBREMSER  1 . DEFINITION   " Fjederbremser " er anordninger for hvilke den noedvendige bremseenergi leveres af en eller flere fjedre , der fungerer som energibeholdninger .  2 . SAERLIGE FORSKRIFTER  2.1 . Fjederbremser maa ikke anvendes til driftsbremser .  2.2 . For alle de vaerdier af tryk , som kan forekomme i kompressionsrummets foedeledning , skal det gaelde , at en lille aendring af dette ikke maa medfoere en kraftig aendring af bremsekraften .  2.3 . Fjederbremsernes kompressionsrums foedeledning skal have en energibeholdning , som ikke maa forsyne andet udstyr eller anordning . Denne bestemmelse gaelder ikke , naar fjedrene kan holdes sammenpressede ved udnyttelse af mindst to af hinanden uafhaengige anordninger .  2.4 . Fjederbremseapparatet skal vaere saaledes indrettet , at bremserne kan tilspaendes og slaekkes mindst tre gange ud fra et begyndelsestryk i fjedrenes kompressionsrum , der er lig med det fastsatte maksimaltryk . Denne betingelse skal vaere opfyldt ved taetjusterede bremser .  2.5 . Det tryk i kompressionsrummet , ved hvilket der ved taetjusterede bremser begynder en bremseaktivering ved fjedrene , maa ikke overstige 80 % af det minimumtryk , der er til raadighed for normal aktivering .  2.6 . En optisk eller akustisk advarselsanordning skal traede i funktion , naar trykket i kompressionsrummet synker til eller under den vaerdi , ved hvilken begyndende bremseaktivering indtraeder . Med forbehold af opfyldelse af dette krav , kan advarselsanordningen vaere den samme som den i bilag I , punkt 4.2.9 . foreskrevne .  2.7 . Naar en traktor , der er godkendt til traekke et paahaengskoeretoej med kontinuerlig eller semikontinuerlig bremsning , er udstyret med fjederbremser , skal den automatiske aktivering af disse fjederbremser bevirke , at bremserne paa paahaengskoeretoejet aktiveres .  3 . SLAEKKEANORDNING  3.1 . Et fjederbremseapparat skal vaere konstrueret saaledes , at bremserne ved funktionsfejl i systemet kan slaekkes uden brug af det normale betjeningsorgan . Dette krav kan opfyldes ved hjaelp af en mekanisk eller pneumatisk hjaelpeanordning .  3.2 . Hvis aktiveringen af den i punkt 3.1 . naevnte hjaelpeanordning kraever et vaerktoej eller en noegle , skal disse altid medfoeres paa traktoren .  BILAG IV  PARKERINGSBREMSEAPPARAT MED MEKANISK FASTLAASNING AF BREMSCYLINDRENE  1 . DEFINITION  Ved " parkeringsbremse med mekanisk fastlaasning af bremsecylindrene " forstaas en anordning , som sikrer parkeringsbremsning ved at bremsecylinderens stempelstand fastklemmes mekanisk .  Den mekaniske laasning opnaas ved at trykluften lukkes ud af laasekammeret ; laasemekanismen loesnes , naar der paa ny skabes tryk i laasekammeret .  2 . SAERLIGE FORSKRIFTER  2.1 . En optisk eller akustisk advarselsanordning skal traede i funktion , naar trykket i laasekammeret naermer sig den vaerdi , hvor fastlaasningen indtraeder .  2.2 . Aktivering af stemplet i bremsecylindre med anordning for mekanisk fastlaasning skal kunne ske fra to energibeholdninger .  2.3 . en fastlaast bremsecylinder maa kun kunne loesnes , naar der er sikkerhed for , at ny bremsning kan ske umiddelbart efter .  2.4 . Med henblik paa muligheden for svigt i energikilden , som forsyner laasekammeret , skal der forefindes en supplerende slaekkeanordning ( for eksempel mekanisk eller pneumatisk ) , som f.eks . benytter luft fra en af traktorens luftgummiringe .  BILAG V  MODEL  Angivelse af paagaeldende myndighed  EILAG TIL EOEF-STANDARDTYPEGODKENDELSES-SKEMA FOR EN LANDBRUGS - ELLER SKOVBRUGSHJULTRAKTORTYPE MED HENSYN TIL BREMSEAPPARATER   ( artikel 4 , stk . 2 , og artikel 10 i Raadets direktiv 74/150/EOEF af 4 . marts 1974 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af landbrugs - og skovbrugshjultraktorer , der har en konstruktivt bestemt maksimalhastighed mellem 6 og 25 km/h )  EOEF-standardtypegodkendelse nr . ...  1 . Fabrikat ( firmabetegnelse ) ...  2 . Type og handelsbetegnelse ...  3 . Fabrikantens navn og adresse ...  4 . Navn og adresse paa fabrikantens repraesentant  ( eventuelt ) ...  5 . Traktorens egenvaegt ...  6 . Fordeling af egenvaegten paa akslerne ...  7 . Traktorens totalvaegt ...  8 . Fordeling af traktorens totalvaegt paa akslerne i overensstemmelse med punkt 1.2.1.3.1 . i bilag II ...  9 . Bremsbelaegningens fabrikat og type ...  10 . Motortype ...  11 . Den totale udveksling i transmissionen som svarer til maksimalhastigheden ...  12 . Luftgummiringenes dimensioner :  12.1 . Stoerste tilladte dimensioner for luftgummiringe til den/de afbremsede aksel/aksler ...  12.2 . Luftgummiringe til den ikke-afbremsede aksel for den teknisk tilladte totalvaegt ...  13 . Traktorens maksimalhastighed ...  14 . Antal og platering af afbremsede aksler ...  15 . Kortfattet beskrivelse af bremseapparatet ...  16 . Traktorens vaegt under afproevningen :   * Ubelastet * Belastet *  Aksel 1 * ... * ... *  Aksel 2 * ... * ... *  17 . Luftgummiringenes dimensioner under proevningen :   * Aksel 1 * Aksel 2 *  Luftgummiringenes dimensioner * ... * ... *  18 . Bremseproevningsresultater :  18.1 . Driftsbremse  18.1.1 . Afproevning af type 0  ubelastet  belastet  18.1.2 . Afproevning af type I  Proevehastighed ( km/h ) * Beregnet bremseeffekt i m/s2 * Maalt kraft paa betjeningsanordningen ( daN ) *  ... * ... * ... *  18.2 . Parkeringsbremse : positiv/negativ ( 1 )19 . Traktoren fremstillet til EOEF-standardtypegodkendelse ...  20 . Myndighed som har varetaget godkendelsesafproevningen ...  21 . Dato for den af myndigheden udstedte proeverapport ...  22 . Nummer paa den af myndigheden udstedte proeverapport ...  23 . EOEF-standardtypegodkendelse med hensyn til bremseapparat er meddelt/afslaaet ( 1 )  24 . Sted ...  25 . Dato ...  26 . Underskrift ...  27 . De i punkterne 2.2.1 . - 2.2.3 . i bilag I omtalte dokumenter vedlaegges .  ( 1 ) Det ikke oenskede overstreges .


Avis juridique important

|

31980L0511

Kommissionens direktiv 80/511/EØF af 2. maj 1980 om tilladelse til i visse tilfælde at forhandle foderblandinger i ulukkede pakninger eller beholdere

EF-Tidende nr. L 126 af 21/05/1980 s. 0014 - 0014 den finske specialudgave: kapitel 3 bind 12 s. 0035  den græske specialudgave: Kapitel 03 bind 28 s. 0171  den svenske specialudgave: kapitel 3 bind 12 s. 0035  den spanske specialudgave: Kapitel 03 bind 18 s. 0019  den portugisiske specialudgave: Kapitel 03 bind 18 s. 0019

++++  KOMMISSIONENS DIREKTIV  af 2 . maj 1980  om tilladelse til i visse tilfaelde at forhandle foderblandinger i ulukkede pakninger eller beholdere   ( 80/511/EOEF )  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ,  under henvisning til Raadets direktiv 79/373/EOEF af 2 . april 1979 om handel med foderblandinger ( 1 ) , saerlig artikel 4 , og  ud fra foelgende betragtninger :  I henhold til direktiv 79/373/EOEF skal foderblandinger som hovedregel forhandles i lukkede pakninger eller beholdere ; det fastsaettes dog at undtagelser fra dette princip kan tillades paa faellesskabsplan ;  den nugaeldende lovgivning i visse medlemsstater fritager i visse tilfaelde de handlende for forpligtelsen til at forhandle foderblandinger i lukkede pakninger eller beholdere ; for at lette gennemfoerelsen af bestemmelserne i direktiv 79/373/EOEF boer det derfor paa faellesskabsplan fastsaettes , hvilke undtagelser der kan vaere berettigede af praktiske eller oekonomiske aarsager ;  for at kunne identificere foderblandingerne og for at sikre deres kvalitet efter de gaeldende bestemmelser om maerkning er det noedvendigt at skelne mellem de tilfaelde , hvor foderblandingerne som undtagelse fra de nugaeldende bestemmelser kan forhandles i loes vaegt eller i ulukkede beholdere , og de tilfaelde , hvor foderblandingerne baade kan forhandles i loes vaegt og i ulukkede pakninger eller beholdere ;  de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den staaende komité for Foderstoffer -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :  Artikel 1  1 . Medlemsstaterne foreskriver , at foderblandinger maa forhandles i loes vaegt eller i ulukkede pakninger eller beholdere , naar det drejer sig om :  a ) leverancer mellem producenter af foderblandinger indbyrdes ,  b ) leverancer fra producenter af foderblandinger til emballeringsvirksomheder ,  c ) foderblandinger opnaaet ved at blande hele froe eller hele frugter ,  d ) sliksten ,  e ) foderblandinger i smaa maengder paa hoejst 50 kg , der er bestemt til den endelige bruger , og som udtages direkte af en pakning eller beholder , der , inden den blev aabnet , opfyldte betingelserne i artikel 4 , stk . 1 , i direktiv 79/373/EOEF .  2 . Medlemsstaterne foreskriver , at foderblandinger maa forhandles i loes vaegt eller i ulukkede beholdere , men aldrig i ulukkede pakninger , naar det drejer sig om  a ) direkte leverancer fra foderblandingsproducenten til den endelige bruger ,  b ) foderblandinger bestaaende af hoejst 3 foderstoffer ,  c ) sammenpresset foder i form af pellets .  Artikel 2  Medlemsstaterne saetter de fornoedne love og administrative bestemmelser i kraft pr . 1 . januar 1981 for at efterkomme dette direktiv , og de underretter straks Kommissionen herom .  Artikel 3  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 2 . maj 1980 .  Paa Kommissionens vegne  Finn GUNDELACH  Naestformand  ( 1 ) EFT nr . L 86 af 6 . 4 . 1979 , s . 30 .