Avis juridique important

|

31981L0602

Rådets direktiv 81/602/EØF af 31. juli 1981 om forbud mod visse stoffer med hormonal virkning og mod stoffer med thyreostatisk virkning

EF-Tidende nr. L 222 af 07/08/1981 s. 0032 - 0033 den finske specialudgave: kapitel 3 bind 13 s. 0214  den spanske specialudgave: Kapitel 03 bind 23 s. 0038  den svenske specialudgave: kapitel 3 bind 13 s. 0214  den portugisiske specialudgave: Kapitel 03 bind 23 s. 0038

++++  RAADETS DIREKTIV  af 31 . juli 1981  om forbud mod visse stoffer med hormonal virkning og mod stoffer med thyreostatisk virkning   ( 81/602/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 43 og 100 ,  under henvisning til forslag fra Kommissionen ( 1 ) ,  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 2 ) ,  under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 3 ) , og  ud fra foelgende betragtninger :  Visse stoffer med thyreostatisk eller med oestrogen , androgen og gestagen virkning kan vaere farlige for forbrugerne paa grund af de restkoncentrationer , de efterlader i koed ; disse stoffer kan ogsaa indvirke paa koedets kvalitet ;  i forbrugernes interesse boer anvendelse paa alle dyr af stilben og thyreostatika og markedsfoering med henblik herpaa derfor forbydes , og der boer vedtages bestemmelser for anvendelse af de oevrige stoffer ;  selv om det kan tillades at anvende visse stoffer i terapeutisk oejemed , maa der dog samtidig foeres kontrol hermed ;  anvendelse af Oestradiol 17/b , Progesteron , Testosteron , Trenbolon og Zeranol skal endnu undersoeges omhyggeligt med henblik paa at fastslaa , om stofferne er skadelige eller ej ; indtil der foreligger en afgoerelse om disse stoffer , boer de gaeldende foranstaltninger herom af sikkerhedsgrunde forblive i kraft med forbehold af traktatens almindelige bestemmelser ;  det maa sikres , at der foeres effektiv kontrol med overholdelsen af de bestemmelser , der foelger af dette direktiv -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :  Artikel 1  1 . I forbindelse med dette direktiv anvendes definitionerne af koed og koedprodukter i direktiv 64/433/EOEF ( 4 ) , 71/118/EOEF ( 5 ) og 77/99/EOEF ( 6 ) .  2 . Desuden forstaas ved :   - dyr paa en bedrift : husdyr af foelgende arter : kvaeg , svin , faar og geder , hovdyr og tamfjerkrae samt vildt af ovennaevnte arter og vilde droevtyggere , som er blevet opdraettet paa en bedrift ;   - terapeutisk behandling : at indgive et dyr paa en bedrift et af de i artikel 4 , stk . 1 , naevnte stoffer med henblik paa at helbrede en sygelig tilstand , som ved en undersoegelse er konstateret af en dyrlaege .  Artikel 2  Medlemsstaterne soerger for , at der med forbehold af bestemmelserne i artikel 4 og 5 indfoeres forbud mod ,  a ) at der paa nogen maade indgives dyr paa bedrifter stoffer med thyreostatisk virkning eller stoffer med oestrogen , androgen og gestagen virkning ;  b ) at der markedsfoeres eller slagtes dyr fra bedrifter , som har faaet indgivet de naevnte stoffer ;  c ) at der markedsfoeres koed fra de i litra b ) naevnte dyr fra bedrifter ;  d ) at der forarbejdes koed som omhandlet under litra c ) samt markedsfoeres koedprodukter , der er fremstillet af eller med saadant koed .  Artikel 3  Medlemsstaterne forbyder fra den i artikel 9 , litra a ) naevnte dato markedsfoering af stilben , stilbenderivater , salte og estere af disse samt thyreostatika med henblik paa indgift til dyr af alle arter .  Artikel 4  1 . Uanset artikel 2 kan medlemsstaterne tillade , at der til terapeutisk behandling , brunstsynkronisering , afbrydelse af uoensket draegtighed , foroegelse af frugtbarheden samt forudgaaende behandling af donor og recipient i forbindelse med fosterimplantation indgives dyr paa en bedrift stoffer med oestrogen , androgen og gestagen virkning , som er tilladt i medfoer af direktiverne om veterinaermedicinske praeparater , dog ikke de i artikel 3 naevnte stoffer .  2 . Den i stk . 1 naevnte indgivelse skal foretages af en dyrlaege . Medlemsstaterne kan eventuelt tillade , at brunstsynkronisering samt forudgaaende behandling af donor og recipient i forbindelse med fosterimplantation ikke udfoeres af en dyrlaege , men under hans direkte ansvar .  Artikel 5  Raadet traeffer snarest muligt paa forslag af Kommissionen enstemmig afgoerelse vedroerende anvendelse af Oestradiol 17/b , Progesteron , Testosteron , Trenbolon og Zeranol til opfedning af dyr paa en bedrift .  Indtil naevnte afgoerelse traeffes , forbliver de nationale bestemmelser samt de ordninger , som medlemsstaterne har truffet om disse stoffer , i kraft med forbehold af traktatens almindelige bestemmelser og de bestraebelser for at tilnaerme de nationale bestemmelser til hinanden , som maatte blive gjort paa faellesskabsplan .  Medlemsstaterne kan ikke i naevnte overgangsperiode tillade anvendelse af nye stoffer .  Artikel 6  Medlemsstaterne drager omsorg for , at deres nationale bestemmelser vedroerende produkter indfoert fra tredjelande i tiden indtil der vedtages en faellesskabsordning , ikke er gunstigere end dem , der ifoelge dette direktiv gaelder for samhandelen inden for Faellesskabet .  Artikel 7  Medlemsstaterne drager omsorg for , at dyr paa bedrifter , koed deraf og deraf fremstillede koedprodukter underkastes kontrol .  Bestemmelserne vedroerende denne kontrol og finansiering heraf vedtages enstemmigt af Raadet paa forslag af Kommissionen .  Artikel 8  Kommissionen forelaegger senest 1 . juli 1984 Raadet en rapport om de indvundne erfaringer og den videnskabelige udvikling samt i givet fald forslag , hvori der tages hensyn til denne udvikling .  Artikel 9  Medlemsstaterne traeffer de noedvendige foranstaltninger for at efterkomme  a ) artikel 3 senest to maaneder efter meddelelsen af dette direktiv ;  b ) de oevrige artikler i dette direktiv senest tolv maaneder efter datoen for meddelelsen af dette direktiv .  De skal straks underrette Kommissionen herom .  Artikel 10  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 31 . juli 1981 .  Paa Raadets vegne  P . WALKER  Formand  ( 1 ) EFT nr . C 305 af 22 . 11 . 1980 , s . 2 .  ( 2 ) EFT nr . C 50 af 9 . 3 . 1981 , s . 87 .  ( 3 ) EFT nr . C 138 af 9 . 6 . 1981 , s . 29 .  ( 4 ) EFT nr . 121 af 29 . 7 . 1964 , s . 2012/64 .  ( 5 ) EFT nr . L 55 af 8 . 3 . 1971 , s . 23 .  ( 6 ) EFT nr . L 26 af 31 . 1 . 1977 , s . 85 .


Avis juridique important

|

31979L0830

Rådets direktiv 79/830/EØF af 11. september 1979 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varmtvandsmålere

EF-Tidende nr. L 259 af 15/10/1979 s. 0001 - 0009 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 10 s. 0109  den græske specialudgave: Kapitel 13 bind 9 s. 0003  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 10 s. 0109  den spanske specialudgave: Kapitel 13 bind 10 s. 0219  den portugisiske specialudgave: Kapitel 13 bind 10 s. 0219

++++  RAADETS DIREKTIV  af 11 . september 1979  om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om varmtvandsmaalere   ( 79/830/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 100 ,  under hevisning til forslag fra Kommissionen ,  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 1 ) ,  under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 2 ) , og  ud fra foelgende betragtninger :  I medlemsstaterne er baade udfoerelsen af og fremgangsmaaderne ved afproevning af varmtvandsmaalere fastlagt ved praeceptive bestemmelser , der er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat , og som derfor medfoerer hindringer for handelen med saadanne instrumenter ; disse bestemmelser boer derfor tilnaermes ;  ved Raadets direktiv 71/316/EOEF af 26 . juli 1971 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning med hensyn til faelles bestemmelser om maaleinstrumenter samt om maaletekniske kontrolmetoder ( 3 ) , aendret ved tiltraedelsesakten ( 4 ) , fastlagdes fremgangsmaaden ved EOEF-typegodkendelse og EOEF-foerstegangsjustering ; i henhold til naevnte direktiv skal der fastlaegges tekniske udfoerelses - og funktionsforskrifter , som varmtvandsmaalere skal overholde for frit at kunne indfoeres , saelges og bruges efter at vaere blevet afproevet og forsynet med de foreskrevne stempler og maerker -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :  Artikel 1  Dette direktiv finder anvendelse paa varmtvandsmaalere , som er beregnet til kontinuerligt at registrere den maengde varmt vand , der gennemloeber dem . De bestaar af en maaleanordning , som driver et taellevaerk . Ved varmt vand forstaas i dette direktiv vand , hvis temperatur er over 30 * C og hoejst 90 * C .  Varmtvandsmaalere , der er beregnet til indbygning i varmevekslersystemer , omfattes ikke af dette direktiv .  Artikel 2  De varmtvandsmaalere , paa hvilke EOEF-maerke og EOEF-stempel kan anbringes , beskrives i bilaget til dette direktiv . De EOEF-typegodkendes og gennemgaar en EOEF-foerstegangsjustering .  Artikel 3  Medlemsstaterne kan ikke af maaletekniske grunde modsaette sig , forbyde eller begraense salg og brug af varmtvandsmaalere , der er forsynet med EOEF-typegodkendelsesmaerke og stempel for EOEF-foerstegangsjustering .  Artikel 4  1 . Medlemsstaterne saetter de noedvendige love eller administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 1 . januar 1982 og underretter straks Kommissionen herom .  2 . Medlemsstaterne soerger for , at Kommissionen underrettes om teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter , som de udsteder paa det omraade , der er omfattet af dette direktiv .  Artikel 5  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 11 . september 1979 .  Paa Raadets vegne  Ray Mac SHARRY  Formand  ( 1 ) EFT nr . C 131 af 5 . 6 . 1978 , s . 85 .  ( 2 ) EFT nr . C 269 af 13 . 11 . 1978 , s . 44 .  ( 3 ) EFT nr . L 202 af 6 . 9 . 1971 , s . 1 .  ( 4 ) EFT nr . L 73 af 27 . 3 . 1972 , s . 14 .  BILAG  I . TERMINOLOGI OG DEFINITIONER  1.0 . Dette bilag finder udelukkende anvendelse paa direkte mekanisk virkende varmtvandsmaalere , som anvender maalekamre med bevaegelige skillevaege , eller hvor vandhastigheden paavirker et roterende element  ( turbine , vingehjul , osv . ... ) .  Det finder ikke anvendelse paa varmtvandmaalere med elektroniske anordninger .  1.1 . Gennemstroemning  Gennemstroemningen er den vandmaengde , som gennemstroemmer maaleren pr . tidsenhed .  1.2 . Gennemstroemmet volumen  Det gennemstroemmede volumen er den vandmaengde , som gennemstroemmer maaleren i et givet tidsrum .  1.3 . Maksimal gennemstroemning : Q max  Den maksimale gennemstroemning Q max er den stoerste gennemstroemning , som maaleren uden at lide skade skal kunne taale i begraensede tidsrum med overholdelse af tolerancerne , og uden at graensevaerdien for tryktab overskrides .  1.4 . Nominel gennemstroemning : Q n  Den nominelle gennemstroemning Q n er lig med halvdelen af den maksimale gennemstroemning Q max . Tallet svarende til vaerdien af Q n udtrykt i m3/h benyttes til at kendetegne maaleren .  Ved nominel gennemstroemning skal maaleren kunne arbejde normalt , det vil sige kontinuerligt og diskontinuerligt med overholdelse af tolerancerne .  1.5 . Minimal gennemstroemning : Q min  Den minimale gennemstroemning Q min er den gennemstroemning , fra hvilken maaleren skal overholde tolerancerne . Den bestemmes som funktion af Q n .  1.6 . Belastningsomraade  En vandmaalers belastningsomraade afgraenses af den maksimale gennemstroemning Q max og den minimale gennemstroemning Q min . Det er delt i et nedre og oevre omraade , hvor der gaelder forskellige tolerancer .  1.7 . Gennemstroemningstaerskel : Q t  Gennemstroemningstaersklen Q t er den gennemstroemning , som skiller nedre og oevre belastningsomraade , og ved hvilken tolerancerne skifter .  1.8 . Tolerance  Tolerancen er den stoerste vaerdi af den tilladte fejl i henhold til dette direktiv ved EOEF-typegodkendelse og EOEF-foerstegangsjustering af en vandmaaler .  1.9 . Tryktab  Ved tryktab forstaas det tab , der skyldes vandmaalerens tilstedevaerelse i roersystemet .  II . MAALETEKNISKE KENDETEGN  2.1 . Tolerancer  Tolerancen i det nedre belastningsomraade fra og med Q min indtil Q t er mere aller mindre 5 % .  Tolerancen i det oevre belastningsomraade fra og med Q t og til og med Q max er mere aller mindre 3 % .  2.2 . Maaletekniske klasser  Varmtvandsmaalerne inddeles efter de ovenfor definerede vaerdier Q min og Q t i fire maaletekniske klasser som vist i nedenstaaende oversigt :  Klasse * Q n *   * < 15 m3/t * * 15 m3/t *  Klasse A * * *  Q min * 0,04 Q n * 0,08 Q n *  Q t * 0,10 Q n * 0,20 Q n *  Klasse B * * *  Q min * 0,02 Q n * 0,04 Q n *  Q t * 0,08 Q n * 0,15 Q n *  Klasse C * * *  Q min * 0,01 Q n * 0,02 Q n *  Q t * 0,06 Q n * 0,10 Q n *  Klasse D * * *  Q min * 0,01 Q n * *  Q t * 0,015 Q n * *  III . TEKNISKE SPECIFIKATIONER  3.1 . Udfoerelse - almindelige bestemmelser  Maalerne skal vaere udfoert paa en saadan maade :   - at de har en lang levetid og sikrer mod bedrageri ,   - at de opfylder dette direktivs forskrifter  ved normale driftsvilkaar .  Saafremt der er mulighed for , at maalerne kan blive udsat for en utilsigtet tilbagestroemning af vand , maa de kunne taale dette uden beskadigelse eller forringelse af deres maaletekniske egenskaber , idet der dog maa forekomme en returbevaegelse i taellevaerket .  3.2 . Materialer  Vandmaaleren skal udfoeres i materialer , der er tilstraekkeligt modstandsdygtige og stabile til den paaregnede anvendelse . Hele maaleren skal udfoeres i materialer , der er modstandsdygtige over for saedvanligt forekommende indvendig og udvendig korrosion , og om noedvendigt beskyttes ved en passende overfladebehandling . Temperaturudsving mellem 0 * C og 110 * C maa ikke kunne aendre de materialer , der er anvendt ved fabrikationen af vandmaaleren .  3.3 . Taethed - tryk - og temperaturbestandighed  Maalerne maa uden funktionsfejl , uden at laekke , uden gennemsivning af vaeggene og uden varig deformation til stadighed kunne taale en vedvarende vandtemperatur paa 90 * C og det vedvarende tryk , hvortil de er konstrueret , kaldet maksimalt driftstryk . Trykkets mindste vaerdi er 10 bar .  3.4 . Tryktab  Tryktabet bestemmes ved EOEF-typegodkendelsesproeverne og maa aldrig aldrig overstige 0,25 bar ved nominel gennemstroemning og 1 bar ved den maksimale gennemstroemning .  Paa grundlag af proeveresultaterne klassificeres maalerne i 4 grupper , som svarer til foelgende maksimale tryktab ved den maksimale gennemstroemning : 1,0 - 0,6 - 0,3 - 0,1 bar . Denne vaerdi angives i EOEF-typegodkendelsesattesten .  3.5 . Taellevaerket  Taellevaerket skal ved simpel sidestilling af de enkelte taelleled muliggoere en sikker , enkel og entydig aflaesning af det maalte vandvolumen i m3 .  Volumenet angives :  a ) enten ved en eller flere viseres stilling foran cirkelformede talskiver med skalainddeling ;  b ) eller ved aflaesning af sidestillede cifre i en eller flere aabninger ;  c ) eller ved en kombination af begge systemer .  Sort farve angiver m3 og multipla deraf , roed farve angiver decimaler af m3 .  Sidestillede cifres virkelige eller tilsyneladende hoejde skal vaere mindst 4 mm .  Ved taellevaerker med sidestillede cifre ( type b ) og c ) ) skal den synlige bevaegelse af samtlige cifre foregaa fra neden og opad . En hvilken som helst taellenheds fremrykning med en enhed skal fuldfoeres , mens det naermeste lavere taelleled udfoerer den sidste tiendedel af omdrejningen . Taellevaerket med den sidste decimal maa for type c ) 's vedkommende bevaege sig kontinuerligt . Heltalvaerdien af antallet af m3 skal vaere klart angivet .  Ved viser-taellevaerk ( type a ) og c ) ) skal visernes omdrejningsretning vaere med solen . Den i m3 udtrykte vaerdi paa hver skalas gradinddeling skal angives i 10n , idet n er et positivt eller negativt heltal eller nul , saaledes at et system af fortloebende dekadeinddelinger opstaar . Ved siden af hver skala anfoeres betegnelser , som f.eks . foelgende : gange 1 000 - gange 100 - gange 10 - gange 1 - gange 0,1 - gange 0,01 - gange 0,001 .  I begge tilfaelde ( visere og sidestillede tal ) :   - skal symbolet m3 angives paa skiven eller i umiddelbar naerhed af talangivelsen ;   - skal det hurtigst drejende aflaeselige taelleled , som er kontrolled , og hvis skalavaerdi er den saakaldte  " justeringsvaerdi " , have en kontinuerlig bevaegelse . Dette kontrolled kan vaere permanent eller anbragt midlertidigt ved tilfoejelse af aftagelige dele . Disse dele maa ikke maerkbart paavirke maalerens maaletekniske egenskaber .  Laengden af justeringsvaerdiens skalainddeling maa ikke vaere mindre end 1 mm eller stoerre end 5 mm . Skalaen udfoeres :   - enten med lige brede delstreger , der dog ikke maa daekke mere end en fjerdedel af afstanden mellem midterlinjerne af to paa hinanden foelgende delstreger , og som kun kan adskille sig fra hinanden ved laengde ;   - eller med kontrastbaand , hvis konstante bredde er lig med skalainddelingens laengde .  3.6 . Antallet af cifre og talvaerdier paa justeringsskalaen  Taellevaerket skal uden at vende tilbage til nulstilling mindst kunne registrere en vandmaengde udtrykt i m3 svarende til 1 999 timers drift ved nominel gennemstroemning .  Justeringsskalaens inddeling skal vaere 1 gange 10n , 2 gange 10n eller 5 gange 10n . Den skal vaere tilstraekkelig lille til at sikre , at maaleusikkerheden ved justeringen ikke overstiger 0,5 % ( naar der regnes med en aflaesningsfejl , der ikke overstiger halvdelen af den mindste skalainddeling ) , og at der ved den minimale gennemstroemning kun kraeves en forholdsvis ringe gennemstroemning , saaledes at afproevningen ved denne gennemstroemning ikke varer over 1 time 30 minutter .  Eventuelt kan en supplerende anordning ( i form af en stjerne , skive med maerke , osv . ) bruges til paavisning af maaleanordningens omdrejning , foer denne kan erkendes paa taellevaerket .  3.7 . Reguleringsanordning  Maalerne kan vaere forsynet med en reguleringsanordning , hvormed forholdet mellem det reelle og det angivne gennemstroemmede volumen kan aendres . Denne anordning er paabudt for maalere , der virker ved vandhastighedens indvirkning paa et roterende element .  3.8 . Accelerator-anordning  Enhver anordning , som kan accelerere taelleren ved drift under Q min , er forbudt .  3.9 . Andre anordninger  Maalerne kan vaere forsynet med en impulsanordning , forudsat at denne anordning ikke maerkbart paavirker maalernes maaletekniske egenskaber .  EOEF-typegodkendelsesattesten kan omhandle montering af saerlige faste eller aftagelige anordninger til automatisk justering af maalerne .  IV . PAASKRIFTER OG MAERKER  4.1 . Identificeringspaaskrifter  Enhver maaler skal vaere forsynet med nedenstaaende laeselige og uudslettelige paaskrifter , som skal vaere anbragt samlet eller fordelt over huset , taellevaerkets talskive eller typeskiltet :  a ) fabrikantens navn eller firmanavn eller hans fabriksmaerke ;  b ) maaleklasse og nominel gennemstroemning Q n i m3/t ;  c ) fabrikationsaar og individuelt fabrikationsnummer ;  d ) en eller to pile , som viser gennemstroemningsretningen ;  e ) EOEF-typegodkendelsesmaerke ;  f ) det maksimale drifttryk i bar , hvis det kan overstige 10 bar ;  g ) den maksimale driftstemperatur paa foelgende maade : 90 * C ;  h ) " V " eller " H " , naar maaleren kun kan fungere korrekt i lodret ( V ) eller vandret ( H ) stilling .  4.2 . Anbringelse af justeringsmaerker  Der skal vaere plads til anbringelse af EOEF-justeringsmaerker paa en fremtraedende del af maaleren  ( som regel huset ) , som er synlig uden afmontering .  4.3 . Plombering  Maalerne skal vaere forsynet med beskyttelsesanordninger , der kan plomberes , saaledes at det er umuligt saavel foer som efter maalerens korrekte installering at afmontere eller aendre maaleren eller dennes reguleringsanordning uden at beskadige disse anordninger .  V . EOEF-TYPEGODKENDELSE  5.1 . Fremgangsmaade  EOEF-typegodkendelse sker i overensstemmelse med forskrifterne i direktiv 71/316/EOEF .  5.2 . Typeafproevning  Efter at det ved hjaelp af ansoegningsdokumenterne om godkendelse er konstateret , at typen svarer til forskrifterne i naervaerende direktiv , skal de kompetente myndigheder gennemfoere laboratorieundersoegelser under foelgende vilkaar :  5.2.1 . Antal maalere , som skal forelaegges :  Antallet af maalere , som fabrikanten skal forelaegge til afproevning , er fastsat i nedenstaaende tabel :  Nominel gennemstroemning Q n i m3/t * Antal maalere *  Q n < 1,5 * 10 *  1,5 * Q n < 15 * 3 *  Q n * 15 * 2 *  Alt efter afproevningens forloeb kan de kompetente myndigheder :   - beslutte ikke at gennemfoere afproevninger paa alle de forelagte maalere eller   - anmode fabrikanterne om yderligere maalere for at fortsaette afproevningerne .  5.2.2 . Tryk  Ved de maaletekniske proever ( 5.2.4 ) skal trykket ved maaleudgangen vaere tilstraekkelig til at forhindre kavitation .  5.2.3 . Proeveudstyr  I almindelighed afproeves hver maaler for sig og i alt fald saadan , at hver enkelt maalers individuelle kendetegn kan konstateres entydigt .  Medlemsstatens maaletekniske tjeneste traeffer under hensyn til de forskellige fejkilder ved installationen de noedvendige forholdsregler for , at unoejagtigheden ved maaling af gennemstroemmet volumen ikke overstiger 0,3 % .  Den stoerste maaleunoejagtighed ved installation maa vaere 5 % for trykmaaling og 2,5 % ved maaling af tryktabet .  Den relative variation i gennemstroemningen maa ved hver proeve ikke overstige 2,5 % fra Q min til Q t og 5 % fra Q t til Q max .  Temperaturmaalenoejagtigheden skal vaere mindst 1 * C .  Uanset hvor proeverne udfoeres , skal installationen vaere godkendt af den paagaeldende medlemsstats maaletekniske tjeneste .  5.2.4 . Afproevninger  5.2.4.1 . Afproevningens gennemfoerelse  I den angivne raekkefoelge foretages foelgende afproevninger :  1 . taethedsproeve ;  2 . bestemmelse af fejlkurverne som funktion af gennemstroemningen gennem bestemmelse af tryk og temperaturs indflydelse foretaget under normale installationsforhold ( laengde af lige til - og fraloebsroer , droslinger , modstande , osv . ... ) , som angivet af fabrikanten for denne type maaler ;  3 . bestemmelse af tryktab ;  4 . accelereret slidproeve ;  5 . proevning af modstanden mod temperaturchok for maalere , hvis nominelle gennemstroemning Q n er mindre end eller lig med 10 m3/t .  5.2.4.2 . Beskrivelse af afproevningerne  Afproevningerne foretages paa foelgende maade :   - taethedsundersoegelsen omfatter foelgende to proever ved 85 mere aller mindre 5 * C :  a ) hver maaler skal kunne taale et tryk paa 1,6 gange det maksimale drifttryk i 15 minutter uden laek eller gennemsivning af vaeggene ( jf . 4.1 . f ) ) ;  b ) hver maaler skal kunne taale et tryk paa 2 gange det maksimale drifttryk i 1 minut uden at blive oedelagt , og uden at der indtraeder blokering ( jf . 4.1 . f ) ) ;   - resultatet af fejlkurve - og tryktabproeverne skal give et tilstraekkeligt antal punkter til , at kurverne kan tegnes med sikkerhed for hele belastningsomraadet ;   - den accelererede slidproeve foretages under vilkaarene i nedenstaaende tabel :  Nominel gennemstroemning * Proevegennemstroemning og -temperatur * Proevens art * Antal afbrydelser * Varighed af standsninger * Proevegennemstroemningens varighed * Varighed af tilloeb og drosling i sekunder *  Q n * 10 m3/t * Q n 50 mere aller mindre 5 * C * diskontinuerligt * 100 000 * 15 sek . * 15 sek . * 0,15  ( Q n ) ( 1 ) minimum 1 sek . *   * Q max 85 mere aller mindre 5 * C * kontinuerligt * * * 100 t * *  Q n > 10 m3/t * Q n 50 mere aller mindre 5 * C * kontinuerligt * * * 500 t * *   * Q max 85 mere aller mindre 5 * C * kontinuerligt * * * 200 t * *  ( 1 ) ( Q n ) er vaerdien af Q n udtrykt i m3/t .  Inden den foerste afproevning og efter hver proeveraekke bestemmes maalefejlene ved mindst foelgende gennemstroemninger og under samme vilkaar :  Q min - Q t - 0,5 Q n - Q max  For hver proeve skal det gennemstroemmede volumen vaere tilstraekkeligt til at bevirke , at justeringsskalaens viser eller rulle foretager en eller flere fuldstaendige omdrejninger , og at virkningerne af cyklisk forvridning ophaeves ;   - proevningen af modstanden mod temperaturchok omfatter 25 cykler , der gennemfoeres paa foelgende maade :  Vandtemperatur * Gennemstroemning * Varighed *  85 mere aller mindre 5 * C * Q max * 8 min . *   - * 0 * 1-2 min . *  koldt vand * Q max * 8 min . *   - * 0 * 1-2 min . *  5.2.5 . EOEF-typegodkendelsesbetingelser  En vandmaalertype godkendes ,  a ) naar den opfylder de administrative , tekniske og maaletekniske forskrifter i direktivet og i dets bilag , og  b ) naar de i 5.2.4.1 foreskrevne proevninger 1 , 2 og 3 viser , at den opfylder de maaletekniske og tekniske krav i afsnit II og III , og  c ) naar der efter hver accelereret slidproeve og efter proevning af modstand mod termisk chok ikke er konstateret maalevariationer i forhold til den oprindelige kurve paa mere end 1,5 % mellem Q t og Q max og mere end 3 % mellem Q min og Q t .  5.3 . EOEF-typegodkendelsesattest  Der kan i EOEF-typegodkendelsesattesten gives mulighed for som foerstegangsjustering at foretage noejagtighedsproeven med koldt vand .  Denne mulighed staar kun aaben , saafremt en undersoegelse af reglerne for aekvivalens mellem varmt og koldt vand ved EOEF-typegodkendelsesafproevninger har gjort det muligt at udarbejde en noejagtighedsproeve med koldt vand og at konstatere , at hvis maaleren viser et positivt resultat ved denne proeve , vil den ligeledes overholde de i 2.1 fastsatte tolerancer .  I saa fald skal EOEF-typegodkendelsesattesten indeholde en beskrivelse af denne afproevning samt de naermere regler i forbindelse hermed , isaer reglerne for tolerancer og afproevningsgennemstroemning .  VI . EOEF-FOERSTEGANGSJUSTERING  EOEF-foerstegangsjustering sker i overensstemmelse med forskrifterne i direktiv 71/316/EOEF .  6.1 . Lokaler og udstyr  Justeringsstedet skal godkendes af medlemsstatens maaletekniske tjeneste .  Lokalernes indretning og proeveudstyret skal muliggoere en entydig og sikker justering uden tidsspilde for den kontrollerende . Forskrifterne i 5.2.3 skal vaere opfyldt , dog ikke med hensyn til temperaturerne , dersom proeverne udfoeres med koldt vand i overensstemmelse med eventuelle bestemmelser i EOEF-typegodkendelsesattesten . Proevestanden kan indrettes , saa maalerne kan serieafproeves . Maalernes udgangstryk skal altid vaere stort nok til at undgaa kavitation , og der kan kraeves saerlige foranstaltninger for at undgaa indbyrdes paavirkning mellem maalere .  Proeveopstillingen kan omfatte automatiske anordninger , omloeb , blaendere , osv . , forudsat at hvert proevekredsloeb mellem maaler og kontrolkar er klart afgraenset , og at dets indre taethed loebende kan kontrolleres .  Ethvert foedesystem er tilladt , men i tilfaelde af , at flere proevekredsloeb arbejder parallelt , maa de ikke paavirke hinanden paa en maade , der er uforenelig med bestemmelserne i 5.2.3 .  Naar et kontrolkar er delt i flere kamre , skal skillevaeggene vaere saa haarde , at et kammers volumen ikke varierer mere end 0,2 % , afhaengigt af om de tilgraensende kamre er fyldte eller tomme .  6.2 . Justeringen  Maalerne skal vaere overensstemmende med en godkendt type .  EOEF-foerstegangsjustering omfatter taetheds - og noejagtighedsproever  6.2.1 . Taethedsproeve  Taethedsproeven kan foretages med koldt vand . Den foretages ved 1,6 gange det maksimale driftstryk i et minut . Under proeven maa der hverken ske laek eller gennemsivning af vaeggene .  6.2.2 . Noejagtighedsproeve  6.2.2.1 . Proeve med varmt vand  Noejagtighedsproeven gennemfoeres principielt med varmt vand , hvis temperatur er 50 mere aller mindre 5 * C , og ved mindst tre gennemstroemninger , henholdsvis mellem  a ) 0,9 Q max og Q max  b ) Q t og 1,1 Q t  c ) Q min og 1,1 Q min  Under denne afproevning skal maaleren overholde de tolerancer , der er fastsat i 2.1 .  Hvis alle fejl gaar i samme retning , skal maaleren reguleres saaledes , at ikke alle fejl overskrider halvdelen af tolerancen .  6.2.2.2 . Proeve med koldt vand  Noejagtighedsproeven kan foretages med koldt vand , hvis dette er muligt ifoelge EOEF-typegodkendelsesattesten . I saa fald skal afproevningen udfoeres efter retningslinjerne i denne attest .


Avis juridique important

|

32000L0035

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/35/EF af 29. juni 2000 om bekæmpelse af forsinket betaling i handelstransaktioner

EF-Tidende nr. L 200 af 08/08/2000 s. 0035 - 0038

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/35/EFaf 29. juni 2000om bekæmpelse af forsinket betaling i handelstransaktionerEUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(2),i overensstemmelse med fremgangsmåden i traktatens artikel 251(3), på grundlag af Forligsudvalgets fælles udkast af 4. maj 2000, ogud fra følgende betragtninger:(1) I Europa-Parlamentets beslutning om det integrerede program til fordel for små og mellemstore virksomheder (SMV) og håndværksfagene(4) blev det understreget, at Kommissionen burde fremsætte forslag vedrørende problemerne i forbindelse med betalingsforsinkelser.(2) Den 12. maj 1995 vedtog Kommissionen en henstilling om betalingsfrister i handelsforhold(5).(3) I Europa-Parlamentets beslutning om Kommissionens henstilling om betalingsfrister i handelsforhold(6) blev Kommissionen anmodet om at overveje at ændre henstillingen til et forslag til rådsdirektiv og fremsætte dette hurtigst muligt.(4) Den 29. maj 1997 vedtog Det Økonomiske og Sociale Udvalg en udtalelse(7) om Kommissionens grønbog "Offentlige indkøb i EU: overvejelser for fremtiden".(5) Den 4. juni 1997 offentliggjorde Kommissionen en handlingsplan for det indre marked, hvori det understreges, at betalingsforsinkelser udgør en stadig større hindring for et velfungerende indre marked.(6) Den 17. juli 1997 offentliggjorde Kommissionen en rapport om betalingsforsinkelser i handelsforhold(8); rapporten sammenfatter resultaterne af en evaluering af virkningerne af Kommissionens henstilling af 12. maj 1995.(7) Virksomhederne, især de små og mellemstore, pålægges store administrative og finansielle byrder som følge af uforholdsmæssigt lange betalingsfrister og overskridelse af betalingsfrister. Disse problemer er også en vigtig årsag til insolvens, der kan føre til virksomhedslukning og tab af mange arbejdspladser.(8) I visse medlemsstater afviger de aftalemæssige betalingsfrister betydeligt fra fællesskabsgennemsnittet.(9) Forskellene mellem betalingsregler og -praksis i medlemsstaterne udgør en hindring for et velfungerende indre marked.(10) Dette resulterer i en betydelig begrænsning af handelstransaktioner mellem medlemsstaterne. Dette er i strid med traktatens artikel 14, idet virksomheder bør være i stand til at drive handel inden for hele det indre marked, uden at transaktioner på tværs af grænserne indebærer større risici end salg på hjemmemarkedet. Det fører til konkurrenceforvridning, hvis der gælder væsentlig forskellige regler for henholdsvis transaktioner på hjemmemarkedet og transaktioner på tværs af grænserne.(11) De seneste statistikker viser, at der, i bedste fald, i mange medlemsstater ikke er sket en forbedring med hensyn til forsinket betaling siden vedtagelsen af henstillingen af 12. maj 1995.(12) Det tilsigtede mål, bekæmpelse af forsinket betaling inden for det indre marked, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne hver for sig. Det kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan. Nærværende direktiv går ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå de tilsigtede mål. Dette direktiv opfylder derfor i sin helhed de krav, der følger af subsidiaritetsprincippet og proportionalitetsprincippet, jf. traktatens artikel 5.(13) Dette direktiv er begrænset til betalinger, der sker som vederlag for handelstransaktioner, og regulerer ikke transaktioner med forbrugere, renter i forbindelse med andre betalinger, f.eks. betalinger i henhold til lovgivningen om checks og veksler, eller betalinger som kompensation for skade, herunder betalinger fra forsikringsselskaber.(14) Det forhold, at liberale erhverv er omfattet af dette direktiv, betyder ikke at medlemsstaterne skal behandle dem som virksomheder eller handelsforetagender på andre områder end dem, der er omfattet af dette direktiv.(15) Dette direktiv definerer udelukkende udtrykket "tvangsfuldbyrdelsesgrundlag", men vedrører ikke de forskellige procedurer for tvangsfuldbyrdelse af et sådant grundlag og fastsætter ikke, på hvilke betingelser tvangsfuldbyrdelse af et sådant grundlag kan standses eller suspenderes.(16) Forsinket betaling udgør et kontraktbrud, som er blevet finansielt tiltrækkende for skyldnere i de fleste medlemsstater som følge af lave morarenter og/eller langsomme inddrivelsesprocedurer. En afgørende ændring, herunder kompensation til kreditorer for påløbne omkostninger, er nødvendig for at vende denne tendens og sikre, at konsekvenserne af forsinket betaling bliver af en sådan art, at de er et incitament til ikke at betale for sent.(17) Passende kompensation for omkostningerne ved inddrivelse anfægter ikke de nationale bestemmelser, hvorefter en national dommer kan tilkende kreditor yderligere kompensation for lidt skade som følge af skyldners forsinkede betaling, ligesom det må tages i betragtning, at der kan være ydet kompensation for de påløbne omkostninger i form af betalte renter for forsinket betaling.(18) Direktivet tager hensyn til spørgsmålet om lange aftalemæssige betalingsfrister, og navnlig, at der kan forekomme visse kategorier af kontrakter, hvor en længere betalingsperiode i forbindelse med en begrænsning af aftalefriheden eller en højere rente kan være berettiget.(19) Direktivet bør forebygge misbrug af aftalefriheden til skade for kreditor. Der kan være tale om misbrug, hvis hovedformålet med en aftale er, at skyldner får yderligere likviditet på kreditors bekostning, eller hvis hovedentreprenøren pålægger leverandørerne eller underleverandørerne betalingsvilkår, som ikke er rimelige i forhold til de vilkår, der gælder for ham selv. Direktivet griber ikke ind i nationale bestemmelser om kontraktindgåelse eller om gyldigheden af kontraktbestemmelser, der er urimelige for skyldneren.(20) Konsekvenserne af forsinket betaling vil kun have præventiv virkning, hvis de ledsages af hurtige og effektive retsprocedurer, der kun medfører små omkostninger for kreditor. I overensstemmelse med forbuddet mod forskelsbehandling i traktatens artikel 12 bør disse procedurer være tilgængelige for alle kreditorer, der er etableret i Fællesskabet.(21) Kreditorer bør kunne gøre et ejendomsforbehold gældende på et ikke-diskriminatorisk grundlag overalt i Fællesskabet, hvis ejendomsforbeholdet er gyldigt i henhold til de nationale bestemmelser, der skal anvendes på forholdet i henhold til den internationale privatret.(22) Dette direktiv skal indeholde bestemmelser om alle handelstransaktioner mellem virksomheder eller mellem virksomheder og offentlige myndigheder i betragtning af, at sidstnævnte foretager et stort antal betalinger til virksomhederne. Direktivet skal derfor også indeholde bestemmelser om alle handelstransaktioner mellem hovedentrepenører og deres leverandører og underleverandører.(23) I følge dette direktivs artikel 5 skal inddrivelsesproceduren for ubestridte krav afsluttes hurtigt i overensstemmelse med national lovgivning, men den kræver ikke, at medlemsstaterne vedtager en særlig procedure eller ændrer deres eksisterende retsprocedurer på en bestemt måde -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1AnvendelsesområdeDette direktiv finder anvendelse på alle betalinger, der foretages som vederlag for handelstransaktioner.Artikel 2DefinitionerI dette direktiv forstås ved:1) "handelstransaktioner": forretningsmæssige transaktioner mellem virksomheder eller mellem virksomheder og offentlige myndigheder, som indebærer levering af varer eller tjenester mod vederlag"ordregivende myndigheder": enhver ordregivende myndighed eller andre ordregivere, som er defineret i direktiverne om offentlige indkøbskontrakter (92/50/EØF(9), 93/36/EØF(10), 93/37/EØF(11) og 93/38/EØF(12))"virksomhed": enhver enhed der handler som led i selvstændig økonomisk eller erhvervsmæssig aktivitet, uanset om den kun udøves af en enkelt person2) "forsinket betaling": overskridelse af den aftalemæssige eller lovbestemte betalingsfrist3) "ejendomsforbehold": et aftalevilkår, ifølge hvilket sælger bevarer ejendomsretten til de pågældende varer, indtil købesummen er betalt4) "rentesats, der anvendes af Den Europæiske Centralbank i forbindelse med dens væsentligste refinansieringstransaktioner": den rentesats, der anvendes ved transaktioner af denne art i forbindelse med licitationer til fast rente. Hvis en væsentlig refinansieringstransaktion gennemføres efter en licitationsprocedure med variabel rente, er denne rentesats den marginale rentesats, der er resultatet af den pågældende licitation. Dette gælder for auktioner til både fast og variabel rente5) "tvangsfuldbyrdelsesgrundlag": alle former for afgørelser, domme eller betalingspålæg fra en domstol eller anden kompetent myndighed, uanset om de vedrører omgående betaling eller betaling i rater, som sætter kreditor i stand til at inddrive sit krav på skyldneren ved tvangsfuldbyrdelse; de omfatter afgørelser, domme eller betalingspålæg, som kan fuldbyrdes på et foreløbigt grundlag, selv om skyldneren appellerer dem.Artikel 3Morarenter i tilfælde af forsinket betaling1. Medlemsstaterne sikrer følgende:a) Morarenter som omhandlet i litra d) betales fra dagen efter sidste rettidige betalingsdag eller efter udløbet af betalingsfristen som fastsat i aftalen.b) Hvis der ikke er aftalt en sidste rettidig betalingsdag eller betalingsfrist, skal der automatisk betales morarenter, uden at det er nødvendigt at fremsende en rykkerskrivelse:i) fra 30 dage efter skyldnerens modtagelse af en faktura, eller en tilsvarende betalingsanmodning, ellerii) fra 30 dage efter den dato, hvor varerne eller tjenesteydelserne er modtaget, hvis det er usikkert, på hvilken dato fakturaen eller den tilsvarende betalingsanmodning er modtaget, elleriii) fra 30 dage efter at varerne eller tjenesteydelserne er modtaget, hvis skyldneren modtager fakturaen eller den tilsvarende betalingsanmodning tidligere end varerne eller tjenesteydelserne, elleriv) fra 30 dage efter datoen for godkendelse eller kontrol, hvis lovgivningen eller aftalen indeholder krav om en godkendelses- eller kontrolprocedure, hvorved varernes eller tjenesteydelsens overensstemmelse med aftalen skal konstateres, og skyldneren modtager fakturaen eller den tilsvarende betalingsanmodning inden eller på den dato, hvor denne godkendelse eller kontrol finder sted.c) Kreditor er berettiget til morarenter ved forsinket betaling, forudsat ati) han har opfyldt sine aftalemæssige og lovbestemte forpligtelser, ogii) han ikke har modtaget det skyldige beløb rettidigt, medmindre skyldneren ikke er ansvarlig for forsinkelsen.d) Rentesatsen for morarenter (den "lovbestemte sats"), som skyldneren skal betale, svarer til summen af den rentesats, som Den Europæiske Centralbank har anvendt i forbindelse med dens seneste væsentlige refinansieringsaktion inden den første kalenderdag det pågældende halvår ("referencesatsen"), plus mindst 7 procentpoint (margenen), medmindre andet er fastsat i aftalen. For så vidt angår en medlemsstat, der ikke deltager i tredje fase af Den Økonomiske og Monetære Union, er referencesatsen den tilsvarende sats fastsat af medlemsstatens centralbank. Også her fastsættes referencesatsen på det niveau, der var gældende på første kalenderdag det pågældende halvår, med virkning for de følgende seks måneder.e) Medmindre skyldneren ikke er ansvarlig for forsinkelsen, er kreditor berettiget til at kræve rimelig kompensation af skyldneren for alle relevante omkostninger ved inddrivelse, der skyldes sidstnævntes forsinkede betaling. I forbindelse med omkostningerne ved inddrivelse skal principperne om gennemsigtighed og proportionalitet i forhold til gælden overholdes. Medlemsstaterne kan under overholdelse af de nævnte principper fastsætte et maksimalt beløb for omkostninger ved inddrivelse for forskellige niveauer af gæld.2. For bestemte kategorier af aftaler, som defineres i den nationale lovgivning, kan medlemsstaterne fastsætte fristen, efter hvilken der skal betales morarenter, til højst 60 dage, hvis de sikrer, at aftalens parter ikke aftaler en længere frist, eller hvis de fastsætter en ufravigelig rentesats, der er væsentligt højere end den lovbestemte sats.3. Medlemsstaterne træffer bestemmelse om, at aftalen vedrørende betalingsdagen eller følgerne af forsinket betaling, der ikke er i overensstemmelse med stk. 1, litra b)-d), og stk. 2, enten ikke er bindende eller giver grundlag for krav om skadeserstatning, hvis aftalen, når alle sagens omstændigheder, herunder god handelspraksis og produktets art, tages i betragtning, er klart urimelig over for kreditor. Ved afgørelsen af, om en aftale er klart urimelig over for kreditor, tages der bl.a. hensyn til, om skyldneren har en objektiv grund til at fravige bestemmelserne i stk. 1, litra b)-d), og stk. 2. Hvis en sådan aftale fastslås at være klart urimelig, finder de lovbestemte vilkår anvendelse, medmindre de nationale domstole fastsætter andre og rimelige betingelser.4. Medlemsstaterne sikrer, at der i kreditorernes og konkurrenternes interesse findes egnede og effektive midler til at bringe anvendelsen af klart urimelige kontraktvilkår i den i stk. 3 omhandlede betydning til ophør.5. De i stk. 4 nævnte midler skal omfatte bestemmelser om, at organisationer, der er officielt anerkendt som repræsentant for eller har lovlig interesse i at repræsentere små og mellemstore virksomheder, i henhold til den pågældende medlemsstats lovgivning kan indbringe en sag for domstolene eller for de kompetente administrative myndigheder, hvis de kontraktvilkår, der er udarbejdet til generel anvendelse, er klart urimelige i den i stk. 3 omhandlede betydning, således at disse kan anvende egnede og effektive midler til at bringe anvendelsen af sådanne kontraktvilkår til ophør.Artikel 4Ejendomsforbehold1. Medlemsstaterne skal i overensstemmelse med de gældende nationale bestemmelser, der skal anvendes i henhold til de internationalt privatretlige regler, sørge for, at sælger bevarer ejendomsretten til varer, indtil de er fuldstændig betalt, dersom der udtrykkeligt er indgået en aftale mellem køber og sælger om ejendomsforbehold, inden varerne leveres.2. Medlemsstaterne kan vedtage eller opretholde bestemmelser om delbetalinger, som skyldneren allerede har foretaget.Artikel 5Inddrivelsesprocedurer for ubestridte krav1. Medlemsstaterne sikrer, at der normalt inden 90 kalenderdage efter indgivelse af stævning eller anmodning fra kreditor til retten eller en anden kompetent myndighed uanset beløbets størrelse kan opnås et tvangsfuldbyrdelsesgrundlag, så længe gælden eller aspekter af proceduren ikke bestrides. Denne forpligtelse skal opfyldes af medlemsstaterne i overensstemmelse med deres respektive nationale love og administrative bestemmelser.2. Efter de respektive nationale love og administrative bestemmelser skal samme betingelser gælde for alle kreditorer, der er etableret i Fællesskabet.3. Der skal i den i stk. 1 omhandlede frist på 90 kalenderdage ikke medregnes følgende tidsrum:a) den tid der medgår til forkyndelseb) alle forsinkelser, som kreditor er skyld i, som f.eks. den tid, der kræves til at berigtige anmodninger.4. Denne artikel berører ikke bestemmelserne i Bruxelles-konventionen om retternes kompetence og om fuldbyrdelse af retsafgørelser i borgerlige sager, herunder handelssager(13).Artikel 6Gennemførelse1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 8. august 2002. De underretter straks Kommissionen herom.Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.2. Medlemsstaterne kan opretholde eller vedtage love og bestemmelser, der er gunstigere for kreditor end de love og bestemmelser, der er påkrævede for at efterkomme dette direktiv.3. Ved gennemførelsen af dette direktiv kan medlemsstaterne udelukke:a) gæld, der er genstand for insolvensbehandling, der er indledt mod en skyldnerb) aftaler, der er indgået inden den 8. august 2002, ogc) morarentefordringer på under 5 EUR.4. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste love og administrative bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.5. To år efter den 8. august 2002 foretager Kommissionen en undersøgelse af bl.a. den lovbestemte rentesats, betalingsfristen og forsinket betaling for at vurdere virkningen på handelstransaktionerne, og lovgivningens anvendelse i praksis. Resultaterne af denne og andre undersøgelser meddeles Europa-Parlamentet og Rådet, i givet fald ledsaget af passende forslag til en forbedring af dette direktiv.Artikel 7IkrafttrædelseDette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Artikel 8AdressaterDette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Luxembourg, den 29. juni 2000.På Europa-Parlamentets vegneN. FontaineFormandPå Rådets vegneM. Marques da CostaFormand(1) EFT C 168 af 3.6.1998, s. 13, ogEFT C 374 af 3.12.1998, s. 4.(2) EFT C 407 af 28.12.1998, s. 50.(3) Europa-Parlamentets udtalelse af 17.9.1998 (EFT C 313 af 12.10.1998, s. 142), Rådets fælles holdning af 29.7.1999 (EFT C 284 af 6.10.1999, s. 1) og Europa-Parlamentets afgørelse af 16.12.1999 (endnu ikke offentliggjort i EFT). Europa-Parlamentets afgørelse af 15.6.2000 og Rådets afgørelse af 18.5.2000.(4) EFT C 323 af 21.11.1994, s. 19.(5) EFT L 127 af 10.6.1995, s. 19.(6) EFT C 211 af 22.7.1996, s. 43.(7) EFT C 287 af 22.9.1997, s. 92.(8) EFT C 216 af 17.7.1997, s. 10.(9) EFT L 209 af 24.7.1992, s. 1.(10) EFT L 199 af 9.8.1993, s. 1.(11) EFT L 199 af 9.8.1993, s. 54.(12) EFT L 199 af 9.8.1993, s. 84.(13) Konsolideret udgave i EFT C 27 af 26.1.1998, s. 3.


Avis juridique important

|

31980L0233

Kommissionens direktiv 80/233/EØF af 21. november 1979 om tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 76/756/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om montering af lygter og lyssignaler på motordrevne køretøjer og påhængsvogne dertil

EF-Tidende nr. L 051 af 25/02/1980 s. 0008 - 0018 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 10 s. 0192  den græske specialudgave: Kapitel 13 bind 9 s. 0108  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 10 s. 0192  den spanske specialudgave: Kapitel 13 bind 11 s. 0010  den portugisiske specialudgave: Kapitel 13 bind 11 s. 0010

++++  KOMMISSIONENS DIREKTIV  af 21 . november 1979  om tilpasning til den tekniske udvikling af Raadets direktiv 76/756/EOEF om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om montering af lygter og lyssignaler paa motordrevne koeretoejer og paahaengsvogne dertil   ( 80/233/EOEF )  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ,  under henvisning til Raadets direktiv 70/156/EOEF af 6 . februar 1970 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne koeretoejer og paahaengskoeretoejer dertil ( 1 ) , senest aendret ved direktiv 78/547/EOEF ( 2 ) , saerlig artikel 11 , 12 og 13 ,  under henvisning til Raadets direktiv 76/756/EOEF af 27 . juli 1976 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om montering af lygter og lyssignaler paa motordrevne koeretoejer og paahaengskoeretoejer dertil ( 3 ) , og  ud fra foelgende betragtninger :  Takket vaere de indhoestede erfaringer og under hensyntagen til teknikkens nuvaerende stade er det nu muligt at fuldstaendiggoere visse forskrifter og tilpasse dem bedre til de reelle afproevningsvilkaar ;  disse aendringer vil blive fulgt op af andre aendringer , som i oejeblikket overvejes , og som vil goere visse forskrifter strengere med det formaal at oege sikkerheden baade for koeretoejers passagerer og for de andre trafikanter ;  de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for tilpasning til den tekniske udvikling af direktiverne til fjernelse af de tekniske hindringer for samhandelen inden for Motorkoeretoejssektoren -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV  Artikel 1  I direktiv 76/756/EOEF foretages foelgende aendringer :  1 . Artikel 2 og 3 affattes saaledes :   " Artikel 2  1 . Fra og med den 1 . maj 1980 kan medlemsstaterne ikke :   - for en koeretoejstype naegte EOEF-standardtypegodkendelse eller udstedelse af det i artikel 10 , stk . 1 , sidste afsnit , i direktiv 70/156/EOEF omtalte dokument eller national godkendelse ,   - forbyde foerste ibrugtagning af koeretoejerne ,  af grunde , der vedroerer montering af de i bilag I , 1.5.7 til 1.5.20 , omtalte paabudte eller tilladte lygter og lyssignaler , naar monteringen af naevnte lygter og lyssignaler paa denne koeretoejstype eller disse koeretoejer er i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv .  2 . Fra og med den 1 . januar 1981 kan medlemsstaterne :   - ikke laengere udstede det i artikel 10 , stk . 1 , sidste afsnit , i direktiv 70/156/EOEF omtale dokument for en koeretoejstype , paa hvilken monteringen af naevnte lygter og lyssignaler ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv ,   - naegte national godkendelse af en koeretoejstype , paa hvilken monteringen af naevnte lygter og lyssignaler ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv .  3 . Fra og med den 1 . oktober 1982 kan medlemsstaterne forbyde foerste ibrugtagning af koeretoejer , for hvilke en attest i medfoer af artikel 10 i direktiv 70/156/EOEF for saa vidt angaar montering af naevnte lygter og lyssignaler , er blevet udstedt efter den 1 . oktober 1979 og paa hvilke monteringen af naevnte lygter og lyssignaler ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv . "  2 . Artikel 4 , 5 , 6 og 7 bliver artikel 3 , 4 , 5 og 6 .  3 . Bilag I og II aendres i overensstemmelse med bilaget til dette direktiv .  Artikel 2  Medlemsstaterne saetter senest den 30 . april 1980 de bestemmelser i kraft , der er noedvendige for at efterkomme dette direktiv . De underretter straks Kommissionen herom .  Artikel 3  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 21 . november 1979 .  Paa Kommissionens vegne  Etienne DAVIGNON  Medlem af Kommissionen  ( 1 ) EFT nr . L 42 af 23 . 2 . 1970 , s . 1 .  ( 2 ) EFT nr . L 168 af 26 . 6 . 1978 , s . 39 .  ( 3 ) EFT nr . L 262 af 27 . 9 . 1976 , s . 1 .  BILAG  AEndringer i bilagene til direktiv 76/756/EOEF  BILAG I : MONTERING AF LYGTER OG LYSSIGNALER  Punkt 1.3 aendres saaledes :   " 1.3 Ubelastet koeretoej  Ved ubelastet koeretoej forstaas koeretoejet i koereklar stand i henhold til definitionen i punkt 2.6 i bilag I , eksempel paa beskrivelse , til direktiv 70/156/EOEF , dog uden foerer . "  Punkt 1.5.3 aendres saaledes :   " 1.5.3 . Sammenbyggede lygter og lyssignaler  Ved sammenbyggede lygter eller lyssignaler forstaas anordninger med saerskilte lygteglas eller saerskilte lygteglasdele , saerskilte lyskilder , men med faelles lygtehus . "  Punkt 1.5.4 . aendres saaledes :   " 1.5.4 . Kombinerede lygter eller lyssignaler  Ved kombinerede lygter eller lyssignaler forstaas anordninger med saerskilte lygteglas eller saerskilte lygteglasdele , man med faelles lyskilde og faelles lygtehus . "  Punkt 1.5.20 aendres saaledes :   " 1.5.20 . Refleksanordning  Ved refleksanordning forstaas en anordning , der har til formaal at angive et koeretoejs tilstedevaerelse ved tilbagekastning af lys fra en lyskilde , som ikke er monteret paa det paagaeldende koeretoej , idet iagttageren befinder sig i naerheden af denne lyskilde .  I henhold til dette direktiv betragtes foelgende ikke som refleksanordninger :   - refleksnummerplade ;   - de refleksskilte , der er naevnt i ADR  ( europaeisk aftale vedroerende international landevejstransport af farlige stoffer ) ;   - andre refleksplader og -skilte , som skal anvendes i overensstemmelse med den enkelte medlemsstats bestemmelser for brug paa visse kategorier af koeretoejer eller ved visse anvendelsesformer . "  Punkt 1.6.1 aendres saaledes :   " 1.6.1 . En lygtes/lyssignals lysende flade  Ved en lygtes/lyssignals lysende flade  ( punkt 1.5.7 til 1.5.10 ) forstaas en retvinklede projektion af den fulde aabning af lygtens reflektor paa et tvaerplan . Saafremt lygten/lyssignalet ikke har nogen reflektor , skal definitionen i punkt 1.6.2 anvendes . Daekker lygteglasset ( lygteglassene ) kun en del af reflektorens fulde aabning , tages kun projektionen af denne del i betragtning .  Ved lygter til naerlys er den lysende flade begraenset af lysmoerkegraensens synlige linje paa lygteglasset . Kan reflektor og lygteglas indstilles i forhold til hinanden , benyttes midterindstillingen . "  Punkt 1.6.4 aendres saaledes :   " 1.6.4 . Synlig overflade  Ved synlig overflade i en bestemt iagttagelsesretning forstaas den retvinklede projektion af den ydre flade af en lygtes eller et lyssignals lysaabning paa et paa iagttagelsesretningen vinkelret liggende plan ( se tegning ti tillaeg 2 ) , der er tangent til lygteglassets mest ydre punkt . "  Efter punkt 1.6.4 indfoejes foelgende punkt 1.6.5 .   " 1.6.5 . Lysaabning  Ved lysaabning forstaas hele det gennemsigtige glas' ydre overflade eller en del heraf , som indeslutter lygten/lyssignalet og bevirker at denne er i overensstemmelse med de fotometriske og kolorimetriske krav . "  Punkt 1.8 aendres saaledes :   " 1.8 . Referencecentrum  Ved referencecentrum forstaas skaeringspuktet mellem referenceaksen og lysaabningens flade . Dette referencecentrum skal angives af lygtefabrikanten . "  Punkt 1.9 aendres saaledes :   " 1.9 . Vinkler for den geometriske synlighed  Ved vinkler for den geometriske synlighed forstaas de vinkler , der afgraenser den mindste rumvinkels omraade , inden for hvilken den synlige overflade skal kunne ses . Dette rumvinkelomraade afgraenses af kugleafsnit , hvis centrum falder sammen med lygtens referencecentrum , og hvis aekvator er parallel med koerebanen . Disse afsnit bestemmes ud fra referenceaksen . De vandrette vinkler b modsvarer laengden , de lodrette a bredden . Inden for vinklerne for den geometriske synlighed maa der ikke vaere nogen hindring for lysets udstraaling fra nogen del af lygtens/lyssignalets synlige overflade set paa meget stor afstand .  Saafremt der foretages maalinger i kortere afstand fra lygten/lyssignalet , skal observationsretningen flyttes parallelt for at opnaa samme noejagtighed .  Inden for vinklerne for den geometriske synlighed tages der ikke hensyn til hindringer , der allerede var tilstede ved lygtens/lyssignalets godkendelse .  Saafremt nogen del lygtens/lyssignalets synlige overflade efter montering er skjult af nogen anden del af koeretoejet , skal det bevises , at den del af lygten/lyssignalet , der ikke er skjult , stadig er i overensstemmelse med de fotometriske vaerdier , som er foreskrevet for anordningens godkendelse som optisk enhed ( se efterfoelgende figur ) : JFR . EFT  Punkt 1.12 aendres saaledes :   " 1.12 . Lygteenhed  Ved en lygteenhed forstaas ligeledes enhver kombination af to eller flere ens eller uens lygter eller lyssignaler , der har samme funktion og afgiver lys af samme farve , og som bestaar af anordninger , hvor projektionen af de lysende flader paa samme tvaerplade udgoer mindst 60 % af arealet af det mindst mulige om lygteenhedens lysende flader omskrivelige rektangel , under forudsaetning af , at en saadan kombination er godkendt som en lygteenhed , saafremt godkendelse kraeves .  Denne kombinationsmulighed gaelder ikke for lygter til fjernlys , lygter til naerlys og taagelygter . "  Punkt 1.14 aendres saaledes :   " 1.14 . Afstanden mellem to lygter  Ved afstanden mellem to lygter , der vender i samme retning , forstaas den korteste afstand mellem de retvinklede projektioner af omridsene af to ifoelge punkt 1.6 bestemte lysende flader paa et plan , der er vinkelret paa de paagaeldende referenceakser . Afstanden mellem to lygter/lyssignaler kan imidlertid maales uden noejagtig bestemmelse af de lysende fladers omrids , naar afstanden er klart stoerre end det minimum , der kraeves i direktivet . "  Efter punkt 1.17 indfoejes foelgende punkt 1.18 :   " 1.18 . Koerebane  Ved koerebanen forstaas den overflade , hvorpaa koeretoejet holder , og som stort set skal vaere vandret . "  Punkt 2.2.2 aendres saaledes :   " 2.2.2 . Fortegnelse over anordninger , der er bestemt fra fabrikantens side som lygte/lyssignaludstyr . Fortegnelsen kan for hver art omfatte flere typer ; hver enkelt type skal vaere behoerigt identificeret  ( blandt andet godkendelsesmaerker og angivelse af fabrikanten osv . ) . "  Punkt 2.2.4 aendres saaledes :   " 2.2.4 . Skitse(r ) , der for anordning viser den lysende flade som defineret i punkt 1.7 og referencecentrum som defineret i punkt 1.8 . "  Punkt 3.5.1 . aendres saaledes :   " 3.5.1 . Vaere anbragt symmetrisk i forhold til koeretoejets midterlaengdeplan ; ( bestemt ved lygtens/lyssignalets ydre geometriske form og ikke ved dens/dets lysende flades kant i henhold til punkt 1.6 . "  Punkt 3.5.2 aendres saaledes :   " 3.5.2 . Vaere indbyrdes symmetriske i forhold til koeretoejets midterlaengdeplan ; dette krav gaelder ikke for lygtens/lyssignalets indre opbygning . "  Punkt 3.8 aendres saaledes :   " 3.8 . Stoerste hoejde over vejbanen skal maales fra det hoejeste punkt paa den lysende eller reflekterende flade , mindste hoejde over vejbanen fra laveste punkt paa den lysende flade . For lygter til naerlys maales minimumshoejden over vejbanen fra reflektorens underkant . "  Efter punkt 3.8 indfoejes foelgende punkt 3.8.1 :   " 3.8.1 . I bredden bestemmes placeringen fra den kant af den lysende flade , som ligger laengst fra koeretoejets midterlaengdeplan , naar det drejer sig om den samlede bredde , og fra de indre kanter af den lysende flade , naar det drejer sig om afstanden mellem lygterne/lyssignalerne . "  Punkt 3.10 aendres saaledes :   " 3.10 . Intet roedt lys , der afgives af en lygte eller et lyssignal som beskrevet i punkt 1.5 , maa vaere synligt fremad , og intet hvidt lys fra en lygte eller et lyssignal som beskrevet i punkt 1.5 , maa vaere synligt bagud bortset fra baklygter . I denne forbindelse tages der ikke hensyn til belysningsanordninger inden i koeretoejet . Opfyldelsen af dette krav kontrolleres paa foelgende maade : "  Punkt 3.10.1 aendres saaledes :   " 3.10.1 . Synlighed af roed lygte/roedt lyssignal fremad : ingen del af lysaabningens flade paa en roed lygte/et hvidt lyssignal maa vaere direkte synlig , naar koeretoejet iagttages af en person , bevaeger sig inden for zone 1 i et tvaerplan 25 m foran koeretoejet ( se tillaeg 3 , figur 1 ) . "  Punkt 3.10.2 aendres saaledes :   " 3.10.2 . Synlighed af hvid lygte/hvidt lyssignal bagud : ingen del af lysaabningens flade paa en hvid lygte/et hvidt lysseignal maa vaere direkte synlig , naar koeretoejet iagttages af en person , der bevaeger sig inden for zone 2 i et tvaerplan 25 m bag koeretoejet ( se tillaeg 3 , figur 2 ) . "  Punkt 3.11 aendres saaledes :   " 3.11 . De elektriske forbindelser skal vaere udfoert paa en saadan maade , at positionslygter , baglygter , markeringslygter ( hvis saadanne findes ) samt bagnummerpladebelysninger kun kan taendes og slukkes samtidigt .  Dette gaelder ikke , naar positionslygterne ( for og bag ) benyttes som parkeringslygter . "  Punkt 3.15.3 aendres saaledes :   " 3.15.3 . Ved svigt af betjeningsorganerne til tildaekningsanordningen eller ved andre af de i punkt 3.15.2.1 og 3.15.2.2 naevnte fejl skal en tildaekket lygte kunne bringes i driftsstilling uden brug af vaerktoej . "  Punkt 3.15.6 aendres saaledes :   " 3.15.6 . Naar tildaekningsanordningen har en temperatur paa mellem - 30 og + 50 * C skal lygten kunne naa sin slutstilling inden for tre sekunder efter aktivering af betjeningsorganet . "  Efter punkt 3.15.6 indfoejes foelgende punkt 3.16 :   " 3.16 . Antal lygter  Det antal lygter , som monteres paa koeretoejet , skal svare til det ( de ) antal , der er angivet i underpunkt 2 i punkt 4.1 til 4.17 . "  Punkt 4.1.4.3 aendres saaledes :   " 4.1.4.3 . I laengden :  foran paa koeretoejet og monteret saaledes , at det udsendte lys ikke generer koereren hverken direkte eller indirekte via foererspejl og/eller andre reflekterende flader paa koeretoejet . "  Punkt 4.1.5 aendres saaledes :   " 4.1.5 . Geometrisk synlighed  Den lysende flades synlighed ogsaa i omraader , der ikke fremtraeder oplyst i den paagaeldende iagttagelsesretning , skal vaere sikret inden for et kegleformet rum , som begraenses af frembringere , der udgaar fra den lysende flades omrids og danner en vinkel paa mindst 5 * med lygtens referenceakse . Som udgangspunkt for de geometriske synlighedsvinkler tages omridset af den lysende flades projektion paa et tvaerplan , der danner tangent til den forreste del af lygteglasset .  Punkt 4.1.11 aendres saaledes :   " 4.1.11 . Kontrolanordning  Tilslutningskontrolanordning er obligatorisk . "  Punkt 4.2.5 aendres saaledes :   " 4.2.5 . Geometrisk synlighed  Denne er bestemt ved vinklerne a og b som anfoert under punkt 1.9 :  a = 15 * opad og 10 * nedad ,  b = 45 * udad og 10 * indad .  Eftersom de fotometriske vaerdier , der kraeves for lygter til naerlys , ikke helt daekker det geometriske synlighedsfelt i det resterende omraade , kraeves der i det resterende omraade en mindstevaerdi paa 1 od med henblik paa standardtypegodkendelse . Tilstedevaerelse af vaegge eller andre former for udstyr i naerheden af lygten maa ikke bevirke generende bieffekter for andre vejfarende . "  Punkt 4.2.11 aendres saaledes :   " 4.2.11 . Kontrolanordning  Kontrolanordning tilladt . "  Punkt 4.3.11 aendres saaledes :   " 4.3.11 . Kontrolanordning  Kontrolanordning tilladt . "  Punkt 4.4.11 aendres saaledes :   " 4.4.11 . Kontrolanordning  Kontrolanordning tilladt . "  Punkt 4.5.3 aendres saaledes :   " 4.5.3 . Monteringsplan  A . To retningsviserblinklys foran ( kategori 1 ) .  To retningsviserblinklys bagtil ( kategori 2 ) .  To retningsviserblinklys paa siden ( kategori 5 ) .  Naar der er monteret lyssignaler , der kombinerer funktionerne af retningsviserblinklyset foran ( kategori 1 ) og retningsviserblinklyset paa siden ( kategori 5 ) , kan der moneteres to yderligere retningsviserblinklys paa siden  ( kategori 5 ) for at overholde kravet om synlighed i punkt 4.5.5 .  B . To retningsviserblinklys bagtil ( kategori 2 ) . "  Punkt 4.5.4.1 aendres saaledes :   " 4.5.4.1 . I bredden :  Den i forhold til koeretoejets midterlaengdeplan fjerneste kant af den lysende flade maa ikke vaere mere end 400 mm fra yderste punkt i koeretoejets stoerste bredde .  Mindsteafstanden mellem de indvendige kanter af de to lysende flader skal vaere 600 mm . Saafremt den lodrette afstand mellem det bageste retningsviserblinklys og baglygten i samme side er 300 mm eller derunder , maa afstanden mellem yderpunktet i koeretoejets stoerste bredde og den yderste kant af det bageste retningsviserblinklys' lysende flade hoejst vaere 50 mm stoerre end afstanden mellem det yderste punkt i koeretoejets stoerste bredde og den yderste kant af den tilsvarende baglygtes lysende flade .  Den lysende flade paa et retningsviserblinklys fortil skal vaere mindst 40 mm fra den lysende flade paa lygten til naerlys og taageforlygten , saafremt en saadan er monteret . En kortere afstand kan tillades , saafremt lysstyrken er mindst 400 od i retningsviserblinklysets referenceakse . "  Punkt 4.5.8 aendres saaledes :   " 4.5.8 . Maa ikke vaere kombineret med en anden lygte/lyssignal . Det kan dog kombineres med retningsviserblinklyset af en anden kategori . "  Punkt 4.5.11 aendres saaledes :   " 4.5.11 . Kontrolanordning  Funktionskontrolanordning obligatorisk for retningsviserblinklys fortil og bagtil . Anordningen kan virke optisk eller akustisk eller begge dele . En optisk anordning skal blinke samt slukkes eller lyse konstant eller vaesentligt aendre frekvens i tilfaelde af fejlfunktion i et af retningsviserblinklysene foran eller bagtil . Er anordningen udelukkende akustisk , skal den vaere tydeligt hoerbar og tydelig skifte frekvens i tilfaelde af fejlfunktion i et af retningsviserblinklysene foran eller bagtil .  Naar en bil er udstyret til at traekke et paahaengskoeretoej , skal den vaere udstyret med et saerligt kontrollys for paahaengskoeretoejets retningsviserblinklys , med mindre det traekkende koeretoejs kontrolanordning goer det muligt at opdage fejlen ved et hvilket som helst retningsviserblinklys paa det saaledes sammensatte vogntog . "  Punkt 4.6.10 aendres saaledes :   " 4.6.10 . Elektriske forbindelser  Blinket skal saettes i funktion ved hjaelp af en saerskilt betjeningsanordning , saaledes at samtlige retningsviserblinklys blinker synkront . "  Punkt 4.6.11 aendres saaledes :   " 4.6.11 . Kontrolanordning  Tilslutningskontrolanordning obligatorisk . Blinkende kontrollys , der kan fungere sammen med den ( de ) under punkt 4.5.11 foreskrevne kontrolanordning(er ) . "  Punkt 4.7.11 aendres saaledes :   " 4.7.11 . Kontrolanordning  Kontrolanordning tilladt . Saafremt den monteres , skal denne kontrolanordning vaere en funktionskontrolanordning , der bestaar af et ikke-blinkende kontrollys , der taendes i tilfaelde af fejlfunktion i stoplygterne . "  I tillaeg 2 erstattes tegningen med foelgende tegning : JFR . EFT  BILAG II :  Punkt 15 aendres saaledes :   " 15 . Der vedlaegges foelgende dokumenter , som paafoeres ovennaevnte typegodkendelsesnummer :  ... fortegnelse(r ) over anordninger , der fra fabrikantens side er bestemt som lygte/lyssignaludstyr ; for hver anordning anfoeres fabrikat og typegodkendelsesmaerke .  Disse dokumenter udleveres til de kompetente myndigheder i de andre medlemsstater , der udtrykkeligt anmoder herom . "


Avis juridique important

|

32003L0069

Kommissionens direktiv 2003/69/EF af 11. juli 2003 om ændring af bilaget til Rådets direktiv 90/642/EØF for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for chlormequat, lambda-cyhalothrin, kresoxim-methyl, azoxystrobin og visse dithiocarbamater (EØS-relevant tekst)

EU-Tidende nr. L 175 af 15/07/2003 s. 0037 - 0044

Kommissionens direktiv 2003/69/EFaf 11. juli 2003om ændring af bilaget til Rådets direktiv 90/642/EØF for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for chlormequat, lambda-cyhalothrin, kresoxim-methyl, azoxystrobin og visse dithiocarbamater(EØS-relevant tekst)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets direktiv 90/642/EØF af 27. november 1990 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for pesticidrester på og i visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager(1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003(2), særlig artikel 7, ogud fra følgende betragtninger:(1) For produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager, afspejler grænseværdierne anvendelsen af de minimumsmængder af pesticider, der skal til for at opnå effektiv plantebeskyttelse, anvendt på en sådan måde, at der opnås den lavest mulige toksikologisk acceptable restkoncentration, især med hensyn til miljøbeskyttelse og forbrugernes skønnede indtagelse gennem føden. EF-maksimalgrænseværdierne repræsenterer den øvre grænse for, hvor stor mængde der kan forventes at være af sådanne restkoncentrationer i produkter, hvis der er anvendt god landbrugspraksis.(2) Der holdes løbende øje med maksimalgrænseværdierne for pesticider, og disse værdier ændres under hensyntagen til nye oplysninger og data. Maksimalgrænseværdierne sættes til bestemmelsesgrænseværdien, hvis anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler til godkendte anvendelsesformål ikke medfører påviselige pesticidrester i eller på levnedsmidlet, eller hvis der ikke er nogen godkendte anvendelsesformål, eller hvis de anvendelsesformål, der er godkendt af medlemsstaterne, ikke er blevet underbygget med de nødvendige data, eller hvis anvendelsesformål i tredjelande, der medfører restkoncentrationer i eller på levnedsmidler, som kan blive bragt i omsætning på EF's marked, ikke er blevet underbygget med de nødvendige data.(3) Med hensyn til chlormequat underrettede medlemsstater og interesserede personer Kommissionen om, at forureningen af pærer på grund af chlormequats baggrundsniveau i miljøet som følge af tidligere brug fortsat er betydelig. Kontroldata viser, at nedgangen i restmængderne er så langsom, at de midlertidige maksimalgrænseværdier, der er fastsat i direktiv 90/642/EØF, bør forblive i kraft i yderligere tre år.(4) Med hensyn til lambda-cyhalothrin, kresoxim-methyl, azoxystrobin og mancozeb blev der indgivet ansøgninger om nye eller ændrede anvendelsesformål til de rapporterende medlemsstater. Disse anvendelsesformål blev vurderet, og det blev konkluderet, at de ikke ville give anledning til en uacceptabel eksponering af forbrugerne.(5) For mancozeb er det ikke muligt med den nuværende metode for rutineanalyse at skelne det fra andre dithiocarbamater (maneb, mancozeb, metiram, propineb og zineb (sum udtrykt som CS2)), hvorfor definitionen af restmængde omfatter hele gruppen af dithiocarbamater.(6) Kommissionen konkluderede, at det er klogest at ændre nogle af maksimalgrænseværdierne i betragtning af den mulige risiko for forbrugerne. Det er vigtigt, at medlemsstaterne træffer supplerende foranstaltninger til risikostyring for effektivt at beskytte forbrugeren.(7) Forbrugernes livslange og kortfristede eksponering for disse pesticider som omhandlet i dette direktiv via fødevarer er blevet omvurderet efter EF's procedurer og praksis under hensyntagen til de retningslinjer, der er offentliggjort af Verdenssundhedsorganisationen(3). Det er beregnet, at maksimalgrænseværdierne i dette direktiv ikke vil føre til uacceptabel eksponering af forbrugerne.(8) Hvor det er relevant, er den akutte eksponering af forbrugerne for disse pesticider via hver af de fødevarer, der kan indeholde restkoncentrationer, blevet vurderet efter EF's procedurer og praksis under hensyntagen til de retningslinjer, der er offentliggjort af Verdenssundhedsorganisationen. Det konkluderes, at tilstedeværelse af pesticidrester på niveau med eller under de maksimalgrænseværdier, der foreslås i dette direktiv, ikke vil give anledning til akutte toksiske virkninger.(9) EF's handelspartnere er blevet konsulteret om de foreslåede maksimalgrænseværdier i dette direktiv via Verdenshandelsorganisationen, og der er taget hensyn til deres kommentarer til disse grænseværdier.(10) Der er taget hensyn til udtalelserne fra Den Videnskabelige Komité for Planter, navnlig råd og henstillinger angående den metode, der skal følges ved beskyttelsen af forbrugere af landbrugsprodukter, der er behandlet med pesticider.(11) Bilaget til direktiv 90/642/EØF bør derfor ændres.(12) De i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1I bilag II til direktiv 90/642/EØF foretages følgende ændringer:1) I oplysningen om kresoxim-methyl på jordbær ændres "0,2 (p) mg/kg" til "1 (p) mg/kg".2) I oplysningen om dithiocarbamaterne "maneb, mancozeb, metiram, propineb og zineb (sum udtrykt som CS2)" på radiser ændres "0,2 mg/kg" til "2 mg/kg", og på forårsløg ændres "0,05(*) mg/kg" til "1 mg/kg".3) I oplysningen om chlormequat på pærer affattes fodnote t således:"(t) Der gælder en midlertidig maksimalgrænseværdi på 0,3 mg/kg indtil den 31. juli 2006."4) Oplysningerne om azoxystrobin og lambda-cyhalothrin erstattes af oplysningerne i bilaget til nærværende direktiv.Artikel 2Medlemsstaterne vedtager og offentliggør inden den 31. juli 2003 de bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom.De anvender disse bestemmelser fra den 1. august 2003.Når medlemsstaterne vedtager disse love og bestemmelser, skal de ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.Artikel 3Dette direktiv træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.Artikel 4Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juli 2003.På Kommissionens vegneDavid ByrneMedlem af Kommissionen(1) EFT L 350 af 14.12.1990, s. 71.(2) EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1.(3) "Guidelines for predicting dietary intake of pesticide residues (revised), prepared by the GEMS/Food Programme in collaboration with the Codex Committee on Pesticide Residues", offentliggjort af World Health Organisation 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).BILAG">TABELPOSITION>"


title: Kommissionens direktiv 2006/82/EF af 23. oktober 2006 om tilpasning af direktiv 91/321/EØF om modermælkserstatninger og tilskudsblandinger til spædbørn og småbørn og direktiv 1999/21/EF om diætpræparater til særlige medicinske formål på grund af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse

text:
               20.12.2006

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 362/94

      KOMMISSIONENS DIREKTIV 2006/82/EF
   af 23. oktober 2006
   om tilpasning af direktiv 91/321/EØF om modermælkserstatninger og tilskudsblandinger til spædbørn og småbørn og direktiv 1999/21/EF om diætpræparater til særlige medicinske formål på grund af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
   under henvisning til traktaten om Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, særlig artikel 4, stk. 3,
   under henvisning til akten om Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, særlig artikel 56,
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Artikel 56 i tiltrædelsesakten fastsætter, at hvis det på grund af tiltrædelsen er nødvendigt at tilpasse retsakter, som stadig er gældende efter den 1. januar 2007, og de nødvendige tilpasninger ikke er blevet foretaget ved tiltrædelsesakten eller bilagene dertil, skal de nødvendige tilpasninger vedtages af Kommissionen i alle tilfælde, hvor Kommissionen har vedtaget den oprindelige retsakt.

               (2)

               I slutakten fra den konference, hvor tiltrædelsestraktaten blev udfærdiget, anføres det, at de høje kontraherende parter er nået til politisk enighed om en række tilpasninger af institutionernes retsakter, som er nødvendige på grund af tiltrædelsen, og Rådet og Kommissionen opfordres til at vedtage disse tilpasninger inden tiltrædelsen, om nødvendigt suppleret og ajourført for at tage hensyn til udviklingen i EU-retten.

               (3)

               Kommissionens direktiv 91/321/EØF af 14. maj 1991 om modermælkserstatninger og tilskudsblandinger til spædbørn og småbørn (1) og Kommissionens direktiv 1999/21/EF 25. marts 1999 om diætpræparater til særlige medicinske formål (2) bør derfor ændres —

         UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
   Artikel 1
   Direktiv 91/321/EØF og 1999/21/EF ændres som anført i bilaget.
   Artikel 2
   1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest på datoen for Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union de nødvendige love og administrative bestemmelser for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.
   De anvender disse bestemmelse fra datoen for Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse.
   Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
   2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationalebestemmelser, som de udsteder på de områder, der er omfattet af dette direktiv.
   Artikel 3
   Dette direktiv træder i kraft med forbehold af ikrafttrædelsen af traktaten om Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse og da på datoen herfor.
   Artikel 4
   Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 23. oktober 2006.

            På Kommissionens vegne

         Olli REHN

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EFT L 175 af 4.7.1991, s. 35.

      (2)  EFT L 91 af 7.4.1999, s. 29.

      BILAG
      FRIE VAREBEVÆGELSER
      FØDEVARER

                  1.

                  31991 L 0321: Kommissionens direktiv 91/321/EØF af 14. maj 1991 om modermælkserstatninger og tilskudsblandinger til spædbørn og småbørn (EFT L 175 af 4.7.1991, s. 35) som ændret ved:

                              —

                              11994 N: Akt vedrørende tiltrædelsesvilkårene og tilpasningerne af traktaterne — Republikken Østrigs, Republikken Finlands og Kongeriget Sveriges tiltrædelse (EFT C 241 af 29.8.1994, s. 21),

                              —

                              31996 L 0004: Kommissionens direktiv 96/4/EF af 16.2.1996 (EFT L 49 af 28.2.1996, s. 12),

                              —

                              31999 L 0050: Kommissionens direktiv 1999/50/EF af 25.5.1999 (EFT L 139 af 2.6.1999, s. 29),

                              —

                              12003 T: Akt vedrørende tiltrædelsesvilkårene og tilpasningerne af traktaterne — Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse (EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33),

                              —

                              32003 L 0014: Kommissionens direktiv 2003/14/EF af 10.2.2003 (EUT L 41 af 14.2.2003, s. 37).

                              a)

                              I artikel 7, stk. 1, indsættes følgende efter »počiatočná dojčenská výživa« og »následná dojčenská výživa«:

                                          »—

                                          på bulgarsk:
                                          »храни за кърмачета« og »преходни храни«,

                                          —

                                          på rumænsk:
                                          »preparate pentru sugari« og »pentru copii de vârstă mică«.«;

                              b)

                              I artikel 7, stk. 1, indsættes følgende efter »počiatočná dojčenská mliečna výživa« og »následná dojčenská mliečna výživa«:

                                          »—

                                          på bulgarsk:
                                          »млека за кърмачета« og »преходни млека«,

                                          —

                                          på rumænsk:
                                          »lapte pentru sugari« og »pentru copii de vârstă mică«.«.

                  2.

                  31999 L 0021: Kommissionens direktiv 1999/21/EF af 25. marts 1999 om diætpræparater til særlige medicinske formål (EFT L 91 af 7.4.1999, s. 29) som ændret ved:

                              —

                              12003 T: Akt vedrørende tiltrædelsesvilkårene og tilpasningerne af traktaterne — Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse (EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33).

                        I artikel 4, stk. 1, affattes listen, der begynder med »på spansk« og slutter med »medicinska ändamål« således:

                              »—

                              på bulgarsk:
                              »Диетични храни за специални медицински цели«

                              —

                              på spansk:
                              »Alimento dietético para usos médicos especiales«

                              —

                              på tjekkisk:
                              »Dietní potravina určená pro zvláštní lékařské účely«

                              —

                              på dansk:
                              »Levnedsmiddel/Levnedsmidler til særlige medicinske formål«

                              —

                              på slovakisk:
                              »Diätetisches/Diätetische Lebensmittel für besondere medizinische Zwecke (Bilanzierte Diäten)«

                              —

                              på estisk:
                              »Toit meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks«

                              —

                              på græsk:
                              »Διαιτητικά τρόφιμα για ειδικούς ιατρικούς σκοπούς«

                              —

                              på engelsk:
                              »Food(s) for special medical purposes«

                              —

                              på fransk:
                              »Aliment(s) diététique(s) destiné(s) à des fins médicales spéciales«

                              —

                              på italiensk:
                              »Alimento dietetico destinato a fini medici speciali«

                              —

                              på lettisk:
                              »Diētiskā pārtika cilvēkiem ar veselības traucējumiem«

                              —

                              på litauisk:
                              »Specialios medicininės paskirties maisto produktai«

                              —

                              på ungarsk:
                              »Speciális – gyógyászati célra szánt – tápszer«

                              —

                              på maltesisk:
                              »Ikel dijetetiku għal skopijiet mediċi speċifiċi«

                              —

                              på nederlandsk:
                              »Dieetvoeding voor medisch gebruik«

                              —

                              på polsk
                              »Dietetyczne środki spożywcze specjalnego przeznaczenia medycznego«

                              —

                              på portugisisk:
                              »Produto dietético de uso clínico«

                              —

                              på rumænsk:
                              »Alimente dietetice pentru scopuri medicale speciale«

                              —

                              på slovakisk:
                              »dietetická potravina na osobitné lekárske účely«

                              —

                              på slovensk:
                              »Dietno (dietetično) živilo za posebne zdravstvene namene«

                              —

                              på finsk:
                              »Kliininen ravintovalmiste/kliinisiä ravintovalmisteita«

                              —

                              på svensk:
                              »Livsmedel för speciella medicinska ändamål« «.