Avis juridique important

|

31987L0402

Rådets direktiv 87/402/EØF af 25. juni 1987 om styrtsikre frontmonterede førerværn på smalsporede landbrugs- og skovbrugshjultraktorer

EF-Tidende nr. L 220 af 08/08/1987 s. 0001 - 0043 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 16 s. 0153  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 16 s. 0153

RAADETS DIREKTIV af 25. juni  1987 om styrtsikre frontmonterede foerervaern paa smalsporede landbrugs- og skovbrugshjul- traktorer  (87/402/CEE) RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR - under henvisning til traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig  artikel 100, under henvisning til forslag fra Kommissionen(1), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(2), under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg(3), og ud fra foelgende betragtninger: Raadets direktiv 74/150/EOEF af 4. marts 1974 vedroerende tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning  om godkendelse af landbrugs- og skovbrugshjultraktorer(4), senest aendret ved Akten vedroerende  Spaniens og Portugals tiltraedelse, indeholder bestemmelser om, at fremgangsmaaden ved  EOEF-godkendelse for hver af de enkelte konstruktionselementer og specifikationer for traktorer vil  blive fastlagt gennem saerdirektiver; bestemmelserne vedroerende beskyttelsesanordninger ved vaeltning  samt hvorledes de skal fastgoeres paa traktoren er fastlagt ved direktiv 77/536/EOEF(5) og  79/622/EOEF(6), senest aendret ved Akten vedroerende Spaniens og Portugals Tiltraedelse; disse to direktiver, hvoraf det ene vedroerer dynamisk  proevning og det andet statisk proevning - valget overlades o oejeblikket til fabrikanten - gaelder for  standardtraktorer, dvs. traktorer med en fri hoejde paa hoejst 1 000 mm og en fast eller indstillelig  sporvidde af de drivende aksler paa 1 150 mm eller derover og en masse mellem 1,5 og 4,5 tons for  traktorer, som omtales i direktivet vedroerende dynamisk proevning, og 800 kg eller derover for  traktorer, som omtales i direktivet vedroerende statisk proevning; de traktorer, som omhandles i dette direktiv, har en fri hoejde paa hoejst 600 mm og en fast eller  indstillelig mindste sporvidde af den aksel, hvorpaa de bredeste daek er monteret paa mindre en 1 150  mm samt en masse paa mellem 600 kg og 3 000 kg; anordninger til beskyttelse i tilfaelde af vaeltning  for disse traktorer, som anvendes til saerlige formaal, kan underkastes saerlige bestemmelser eller  andre bestemmelser end dem, der er indeholdt i direktiv 77/536/EOEF og 79/622/EOEF; de tekniske forskrifter, som smalsporede traktorer i henhold til de nationale lovgivninger skal  opfylde, omfatter bl.a. foerervaern og disses fastgoerelse paa traktoren; disse forskrifter er  forskellige fra medlemsstat til medlemsstat; det er derfor noedvendigt, at samtlige medlemsstater  vedtager ensartede forskrifter enten som tillaeg til eller i stedet for deres nugaeldende  bestemmelser, saerlig med henblik paa for hver disse traktortyper at kunne indfoere fremgangsmaaden for  EOEF-standardtypegodkendelse i henhold til direktiv 74/150/EOEF; de foerervaern, der er omfattet af dette direktiv, bestaar af en beskyttelsesboejle med to opstalter  monteret foran foerersaedet; de kendetegnes ved, at det frie omraade er mindre, eftersom traktoren er  af mindre model; adgangen til foerersaedet maa ikke under nogen omstaendigheder hindres, ligesom disse  vaern (uanset om de kan klappes sammen eller ej) boer bibeholdes, da de trods alt let kan anvendes;  bagtil monterede styrtsikre foerervaern for smalsporede landbrugs- og skovbrugshjultraktorer  omhandles i direktiv 86/298/EOEF(1); ved en harmoniseret fremgangsmaade for komponenttypegodkendelse af foerervaern og disses fastgoerelse  paa traktoren saettes den enkelte medlemsstat i stand til at konstatere, om de faelles bestemmelser  for fremstilling og afproevning er overholdt, og til at underrette de andre medlemsstater herom ved  at sende dem kopier af den typegodkendelsesattest, der udstedes for hver type foerervaern og dets  fastgoerelse paa traktoren; anbringelse af EOEF-typegodkendelsesmaerke paa alle foerervaern, der er  fremstillet i overensstemmelse med den godkendte type, overfloediggoer en teknisk kontrol med disse  foerervaern i de oevrige medlemsstater; faelles forskrifter vedroerende andre dele i og specifikationer  for foerervaern vil blive udformet paa et senere tidspunkt; de harmoniserede forskrifter tilsigter primert, at arbejdssamt faerdselssikkerhed oeges i hele  Faellesskabets omraade; det er af denne grund noedvendigt at indfoere krav om, at traktorer, som er  omfattet af dette direktiv, skal vaere forsynet med foerervaern; den indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning vedroerende traktorer omfatter gensidig  anerkendelse af den kontrol, som hver af dem udfoerer paa grundlag af faelles forskrifter - UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV: Artikel 1 Dette direktiv finder anvendelse paa traktorer, som er defineret i artikel 1 i direktiv  74/150/EOEF, og som har foelgende kendetegn: -frihoejde hoejst 600 mm maalt paa det laveste punkt under for- og bagakslerne, differentiale  medregnet; -fast eller indstillelig mindste af den aksel, hvorpaa de bredeste daek er monteret, mindre end 1 150  mm; da den aksel, hvorpaa de bredeste daek er monteret, formodes hoejst at kunne indstilles til en sporvidde paa 1 150 mm, skal den anden aksels sporvidde  kunne indstilles, saa bredden ved yderkanten af de smalleste daek ikke er stoerre end bredden ved  yderkanten af daekkene til den anden aksel. Hvis de to aksler er udstyret med faelge og daek af samme  stoerrelse, skal den faste eller indstillelige sporvidde af de to aksler vaere mindre end 1 150 mm; -masse paa mellem 600 og 3 000 kg, svarende til traktorens egenvaegt i henhold til nr. 2.4 i bilag I  til direktiv 74/150/EOEF, inklusive foerervaern monteret i overensstemmelse med naervaerende direktiv og  med traktoren monteret med de stoerste daek, fabrikanten anbefaler. Artikel 2 1.  Den enkelte medlemsstat meddeler EOEF-komponenttypegodkendelse til enhver type  foerervaern og dets fastgoerelse paa traktoren, der er i overensstemmelse med konstruktions- og  afproevningsforskrifterne i bilag I-IV. 2.  En medlemsstat, der har meddelt EOEF-komponenttypegodkendelse, traeffer - om fornoedent i  samarbejde med de kompetente myndigheder i de oevrige medlemsstater - de noedvendige foranstaltninger  til i paakraevet omfang at kontrollere, at produktionen er i overensstemmelse med den godkendte type.  Kontrollen udoeves ved stikproever. Artikel 3 Medlemsstaterne tildeler fabrikanten af en traktor eller af et foerervaern eller deres  befuldmaegtigede et EOEF-typegodkendelsesmaerke som vist i bilag VII for hver type foerervaern og disses  fastgoerelse paa traktoren, som de typegodkender i medfoer af artikel 2. Medlemsstaterne traeffer de fornoedne foranstaltninger for at hindre, at der anvendes  godkendelsesmaerker, der kan medfoere forveksling af foerervaern af en type, der er meddelt  komponenttypegodkendelse for, i henhold til artikel 2, med andre anordninger. Artikel 4 1.  Medlemsstaterne kan ikke forbyde salg af foerervaern eller dele til deres fastgoerelse  paa traktorer under henvisning til deres udfoerelse, naar disse er forsynet med  EOEF-typegodkendelsesmaerke. 2.  En medlemsstat kan dog forbyde salg af foerervaern, der er forsynet med  EOEF-typegodkendelsesmaerke, men som ikke er i overensstemmelse med den godkendte type. Den paagaeldende medlemsstat underretter omgaaende de oevrige medlemsstater og Kommissionen om de  trufne foranstaltninger og begrunder samtidig sin beslutning. Artikel 5 De kompetente myndigheder i den enkelte medlemsstat fremsender inden en maaned til de  kompetente myndigheder i de andre medlemsstater kopier af EOEF-komponenttypegodkendelsesattesterne,  hvoraf et eksempel er anfoert i bilag VIII, for hver type foerervaern, som de meddeler eller naegter at  meddele typegodkendelse for. Artikel 6 1.  Konstaterer en medlemsstat, der har meddelt en EOEF-komponenttypegodkendelse, at  flere med samme EOEF-typegodkendelsesmaerke forsynede foerervaern og deres fastgoerelse paa traktoren  ikke er i overensstemmelse med den type, den har meddelt typegodkendelse for, traeffer den de  noedvendige foranstaltninger for at sikre, at produktionen bringes i overensstemmelse med den  godkendte type. De kompetente myndigheder i den paagaeldende medlemsstat underretter de kompetente  myndigheder i de andre medlemsstater om de trufne foranstaltninger, der eventuelt, saafremt det  drejer sig om en alvorlig og gentaget uoverensstemmelse, vil kunne udstraekkes til at omfatte  inddragelse af EOEF-typegodkendelsen. Naevnte myndigheder traeffer de samme foranstaltninger, naar de  af de kompetente myndigheder i en anden medlemsstat underrettes om saadan manglende  overensstemmelse. 2.  De kompetente myndigheder i medlemsstaterne skal inden en maaned underrette hinanden om  inddragelse af en meddelt EOEF-typegodkendelse samt om grundene hertil. Artikel 7 Enhver afgoerelse truffet paa grundlag af de til gennemfoerelse af dette direktiv udstedte  bestemmelser, hvorved en typegodkendelse for et foerervaern naegtes eller inddrages, eller hvorved der  udstedes forbud mod salg eller benyttelse, skal noeje begrundes. Saadanne afgorelser skal meddelse de  beroerte parter med oplysning om de i medlemsstaterne gaeldende retsmidler og om fristerne for disses  anvendelse. Artikel 8 Medlemsstaterne kan ikke naegte EOEF-standardtypegodkendelse eller national godkendelse  af en traktor under henvisning til foerervaarn og deres fastgoerelse paa traktorer, hvis disse er forsynet med EOEF-typegodkendelsesmaerke, og hvis de i bilag IX anfoerte  forskrifter er overholdt. Artikel 9 1.  Medlemsstaterne kan ikke naegte eller forbyde salg, registrering, godkendelse,  ibrugtagning eller brug af traktorer med henvisning til foerervaern og deres fastgoerelse paa  traktoren, dersom disse er forsynet med EOEF-typegodkendelsesmaerke, og hvis de i bilag IX anfoerte  forskrifter er overholdt. Medlemsstaterne kan dog under overholdelse af traktatens bestemmelser indfoere begraensninger i lokal  anvendelse af de i dette direktiv omhandlede traktorer, naar det kraeves af hensyn til sikkerheden paa  grund af visse saerlige terraenforhold eller afgroeder. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen saadanne  begraensninger inden de traeder i kraft med angivelse af begrundelsen derfor. 2.  Dette direktiv beroerer ikke medlemsstaterne mulighed for inden for traktatens rammer at  foreskrive de krav, som de finder noedvendige for at sikre beskyttelse af arbejdstagere ved brug af  de paagaeldende traktorer, for saa vidt dette ikke indebaerer aendringer af foerervaernene i forhold til  dette direktivs forskrifter. Artikel 10 1.  I forbindelse med EOEF-standardtypegodkendelse skal enhver traktor, som er omfattet  af artikel 1, vaere udstyret med foerervaern. 2.  Det i stk. 1 naevnte foerervaern skal, dersom der ikke er tale om et bagtil monteret foerervaern,  opfylde enten bestemmelserne i bilag I til V i naervaerende direktiv, i direktiv 77/536/EOEF eller i  direktiv 79/622/EOEF. Artikel 11 De aendringer, som er noedvendige for at tilpasse forskrifterne i bilagene til den  tekniske udvikling, vedtages efter fremgangsmaaden i artikel 13 i direktiv 74/150/EOEF, Artikel 12 Inden 18 maaneder fra meddelelsen af dette direktiv udsteder Raadet paa forslag af  Kommissionen og paa grundlag af traktatens bestemmelser et direktiv, som supplerer dette direktiv  med bestemmelser om indfoerelse af supplerende slagproever under de dynamiske proever. Artikel 13 1.  Medlemsstaterne saetter de fornoedne bestemmelser i kraft for at efterkomme dette  direktiv inden fireogtyve maaneder efter dets meddelelse(1). De underretter straks Kommissionen  herom. 2.  Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder  paa det omraade, der er omfattet af dette direktiv. Artikel 14 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Udfaerdiget i Bruxelles, den 25. juni 1987. Paa Raadets vegneH. DE CROOFormand (1)EFT nr. C 222 af 2. 9. 1985, s. 1.  (2)Udtalelse afgivet den 19. juni 1987 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).  (3)EFT nr. C 169 af 8. 7. 1985, s. 5 og 6.  (4)EFT nr. L 84 af 28. 3. 1974, s. 10.  (5)EFT nr. L 220 af 29. 8. 1977, s. 1.  (6)EFT nr. L 179 af 17. 7. 1979, s. 1.  (1)EFT nr. L 186 af 8. 7. 1986, s. 26.  (1)Dette direktiv er meddelt medlemsstaterne den 26. juni 1987.   BILAG I FORSKRIFTER FOR EOEF-KOMPONENTTYPEGODKENDELSE 1.DEFINITION 1.1.Ved foerervaern forstaas den opbygning paa traktoren, hvis vaesentlige formaal er at afvaerge eller  formindske faren for foereren, dersom traktoren vaelter under normal brug. 1.2.Det i punkt 1.1 naevnte foerervaern er kendetegnet derved -at de vigtigste dele er fastgjort foran rattets centrum, -at der er sikret et frit omraade som defineret i bilag IV A, punkt 2. 2.GENERELLE FORSKRIFTER 2.1.Ethvert foerervaern saavel som dets fastgoerelse paa traktoren skal vaere saaledes konstrueret og  opbygget, at det opfylder det vaesentlige formaal anfoert i punkt 1.1. 2.2.Dette krav anses for opfyldt, saafremt forskrifterne i bilag II, III og IV er efterkommet. 3.BEGAERING OM EOEF-KOMPONENTTYPEGODKENDELSE 3.1.Begaering om EOEF-komponenttypegodkendelse med hensyn til styrken af et foerervaern og dettes  fastgoerelse paa traktoren skal indsendes af traktorfabrikanten eller af fabrikanten af foerervaernet  eller disses befuldmaegtigede. 3.2.Begaeringen skal vaere ledsaget af nedenstaaende dokumenter i tre eksemplarer med foelgende  oplysninger: -tegning med dimensioner eller med maalestok af foerervaernet; denne tegning skal isaer vise  fastgoerelsesdalene i enkeltheder; -fotografier saavel fra siden som forfra, der viser foerervaernets fastgoerelse i enkeltheder; -kortfattet beskrivelse af foerervaernet, herunder af konstruktionstypen, og hvorledes det er  fastgjort paa traktoren, og, hvor det er noedvendigt, enkeltheder vedroerende beklaedning og indvendig  polstring; -materialedata vedroerende foerervaern og fastgoerelsesanordningerne hertil (se bilag IV). 3.3.En traktor, der er repraesentativ for den traktortype, for hvilken det foerervaern, som soeges  godkendt, er beregnet, indleveres til den afproevningsanstalt, som er ansvarlig for  typegodkendelsesafproevningen. Denne traktor er udstyret med foerervaernet. Stoerrelsen af de daek, der  er monteret, eller som kan monteres paa for- og bagakslerne, skal desuden opgives af fabrikanten. 3.4.Indehaveren af en EOEF-typegodkendelse kan begaere en udvidelse af denne til at gaelde for andre  traktortyper. Den kompetente myndighed, som har meddelt den oprindelige typegodkendelse, skal  meddele udvidelsen, saafremt det godkendte foerervaern og traktortypen (-typerne), for hvilken  (hvilke) udvidelse begaeres, opfylder krav: -massen uden ballast som defineret i punkt 1.4 i bilag III overstiger ikke den under afproevningen  anvendte referencemasse med mere en 5 %,-fastgoerelsesmaaden og de steder, hvor fastgoerelsen til  traktoren finder sted, er identiske, -alle dele som skaerme og motorhjelm, der afstiver, foerervaernet, har samme styrke og er anbragt  samme sted i forhold til foerervaernet, -saedets og rattets kritiske dimensioner og deres relative placering i forhold til foerervaernet samt  den relative placering i forhold til foerervaernet af punkter, der anses for at vaere faste, og som  der tages hensyn til ved kontrollen af, om det frie omraade er beskyttet, skal vaere saadanne, at  dette omraade fortsat er beskyttet af foerervaernet, efter at dette er deformeret som foelge af de  forskellige afproevninger. 4.PAASKRIFTER 4.1.Ethvert foerervaern, der er i overensstemmelse med den godkendte type, skal have foelgende  maerkning: 4.1.1.fabriks- eller varemaerke; 4.1.2.et EOEF-typegodkendelsesmaerke, der svarer til modellen i bilag VII; 4.1.3.foerervaernets serienummer; 4.1.4.traktorfabrikater og -modeller, som foerervaernet er beregnet til. 4.2.Alle data skal anfoeres paa et lille skilt. 4.3.De naevnte paaskrifter skal vaere synlige, let laeselige og holdbare.   BILAG II INDLEDENDE FORSKRIFTER FOR STYRKEAFPROEVNING I HENHOLD TIL BILAG III OG IV  1.KLARGOERING TIL DEN INDELEDENDE AFPROEVNING Foerervaernet monteres paa traktoren i korrekt stilling. Traktoren skal vaere forsynet med daek af den  stoerst tilladelige diameter og den mindste faelgbredde, som kan anvendes ved denne diameter. Daekkene  maa ikke have flydende ballast og skal oppumpes til det tryk, som er angivet for markarbejde.  Baghjulene indstilles til mindste sporvidde; forhjulene indstilles ogsaa saa praecist som muligt til  samme sporvidde. Dersom der er to muligheder for indstilling af sporvidden, der giver lige stor  afstand til baghjulenes mindste sporvidde, skal den stoerste af disse to sporvidder anvendes for  forhjulene. Traktoren skal vaere paafyldt alle driftmidler, eller disse skal vaere erstattet med en  tilsvarende masse anbragt i tilsvarende position. 2.SIDESTABILITETSPROEVNING Den klargjorte traktor anbringes paa et vandret plan med taktorens foraksels omdrejningspunkt -  eller for en leddelt traktor omdrejningspunktet mellem de to aksler - saa dette kan bevaege sig  frit. Ved hjaelp af passende udstyr saasom donkraft eller talje vippes den del af traktoren, som er stift  forbundet til den aksel, som optager mere end 50 % af traktorens vaegt, idet haeldningsvinklen maales  loebende. Denne vinkel skal mindst vaere 38 % i det oejeblik, traktoren er i ustabil ligevaegt med to  hjul hvilende paa jorden. Afproevningen gennemfoeres en gang med rattet blokeret ved fuldt udsving til hjoere og en gang ved  fuldt udsving til venstre. 3.IKKE-KONTINUERT RULNINGSPROEVNING 3.1.Almindeligt Den ikke-kontinuerte rulningsproevning har til formaal at bestemme, om et foerervaern effektivt er i  stand til at forhindre traktoren i at foretage flere rulninger efter vaeltning til siden paa en  gradient paa 1:1,5. Den ikke-kontinuerte rulning paavises ved anvendelse af en af de to proevningsmetoder, som er  beskrevet i punkt 3.2 og 3.3. 3.2.Praktisk paavisning af de egenskaber, som goer det muligt at undgaa fortloebende rulning Rulningsproevningen gennemfoeres paa en proeverampe mindst 4 m lang (se fig. 1 i bilag V). Denne rampes  overfladelag bestaar af et 18 cm lag af et materiale, som har et penetrationsindeks (konus) maalt i  henhold til ASAE-rekommandation nr. R 313, pkt. 1, paa A (235 ± 20) eller B (335 ± 20). Traktoren  vaeltes sidevaerts med en begyndelseshastighed paa nul. Ved proevningen placeres traktoren paa rampens  top, saaledes at de hjul, som befinder sig paa rampesiden, hviler paa rampen, og saaledes at traktorens  midterplan er parallel med niveaulinjerne. Efter at traktoren har ramt proevningsrampens overflade,  kan den paabegynde ny rulning omkring foerervaernets oevre hjoerne, men rulningen maa ikke fuldfoeres.  Traktoren skal falde tilbage paa den side, hvor den foerste gang har ramt proevningsrampen. 3.3.Matematisk paavisning af egenskaber, der goer det muligt at undgaa fortloebende rulninger 3.3.1.Foelgende egenskaber for traktoren skal bestemmes til beregning af de vaerdier, der goer det  muligt at forhindre fortloebende rulning (se figur i tillaeg 2): H 1(m)tyngdepunktets hoejde; L 3(m)vandret afstand mellem tyngdepunktet og bagakslen; L 2(m)vandret afstand mellem tyngdepunktet og forakslen; D 3(m)hoejde af de bageste daek; D 2(m)hoejde af de forreste daek; H 6(m)samlet hoejde (beroeringspunktets hoejde); L 6(m)vandret afstand fra tyngdepunktet til foerervaernets hjoerne fortil (dette tal er negativt, naar  dette punkt befinder sig foran tyngdepunktet; B 6(m)foerervaernets bredde; H 7(m)motorhjelmens hoejde; B 7(m)motorhjelmens bredde; L 7(m)vandret afstand mellem tyngdepunktet og motorhjelmens forreste hjoerne; H 0(m)forakslens omdrejningspunktes hoejde over proevningsrampe; S(m)spoervidde for bagakslen; B 0(m)daebredde for baghjulene; D 0(radial)udslagsvinkel for foraksel (fra nul-position til fuldt udslag; M(kg)traktormassen; Q(kgm2)massens inertimoment maalt om den laengdeakse, der gaar igennem tyngdepunktet. Summen af sporvidden S og bredden af daekkene B0 skal vaere stoerre end bredden B6 af foerervaernet. 3.3.2.Beregningerne foregaar paa basis af foelgende forenklede hypoteser: -traktor vaelter paa en rampe med en haeldning paa 1:1,5 med en fri foraksel, naar tyngdepunktet  befinder sig lodret over rulningsaksen; -rulningsaksen er parallel med traktorens laengdeakse og passerer gennem centrum for de nederste  for- og baghjuls kontaktflader med proevningsrampen; -traktoren glider ikke paa proevningsrampen; -stoedet paa proevningsrampen er delvis elastisk med en elasticitetskoefficient paa U = 0,2; -penetrationsdybden paa proevningsrampen og deformation af foerervaernet giver tilsammen T = 0,2 m; -andre dele af traktoren beroerer ikke proevningsrampen. 4.FOERUDSAETNINGER FOR STYRKEAFPROEVNINGEN Foerervaernet underkastes kun styrkeproevning i henhold til bilag III og IV, dersom de to i punkt 2 og  3 naevnte proevninger har givet tilfredsstillende resultater. Tillaeg 1 Rutediagram beregnet til bestemmelse af opfoerslen ved fortsat vaeltning af en traktor, som  vaelter sidelaens, og som er udstyret med foerervaern (ROPS) fastgjort foran, i midten og bagtil paa  traktoren Version B1:Anslagspunktet for ROPS befaestet bag ligevaegtspunkt for ustabil ligevaegt i  laengderetningen. Version B2:Anslagspunktet for ROPS befaestet taet ved ligevaegtspunktet for ustabil ligevaegt i  laengderetningen. Version B3:Anslagspunktet for ROPS befaestet foran ligevaegtspunktet for ustabil ligevaegt i  laengderetningen. >START GRAFIK>1>SLUT GRAFIK>Tillaeg 2 Figurer vedroerende traktorvaeltning >START GRAFIK><?aeFN15,> <?aa8G><?aeIB9,>Masse M<?aa0L><?aa0L><?aa5L>.... kg <?aa8G><?aeIB9,>Fordaek<?aa0L><?aa0L><?aa5L>.... V <?aa8G><?aeIB9,>Bagdaek<?aa0L><?aa0L><?aa5L>.... H <?aa8G><?aeIB9,>Inertimoment Q<?aa0L><?aa0L><?aa5L>.... kgm<?aaH>2<?aaN> >SLUT GRAFIK>Fornoedne data til beregning af vaeltning af en traktor   BILAG III FORSKRIFTER FOR AFPROEVNING AF FOERERVAERNET OG STYRKEN AF DETS FASTGOERELSE TIL  TRAKTOREN 1.GENERELT 1.1.Afproevningens formaal Afproevningen har til formaal - med brug af saerligt udstyr - at simulere de belastninger, som paafoeres  foerervaernet, naar traktoren vaelter. Disse afproevninger, der er beskrevet i bilag IV, goer det muligt  at bestemme styrken af foerervaernet og af de konsoller, ved hvilke det der fastgjort til traktoren,  og af enhver del af traktoren, som overfoerer proevningsbelastningen. 1.2.Afproevningsmetoder Fabrikanten kan vaelge, om han oensker afproevningen udfoert efter den dynamiske fremgangsmaade (se  bilag III-A og IV-A) eller efter den statiske fremgangsmaade (se bilag III-B og IV-B). De to fremgangsmaader har samme gyldighed. 1.3.Generelle regler for forberedelsen af afproevningen 1.3.1.Foerervaernet skal vaere i overensstemmelse med specifikationerne for serieproduktionen. Det  skal vaere fastgjort i overensstemmelse med den af fabrikanten anbefalede metode til en af de  traktorer, hvortil det er konstrueret. En komplet traktor er ikke noedvendig til styrkeafproevningen ved den statiske metode; dog skal  traktoren foerervaern og delene, hvorpaa det er fastgjort, udgoere en helhed, der i det foelgende  benaevnes montagen. 1.3.2.Under saavel den statiske som den dynamiske afproevning skal traktoren og/eller montagen vaere  forsynet med alle dele fra serieproduktionen, som kan have indflydelse paa styrken af foerervaernet,  eller som kan vaere noedvendige for styrkeafproevningen. Komponenter, som kan foraarsage fare i det frie omraade, skal ogsaa forefindes, for at det kan  undersoeges, om kravene i punkt 3.1 og 3.2 i dette bilag er opfyldt. Alle traktorens og foerervaernets dele, herunder dele til beskyttelse mod vind og vejr, skal leveres  eller angives paa tegninger. 1.3.3.Under styrkeafproevningen fjernes alle aftagelige paneler og loese dele, saaledes at de ikke  foroeger foerervaernets styrke. 1.3.4.Sporvidde Sporvidden indstilles, saaledes at foerervaernet saa vidt muligt ikke stoettes af daekkene under  styrkeafproevningen. Hvis afproevningen foretages efter den statiske fremgangsmaade, kan hjulene  fjernes. 1.4.Traktorens referencemasse Referencemassen mt, som bruges i formlen (se bilag IV-A og IV-B) til beregning af pendulklodsens  faldhoejde, belastningsenergi og trykkraft, maa ikke vaere mindre end den masse, der er omhandlet i  pkt. 2.4 i bilag I til Raadets direktiv 74/150/EOEF (dvs. uden ekstraudstyr, men med koelevaeske,  smoeremidler, braendstof, vaerktoej og foerer) med tillaeg af foerervaernets vaegt minus 75 kg. Massen af  ekstravaegt for- eller bagtil, vaeskefyldning af daekkene, ophaengte redskaber eller udstyr eller andet  saerligt udstyr medregnes ikke.  2.AFPROEVNINGER 2.1.Afproevningernes raekkefoelge Afproevningerne skal (uden at dette beroerer de supplerende afproevninger i henhold til punkt 1.6 i  bilag IV-A og punkt 1.6/1.7 i bilag IV-B) udfoeres i foelgende raekkefoelge: 2.1.1.Slagproevning (dynamisk proevning) eller belastningsproevning (statisk proevning) bagtil (se  punkt 1.1 i bilag IV-A og IV-B). 2.1.2.Trykproeve bagtil (dynamisk eller statisk proevning) (se punkt 1.4 i bilag IV-A og IV-B). 2.1.3.Slagproevning (dyanmisk proevning) eller belastningsproevning (statisk proevning) fortil (se  punkt 1.2 i bilag IV-A og IV-B). 2.1.4.Slagproevning (dynamisk proevning) eller belastningsproevning (statisk proevning) paa siden (se  punkt 1.3 i bilag IV-A og IV-B). 2.1.5.Trykproevning fortil (dynamisk eller statisk proevning) (se punkt 1.5 i bilag IV-A og IV-B). 2.2.Generelle krav 2.2.1.Hvis noget af det materiel, der bruges til at fastgoere, gaar i stykker eller flytter sig under  afproevningen, skal denne gentages. 2.2.2.Der maa ikke foretages reparationer eller justeringer af traktor eller af foerervaernet under  afproevningen. 2.2.3.Under afproevningen skal traktores gearkasse vaere i neutral position og traktoren vaere  ubremset. 2.2.4.Er traktoren udstyret med et ophaengssystem mellem traktorkrop og hjul, skal dette system  blokeres under afproevningen. 2.2.5.Den foerste slagproeve bagtil (ved dynamisk afproevning) eller den foerste belastningsproeve  bagtil (ved statisk afproevning) udfoeres paa den side, som afproevningsmyndighederne mener vil give de  slag eller belastninger, der er mest ufordelagtige for foerervaernet. Belastning eller slag sidevaerts  eller bagfra skal paafoeres fra begge sider af foerervaernets medianlaengdeplan. Belastningen eller  slaget foran skal paafoeres foerervaernets medianlaengdeplan fra samme side som belastningen eller  slaget sidevaerts fra. 2.3.Maaletolerancer 2.3.1.Dimensioner: ± 3 mm bortset fra -daekkenes deformation: ± 1 mm, -foerervaernets deformation under vandret belastning: ± 1 mm, -begge maal i forbindelse med pendulhammerens faldhoejde: ± 1 mm. 2.3.2.Masse: ± 1 %. 2.3.3.Kraefter: ± 2 %. 2.3.4.Vinkler: ± 2°.  3.GODKENDELSESKRAV 3.1.Et foerervaern, der er indleveret til EOEF-komponenttypegodkendelse, skal betragtes som vaerende i  overensstemmelse med kravene til styrke, hvis det efter afproevningerne opfylder foelgende krav: 3.1.1.Efter hver delproeve maa der ikke fremkomme brud eller revner som beskrevet i punkt 3.1 i bilag  IV-A og IV-B. Hvis der under en af proeverne opstaar brud eller revner, der ikke kan betragtes som  ubetydelige, skal der straks udfoeres en ekstra proeve som beskrevet i bilag IV-A eller IV-B. 3.1.2.Ingen del af foerervaernet maa vaere traengt ind i det frie omraade beskrevet i punkt 2 i bilag  IV-A og IV-B under proeverne. 3.1.3.Ingen del af det frie omraade maa have vaeret ubeskyttet af foerervaernet ifoelge punkt 3.2 i bilag  IV-A og IV-B under proeverne. 3.1.4.Den elastiske deformation, som maales ifoelge punkt 3.3 i bilag IV-A og IV-B, maa ikke overstige  250 mm. 3.2.Der maa ikke vaere noget udstyr, som frembyder nogen fare for foereren. Der maa ikke vaere  udspringende dele eller tilbehoer, som vil kunne saare foereren, hvis traktoren vaelter, eller dele  eller tilbehoer, som vil kunne fastklemme ham - for eksempel om benet eller foden - som foelge af  foerervaernets deformationer.  4.AFPROEVNINGSRAPPORT 4.1.Afproevningsrapporten skal vedlaegges EOEF-typegodkendelseskemaet, der er vist i bilag VIII. En  rapportmodel findes i bilag VI. Rapporten skal indeholde: 4.1.1.En almindelig beskrivelse af foerervaernets form og udfoerelse (normalt ved hjaelp af tegninger i  maalestokforholdet 1 : 20 for generelle tegninger og forholdet 1 : 2,5 for detaljetegninger af  tilbehoer. De vigtigste dimensioner skal vaere anfoert paa tegningerne); ydre maal for traktoren  udstyret med foerervaern; de vigtigste indre maal og detaljer vedroerende de normale adgangsforhold og  eventuelle noedudgange; detaljer vedroerende varme- og ventilationsanlaeg, hvor dette maatte  forekomme. 4.1.2.En kortfattet angivelse af alle indvendige polstringer. 4.2.Rapporten skal klart identificere den traktortype (fabrikat, type, handelsbetegnelse osv.), som  benyttes til afproevningen, og de typer, foerervaernet er beregnet til. 4.3.Naar det drejer sig om en udvidelse af en EOEF-komponenttypegodkendelse til andre traktortyper,  skal rapporten indeholde en noejagtig henvisning til rapporten fra den oprindelige  EOEF-komponenttypegodkendelse samt noejagtige oplysninger angaaende kravene i punkt 3.4 i bilag I. A. HJAELPEMIDLER OG UDSTYR TIL DEN DYNAMISKE AFPROEVNING  1.PENDULKLODS 1.1.Pendulklodsen skal vaere ophaengt frit i to kaeder eller staaltove i omdrejningspunkter, som er  mindst 6 meter over underlaget. Det skal vaere muligt at foretage uafhaengig indstilling af klodsens  hoejde og vinklen mellem klodsen og kaederne eller staaltovene, hvori den er ophaengt. 1.2.Klodsens masse skal vaere 2 000 kg ± 20 kg, idet massen af kaeder eller staaltove ikke medregnes;  denne masse maa ikke overstige 100 kg. Laengden af slagfladens sider skal vaere 680 mm ± 20 mm (se  bilag V, fig. 4). Klodsen skal vaere saaledes udfoert, at dens tyngdepunkt ikke forskydes, men falder  sammen med parallelepipedumets geometriske midtpunkt. 1.3.Parallelepipedumet skal vaere forbundet med den anordning, der traekker det bagud, med en  momentan udloesningsmekanisme, der er saaledes udformet og placeret, at den udloeser pendulklodsen,  uden at parallelepipedumet kommer i svingninger omkring dets vandrette akse vinkelret paa pendulets  svingningsplan. 2.PENDULOPHAENG Pendulklodsens ophaeng skal vaere solidt fastgjort, saaledes at dets forskydning ikke i nogen retning  overstiger 1 % af faldhoejden.  3.FORANKRINGER 3.1.Forankringsskinnerne, der skal have den fornoedne indbyrdes afstand og daekke et tilstraekkeligt  stort omraade til, attraktoren kan forankres i alle de tilfaelde, der er vist (se fig. 5, 6 og 7 i  bilag V), skal vaere solidt fastgjort til et fast underlag neden under pendulet. 3.2.Traktoren forarnkres til skinnerne ved hjaelp af runde staaltove af konstruktion 6 × 19 traade med  hampesjael i overensstemmelse med ISO 2408 og med en nominel diameter paa 13 mm. Metalkordelerne skal  have en brudstyrke paa 1770 MPa. 3.3.Paa knaekstyrede traktorer skal drejningspunktet understoettes og forankres som beskrevet for alle  proevninger. Under slagproevningen paa siden skal drejningspunktet tillige afstives paa den side, som  er modsat slagnet. For- og baghjul behoever ikke at ligge paa linje, hvis afstivningen herved  lettes.  4.AFSTIVNING AF HJULENE OG BJAELKEN 4.1.Ved slagproeverne skal til afstivning af hjulene anvendes en bjaelke af naaletrae paa 150 × 150 mm  (se fig. 5, 6 og 7 i bilag V). 4.2.En bjaelke af naaletrae skal som stoette for hjulfaelgene fastspaendes til underlaget paa den side,  som er modsat slaget, som vist paa fig. 7 i bilag V.  5.AFSTIVNING OG STAALTOVE TIL FORANKRING AF KNAEKSTYREDE TRAKTORER 5.1.Ved proevning af knaekstyrede traktorer skal anvendes ekstra afstivninger og forankringer. Deres  formaal er at sikre, at den del af traktoren, paa hvilken foerervaernet er monteret, fastholdes som paa  en traktor med stiv krop. 5.2.Saerlige tillaegsbestemmelser er givet i bilag IV-A for slag- og belastningsproevningen.  6.DAEKTRYK OG DEFORMATION 6.1.Daekkene maa ikke vaere vaeskefyldte og skal oppumes til det tryk, som fabrikanten har foreskrevet  til markarbejde. 6.2.Forankringerne skal i hvert enkelt tilfaelde spaendes saa stramt, at daekkene deformeres med 12 %  af daekhoejden inden fastspaendingen.  7.BELASTNINGSUDSTYR Et udstyr, som vist i fig. 8 i bilag V, skal kunne udoeve en lodret nedadrettet belastning paa  foerervaernet ved hjaelp af en stiv bjaelke, som er ca. 250 mm bred, og som er forbundet til  kraftkilden gennem kardanled. Traktorens aksler skal klodses op paa passende maade, saaledes at  daekkene ikke paavirkes af belastningen.  8.MAALEUDSTYR 8.1.En anordning som vist paa fig. 9 i bilag V til maaling af den elastiske deformation (forskellen  mellem den stoerste oejeblikkelige deformation og den blivende deformation.) 8.2.Udstyr til at konstatere, at foerervaernet ikke er traengt ind i det frie omraade, og at det frie  omraade hele tiden under afproevningen har vaeret beskyttet af foerervaernet (se punkt 3.2 i bilag  IV-A). B. HJAELPEMIDLER OG UDSTYR TIL DEN STATISKE AFPROEVNING  1.UDSTYR TIL STATISK AFPROEVNING 1.1.Med dette udstyr skal foerervaernet kunne udsaettes for tryk eller »belastninger«. 1.2.Der skal traeffes saadanne forholdsregler, at belastningen kan fordeles jaevnt, vinkelret paa  belastningsretningen og langs en bom paa mindst 250 mm og hoejst 700 mm og med praecise multipla paa 50  mm mellem disse laengder. Den stive bom skal have en lodret anlaegsflade med en hoejde paa 150 mm.  Bomkanterne, der beroerer foerervaernet, skal vaere krumme med en radius paa maksimalt 50 mm. 1.3.Bommens anlaegsflade skal kunne indstille sig til enhver vinkel paa belastningsretningen, saaledes  at den kan foelge vinkeldrejningerne i foerervaernets baerende overflade, naar foerervaernet deformeres. 1.4.Belastningens retning (afvigelse fra vandret og lodret): -ved afproevningens begyndelse ved nulbelastning ± 2°, -under afproevningen, under belastning 10° over vandret og 20° under vandret. Disse afvigelser skal  mindskes mest muligt. 1.5.Deformationen maa kun ske langsomt (under 5 mm/s), saa belastningen hele tiden kan betragtes som  »statisk«.  2.APPARATER TIL MAALING AF DEN ENERGI, DER ABSORBERES AF FOERERVAERNET 2.1.Kurven for deformationens afhaengighed af kraften afsaettes for at bestemme, hvor meget energi  der absorberes af foerervaernet. Det er ikke noedvendigt at maale kraften og deformationen paa det sted,  hvor foerervaernet udsaettes for belastningen; »kraften« og »deformationen« skal imidlertid maales  samtidigt og colineaert. 2.2.Begyndelsespunktet for deformationsmaalingen vaelges, saaledes at kun den energi, der absorberes  af foerervaernet og/eller ved deformation af visse af traktorens dele, tages i betragtning. Der tages  ikke hensyn til den energi, der absorberes ved forankringens deformation og/eller glidning.  3.FORANKRING AF TRAKTOREN TIL UNDERLAGET 3.1.Forankringsskinnerne, der skal have fornoeden indbyrdes afstand og daekke et tilstraekkeligt stort  omraade til, at traktoren kan forankres i alle de tilfaelde, der er vist, skal vaere solidt fastgjort  til et fast underlag naer ved afproevningsudstyret. 3.2.Traktoren forankres til skinnerne ved hjaelp af dertil egnede midler (plader, kiler, staaltove,  donkrafte osv.), saaledes at den ikke kan bevaege sig under proevningen. Dette krav kontrolleres under  belastningerne ved hjaelp af det saedvanlige udstyr til laengdemaaling. Hvis traktoren flytter sig,  gentages hele afproevningen, medmindre det system til maaling af deformationerne, der benyttes ved  afsaetningen af kurven for deformationens afhaengighed af kraften, er forbundet med traktoren.  4.BELASTNINGSUDSTYR 4.1.Et udstyr som vist i fig. 8 i bilag V skal kunne udoeve en lodret nedadrettet belastning paa  foerervaernet ved hjaelp af en stiv bjaelke, som er ca. 250 mm bred, og som er forbundet til  kraftkilden gennem kardanled. Traktorens aksler skal klodses op paa passende maade, saaledes et  daekkene ikke paavirkes af belastningen.  5.ANDET MAALEUDSTYR 5.1.En anordning som vist paa fig. 9 i bilag V til maaling af den elastiske deformation (forskellen  mellem den stoerste oejeblikkelige deformation og den blivende deformation). 5.2.Udstyr til at konstatere, at foerervaernet ikke er traengt ind i det frie omraade, og at det frie  omraade hele tiden under afproevningen har vaeret beskyttet af foerervaernet (se punkt 3.2 i bilag  IV-B). C. SYMBOLER mt (kg)=traktorens referencemasse, som defineret i pkt. 1.4 i dette bilag; D(mm)=foerervaernets deformation paa det sted, hvor slaget rammer (dynamisk afproevning) eller paa det  sted og i den retning, belastningen er paafoert (statisk afproevning); H(mm)=pendulklodsens faldhoejde; F (N) (Newton)=statisk belastningskraft; Fmax (N)=maksimal statisk belastningskraft, naar belastningen paafoeres, undtagen overbelastning; Fm (N)=belastningskraft svarende til Emi; F-D=diagram kraft/deformation; Eis (J) (Joule)=den absorberende energi under belastning fra siden; Eil (J)=den absorberende energi under belastning i laengderetningen; Fv (N)=lodret trykkraft; Ei (J)=absorberet deformationsenergi; areal under F-D kurven (se fig. 10a i bilag V); Emi (J)=deformationsenergi absorberet efter en yderligere belastning som foelge af brud eller revner  (se fig. 10b og 10c i bilag V); Ea (J)=deformationsenergi absorberet paa det sted, hvor belastningen er fjernet; areal inden for F-D  kurven (se fig. 10b i bilag V); Emmi (J)=deformationsenergi absorberet ved overbelastningsproeve i det tilfaelde, hvor belastningen  er blevet fjernet inden paabegyndelsen af denne overbelastningsproeve; areal under F-D kurven (se  fig. 10c i bilag V).  BILAG IV FREMGANGSMAADES VED AFPROEVNING A. Dynamiske proever 1.SLAG- OG BELASTNINGSPROEVER 1.1.Slagproever bagtil 1.1.1.Traktoren anbringes saaledes i forhold til pendulklodsen, at denne vil ramme foerervaernet, naar slagfladen og ophaengskaeden er i en vinkel med det lodrette plan paa 100mt med 20° som maksi- mum, medmindre foerervaernet paa grund af haeldning i slagpunktet har en stoerre vinkel med lodret. I  dette tilfaelde indstilles klodsens slagflade ved hjaelp af ekstra ophaeng, saaledes at den er parallel  med foerervaernets haeldning i slagpunktet paa tidspunktet for stoerste deformation og ophaengskaeden  fortsat er i ovennaevnte vinkel. Faldhoejden indstilles, og der traeffes de fornoedne foranstaltninger, saaledes at det forhindres, at  pendulklodsen drejer omkring slagpunktet. Slagpunktet er den del af foerervaernet, som maa formodes at ramme jorden foerst ved et stejlingsuheld,  og er normalt den oevereste kant. Klodsens tyngdepunkt skal vaere beliggende i en afstand af 1/6 af  foerervaernets bredde foroven, inden for et lodret plan, som er parallelt med traktorens laengdeplan,  og som gaar gennem foerervaernets yderste oevre punkt. Saafremt foerervaernet er krumt eller har fremspringende kanter paa dette sted, anbringes der kiler,  saaledes at slagproeven kan udfoeres paa dette sted, men paa en saadan maade, at foerervaernet ikke styrkes  derved. 1.1.2.Traktoren forankres til underlaget ved hjaelp af fire staaltove, et ved hver ende af begge  aksler, anbragt som vist paa fig. 5 i bilag V. De forreste og bageste forankringspunkter skal  befinde sig i en saadan afstand, at vinklen mellem staaltovene og underlaget vliver paa under 30°. De  bageste forankringer skal tillige vaere anbragt saaledes, at de to staaltoves skaeringspunkter ligger i  klodsens lodrette tyngdepunktsplan. Staaltovene tilspaendes saaledes, at daekkendes deformation bliver som angivet i punkt 6.2 i bilag III-A. Efter at staaltovene er tilspaendt, anbringes stopbjaelken foran og taet imod baghjulene, hvorpaa den  fastgoeres til underlaget. 1.1.3.Ved knaekstyrede traktorer skal drejningspunktet tillige understoettes af en kvadratisk bjaelke  paa mindst 100 × 100 mm og forankres fast til underlaget. 1.1.4.Pendulklodsen loeftes bagud, saaledes at hoejden mellem dens tyngdepunkt og slagpunkt, afhaengig  af den afproevede traktors referencemasse, er:H =25 + 0,07 mt for traktorer med en referencemasse paa under 2 000 kg, H =125 + 0,02 mt for traktorer med en referencemasse paa over 2 000 kg. Herefter udloeses klodsen, saa den slaar mod foerervaernet. 1.2.Slagproeve fortil 1.2.1.Traktoren anbringes saaledes i forhold til pendulklodsen, at denne vil ramme foerervaernet, naar slagfladen og ophaengskaeden er i en vinkel med det lodrette plan paa 100mt med 20° som maksi- mum, medmindre foerervaernet paa grund af haeldning i slagpunktet har en stoerre vinkel med lodret. I  dette tilfaelde indstilles klodsens slagflade ved hjaelp af ekstra ophaeng, saaledes at den er parallel  med foerervaernets haeldning i slagpunktet paa tidspunktet for stoerste deformation og ophaengskaeden  fortsat er i ovennaevnte vinkel. Pendulklodsens faldhoejde indstilles, og der traeffes de fornoedne foranstaltninger, saaledes at det  forhindres, at pendulklodsen drejer omkring slagpunktet. Slagpunktet er den del af foerervaernet, som maa formodes at ramme jorden foerst, saafremt traktoren  vaelter sidelaens under fremdgaeende koersel, og er normalt den oeverste kant. Klodsens tyngdepunkt skal  vaere beliggende i en afstand af 1/6 af foerervaernets bredde foroven, inden for et lodret plan, som  er parallelt med traktorens laengdeplan, og som gaar gennem foerervaernets yderste oevre punkt. Saafremt foerervaernet er krumt eller har fremspringende kanter paa dette sted, anbringes der kiler,  saaledes at slagproeven kan udfoeres paa dette sted, men paa en saadan maade, at foerervaernet ikke styrkes  derved. 1.2.2.Traktoren forankres til underlaget ved hjaelp af fire staaltove, et ved hver ende af begge  aksler, anbragt som vist paa fig. 6 i bilag V. De forreste og bageste forankringspunkter skal  befinde sig i en saadan afstand, at vinklen mellem staaltovene og underlaget bliver paa under 30°. De  bageste forankringer skal tillige vaere anbragt saaledes, at de to staaltoves skaeringspunkter ligger i  klodsens lodrette tyngdepunktsplan. Staaltovene tilspaendes saaledes, at daekkenes deformation bliver  som angivet i punkt 6.2 i bilag III-A. Efter at staaltovene er tilspaendt, anbringes stopbjaelken  bagved og taet imod baghjulene, hvorpaa den faestnes til underlaget. 1.2.3.Ved knaekstyrede traktorer skal drejningspunktet tillige understoettes af en kvadratisk bjaelke  paa mindst 100 × 100 mm og forankres fast til underlaget. 1.2.4.Pendulklodsen loeftes bagud, saaledes at hoejden mellem dens tyngdepunkt og slagpunkt, afhaengig  af den afproevede traktors referencemasse, er:H =25 + 0,07 mt for traktorer med en referencemasse paa  under 2 000 kg, H =125 + 0,02 mt for traktorer med en referencemasse paa over 2 000 kg. Herefter udloeses klodsen, saa den slaar mod foerervaernet. 1.3.Slagproeven paa siden 1.3.1.Traktoren anbringes saaledes i forhold til pendulklodsen, at denne vil ramme foerervaernet, naar  slagfladen og ophaengskaeden er lodret, medmindre foerervaernet paa grund af haeldning i slagpunktet  danner en vinkel paa mindre end 20° med lodret. I dette tilfaelde indstilles klodsens slagflade ved hjaelp af ekstra ophaeng saaledes, at den er  parallel med foerervaernets haeldning i slagpunktet paa tidspunktet for stoerste deformation og  ophaengskaeden fortsat er lodret paa slagfladen. Pendulklodsens faldhoejde indstilles, og der traeffes de fornoedne foranstaltninger, saaledes at des  forhindres, at pendulklodsen drejer omkring slagpunktet. Slagpunktet er den del foerervaernet, som maa formodes at ramme jorden foerst, saafremt traktoren vaelter  sidelaens. 1.3.2.Traktorens hjul i den side, paa hvilken slaget rammer, forankres til underlaget ved hjaelp af  staaltove over de tilsvarende ender af for- og bagakslerne. Staaltovene tilspaendes, saaledes at  daekkenes deformation bliver som angivet i punkt 6.2 i bilag III-A. Efter at staaltovene er tilspaendt, anbringes stopbjaelken paa underlaget og skubbes taet ind imod  daekkene i den modsatte side af den, paa hvilken slaget rammer, hvorpaa den fastgoeres til underlaget.  Det kan eventuelt blive noedvendigt at anvende to bjaelker eller kiler, saafremt ydersiden af for- og  bagdaekkene ikke ligger i samme lodrette plan. Stoettebjaelken anbringes derpaa som anvist i fig. 7 i bilag V mod faelgen paa det haardest belastede  hjul i den modsatte side af den, paa hvilken slaget rammer, skubbes stramt mod faelgen og fastspaendes  saa ved foden. Stoettebjaelkens laengde vaelges saaledes, at den, naar den er anbragt mod faelgen, danner en vinkel paa 30  ± 3° med underlaget. Dens laengde skal endvidere om muligt vaere 20-25 gange dens tykkelse og dens  bredde 2-3 gange mindre end dens tykkelse. Bjaelkeenderne skal vaere udformet som vist paa  detaljetegningerne i fig. 7 i bilag V. 1.3.3.Ved knaekstyrede traktorer skal drejningspunktet tillige understoettes af en kvadratisk bjaelke  paa mindst 100 × 100 mm, som til siden understoettes paa samme maade som den bjaelke, der skubbes mod  baghjulet. Drejningspunktet forankres derefter fast til underlaget. 1.3.4.Pendulklodsen loeftes bagud, saaledes at hoejden mellem dens tyngdepunkt og slagpunkt, afhaengig  af den afproevede traktors referencemasse, er: >TABELPOSITION>hvor Bb er foerervaernets stoerste ydre bredde og B er traktorens mindste  totalbredde. 1.4.Trykproeve bagtil Bjaelken skal vaere anbragt tvaers over den bageste, oevereste del af foerervaernet; resultanten af  belastningskraefterne skal befinde sig i traktorens midterplan. Der paafoeres en kraft Fv = 20 mt. Naar bagenden af taget paa foerervaernet ikke kan modstaa den fulde kraft, skal kraften vedvare, indtil  taget er deformeret, saa det falder sammen med det plan, som forbinder den oevereste del af  foerervaernet med den del af traktorens bagende, som er i stand til at baere traktorens vaegt, naar den  vaelter. Kraften skal saa fjernes, og traktoren eller kraften flyttes, saaledes at bjaelken er over det  sted paa foerervaernet, som ville stoette traktoren, hvis den vaelter helt rundt. Herefter paafoeres kraften Fv. Kraften skal herefter paafoeres i mindst fem sekunder, efter at synlige  deformationer er ophoert. 1.5.Trykproeve fortil Bjaelken skal vaere anbragt paa den forreste, oeverste del af foerervaernet; resultanten af  belastningskraefterne skal befinde sig i traktorens midterplan. Der paafoeres en kraft Fv = 20 mt. Naar forenden af taget paa foerervaernet ikke kan modstaa den fulde kraft, skal kraften vedvare, indtil  taget er deformeret, saa det falder sammen med det plan, som forbinder den oeverste del af  foerervaernet med den del af traktorens forende, som er i stand til at baere traktorens vaegt, naar den  vaelter. Fraften skal saa fjernes og traktoren eller kraften flyttes, saaledes at bjaelken er over det  sted paa foerervaernet, som ville stoette traktoren, hvis den vaelter helt rundt. Herefter paafoeres kraften Fv. Kraften skal herefter paafoeres i mindst fem sekunder, efter at synlige  deformationer er ophoert. 1.6.Ekstra proeve Hvis der under en trykproeve opstaar brud eller revner, der ikke kan betragtes som ubetydelige, skal  der udfoeres en ny lignende trykproevning, men med en kraft paa 1,2 Fv, umiddelbart efter den  trykproevning, der foraarsagede bruddene eller revnerne. 2.DET FRIE OMRAADE 2.1.Det frie omraade er vist i fig. 2a, 2b, 2c, 2d og 2e i bilag V. Det frie omraade er fastlagt paa grundlag af: 2.1.1.Et lodret referenceplan, som almindeligvis ligger i traktorens laengderetning, og som gaar  gennem saedets referencepunkt og rattets centrum; dette plan skal kunne bevaege sig vandret med saedet  og rattet under slag, men forblive vinkelret paa traktorens gulfplan eller paa foerervaernet, hvis  dette er fjedrende ophaengt. 2.1.2.En referencelinje, som ligger i referenceplanet, og som gaar gennem saedets referencepunkt og  det foerste punkt i ratkransen, som den skaerer, naar den bevaeges fra lodret mod vandret. 2.2.Det frie omraade afgraenses af foelgende planer, naar traktoren staar paa en vandret flade og rattet,  saafremt det kan indstilles, er indstillet til koersel i normal siddestilling: 2.2.1.To lodrette planer 250 mm paa hver side af referenceplanet op til en hoejde af 300 mm over det  vandrette plan, der gaar gennem saedets referencepunkt, og i laengderetningen mindst 550 mm foran det  lodrette plan vinkelret paa referenceplanet 350 mm foran saedets referencepunkt. 2.2.2.To lodrette planer 200 mm paa hver side af referenceplanet op til en hoejde af 300 mm over det  vandrette plan, der gaar gennem saedets referencepunkt og i laengderetningen fra den i punkt 2.2.11  definerede flade til det lodrette plan vinkelret paa referenceplanet 350 mm foran saedets  referencepunkt. 2.2.3.Et skraat plan vinkelret paa referenceplanet, parallelt med og 400 mm over referencelinjen, som  straekker sig bagud til det punkt hvor det skaerer det lodrette plan, som er vinkelret paa  referenceplanet og gaar gennem saedets referencepunkt. 2.2.4.Et skraat plan vinkelret paa referenceplanet, som hviler paa ryglaenets oeverste kant, og som  moeder det foregaaende plan i dets bageste kant. 2.2.5.Et lodret plan, som er vinkelret paa referenceplanet, ligger mindst 40 mm foran rattet og  mindst 900 mm foran saedets referencepunkt. 2.2.6.En krum flade med aksen vinkelret paa referenceplanet og med en radius paa 150 mm, som beroerer  de i punkt 2.2.3 og 2.2.5 definerede planer. 2.2.7.To parallele skraatstillede planer, som gaar gennem de oevereste kanter af de planer, der er  defineret i punkt 2.2.1, saaledes at det skraatstillede plan i den side, paa hvilken slaget rammer,  ikke kommer naermere end 100 mm ved referenceplanet over det frie omraade. 2.2.8.Et vandret plan gennem saedets referencepunkt. 2.2.9.To dele af det lodrette plan vinkelret paa referenceplanet, som passerer 350 mm foran saedets  referencepunkt, idet begge disse to dele forbinder henholdsvis de bageste graenser for planerne i  punkt 2.2.1 og de forreste graenser for planerne i punkt 2.2.2. 2.2.10.To dele af det vandrette plan, som passerer 300 mm over saedets referencepunkt, idet begge  disse to dele forbinder henholdsvis de oeverste graenser for de lodrette planer i punkt 2.2.2 med de  nederste graenser for de skraatstillede planer i punkt 2.2.7. 2.2.11.En krum flade, hvis frembringer er vinkelret paa referenceplanet og hviler paa ryglaenets  bagside. 2.3.Saedets indstilling og saedets referencepunkt 2.3.1.Saedets referencepunkt 2.3.1.1.Referencepunktet bestemmes ved hjaelp af anordningen vist i fig. 3a og 3b i bilag V.  Anordningen bestaar af en saedeplade og ryglaensplader. Den nederste ryglaensplade sammenfoejes med  saedepladen ved hjaelp af led placeret i saederegionen (A) og i laenderegionen (B). Leddet i (B) skal  give mulighed for justering i hoejden. 2.3.1.2.Referencepunktet er defineret som det punkt i saedets midterplan i laengderetningen, hvor et  tangentialplan til den nederste kant af ryglaenet og et vandret plan skaerer hinanden. Dette  vandrette plan skaerer den nedre overflade af saedepladen i et punkt 150 mm foran den ovenfor naevnte  tangent. 2.3.1.3.Anordningen anbringes paa saedet. Den belastes derefter med en kraft paa 550 N i et punkt 50  mm foran leddet (A), og de to ryglaensplader presses med ringe kraft tangentielt mod ryglaenet. 2.3.1.4.Naar det ikke er muligt at bestemme tangenter til hvert enkelt omraade paa ryglaenet (over og  under laenderegionen), foretages foelgende: 2.3.1.4.1.Naar det ikke er muligt at bestemme nogen tangent til den nederste del: den nederste  ryglaensplade i lodret stilling presses mod ryglaenet. 2.3.1.4.2.Naar det ikke er muligt at bestemme nogen tangent til den oeverste del: leddet (B)  sammenspaendes i en hoejde af 230 mm over saedepladens nederste flade, naar ryglaenspladen staar  vinkelret paa saedepladen. Herefter presses de to ryglaensplader med ringe kraft mod ryglaenet efter  tangenten. 2.3.2.Saedets indstilling med henblik paa bestemmelse af saedets referencepunkt. 2.3.2.1.Hvis saedet kan indstilles, anbringes det i bageste og hoejeste position. 2.3.2.2.Hvis ryglaenets og saedets haeldning kan indstilles, skal de indstilles saaledes, at  referencepunktet befinder sig i bageste og hoejeste position. 2.3.2.3.Hvis saedet er udstyret med saedeophaeng, skal dette blokeres midtvejs, med mindre dette er i  modstrid med saedefabrikantens udtrykkelige anvisninger. Hvis der forefindes saadanne  brugsanvisninger, skal disse foelges. 3.MAALINGER 3.1.Brud og revner Efter hver afproevning undersoeges alle komponenter, samlinger og fastgoeringssystemer visuelt for at  paavise brud og revner. Der ses bort fra smaa revner i dele, som er uden styrkemaessig betydning. Der tages ikke hensyn til revner, som er fremkaldt af pendulklodsens kanter. 3.2.Det frie omraade 3.2.1.Under hver afproeving kontroleres det, om nogen del af foerervaernet er traengt ind i det frie  omraade omkring foerersaedet som defineret i naervaerende bilags punkt 2. 3.2.2.Endvidere kontrolleres det, om nogen del af det frie omraade befinder sig uden for det af  foerervaernet beskyttede omraade. Dette betragtes som vaerende tilfaeldet, dersom nogen del af det ville  komme kontakt med et plant underlag, hvis traktoren vaeltede i slagets retning. Herunder forudsaettes  dimensionerne paa daekkene paa for- og bagakslerne samt sporvidde at vaere de mindste, som anbefales af  fabrikanten. Er traktoren i oevrigt udstyret med en stiv struktur, en skaerm eller ethvert andet  haardt punkt, der er anbragt bag ved foerersaedet, betragtes dette element som et stoettepunkt i  tilfaelde af stejling eller vaeltning. Hoejden paa denne struktur bagpaa i forholt til foerersaedets  referencepunkt skal dog vaere mindre end 500 mm (se bilag V, fig. 2 f). Strukturen skal endvidere vaere tilstraekkelig stiv og solidt fastgjort til den bageste del af  traktoren. Denne struktur, som er monteret paa traktoren, skal uden at revne kunne taale en  belastning, der inden for rammerne af proceduren for tilpasning til den tekniske udvikling  fastsaettes seks maaneder inden direktivets ikrafttraedelse sammen med eventuelle bestemmelser for,  hvordan afproevningen skal gennemfoeres; denne belastning anbringes vandret i det punkt, der vil  ramme underlaget foerst i tilfaelde af stejling. 3.3.Elastisk deformation Den elastiske deformation maales 900 mm over referencepunktet i det lodrette plan, der gaar gennem  slagpunktet. Til denne maaling anvendes anordninger som vist i fig. 9 i bilag V. 3.4.Blivende deformation Efter den sidste trykproeve noteres den blivende deformation af foerervaernet. Med dette for oeje  noteres placeringen af foerervaernets hoveddele i forhold til saedets referencepunkt foer afproevningens  paabegyndelse. B. Statisk proevning 1.BELASTININGS- OG TRYKPROEVNING 1.1.Belastningsproevning bagtil 1.1.1.Belastningen paafoeres vandret, i et lodret plan parallelt med traktorens midterplan. Belastningspunktet er den del af foerervaernet, som maa formodes at ramme jorden foerst ved et  stejlingsuheld, og er normalt den oevereste kant. Det lodrette plan, i hvilken belastningen paafoeres,  skal vaere beliggende i en afstand af 1/3 af foerervaernets ydre bredde foroven fra midterplanet. Saafremt foerervaernet er krumt eller har fremspringende kanter paa dette sted, anbringes der kiler,  saaledes at belastningsproeven kan udfoeres paa dette sted, men paa en saadan maade, at foerervaernet ikke  styrkes derved. 1.1.2.Montagen forankres til underlaget som beskrevet i punkt 3 i bilag III-B. 1.1.3.Den energi, der absorberes af foerervaernet under denne proeve, skal mindst vaere paaEil = 500 +  0,5 mt. 1.2.Belastningsproevning fortil 1.2.1.Belastningen paafoeres vandret, i et lodret plan parallelt med traktorend midterplan og  beliggende i en afstand af 1/3 af foerervaernets ydre bredde foroven fra midterplanet. Belastningspunktet er den del af foerervaernet, som maa formodes at ramme jorden foerst, saafremt  traktoren vaelter sidelaens under fremadgaaende koersel, og er normalt den oeverste kant. Saafremt foerervaernet er krumt eller har fremspringende kanter paa dette sted, anbringes der kiler,  saaledes at belastningsproeven kan udfoeres paa dette sted, men paa en saadan maade, at foerervaernet ikke  styrkes derved. 1.2.2.Montagen forankres til underlaget som beskrevet i punkt 3 i bilag III-B. 1.2.3.Den energi, der absorberes af foerervaernet under denne proeve, skal mindst vaere paa Eil = 500 + 0,5 mt. 1.3.Belastningsproevning paa siden 1.3.1.Belastningen paafoeres vandret, i et lodret plan, som er vinkelret paa traktorens midterplan. Belastningspunktet er den del af foerervaernet, som maa formodes at ramme jorden foerst, saafremt  traktoren vaelter, og er normalt den oeverste kant. 1.3.2.Montagen forankres til underlaget som beskrevet i punkt 3 bilag III-B. 1.3.3.Den energi, der absorberes af foerervaernet under denne proeve, skal mindst vaere paa Eis = 1,75 mt Bb + B2B hvor Bb er foerervaernets maksimale ydre bredde ob B traktorens mindste bredde. 1.4.Trykproevning bagtil Alle bestemmelserne er de samme som anfoert i punkt 1.4 i bilag IV-A. 1.5.Tryproevning fortil Alle bestemmelserne er de samme som anfoert i punkt 1.5 i bilag IV-A. 1.6.Overbelastningsproevning (ekstra proeve) 1.6.1.Under alle omstaendigheder skal overbelastningsproevningen gennemfoeres, dersom kraften falder  med mere end 3 % i loebet af de sidste 5 %'s deformation, naar den kraevede energi er optaget af  konstruktionen (se fig. 10b). 1.6.2.Overbelastningsproevningen bestaar af at oege den vandrette belastning i trin paa 5 % af den fra  starten kraevede energi indtil i alt 20 % mere end den kraevede energi (se fig. 10c). 1.6.2.1.Overbelastningsproevningen er tilfredsstillende, dersom kraften efter hvert trin paa 5 %, 10  % eller 15 % af den kraevede energi falder mindre end 3 % vet et trin paa 5 %, og dersom kraften hele  tiden er stoerre end 0,8 F max. 1.6.2.2.Overbelastningsproevning er tilfredsstillende, dersom kraften, efter at konstruktionen har  optaget 20 % af den yderligere energi, er stoerre end 0,8 F max. 1.6.2.3.Yderligere brud og revner og/eller indtraengen i eller manglende beskyttelse af det frie  omraade paa grund af en elastik deformation er tilladt under overbelastningsproeven. Efter ophoer af  belastningen maa foerervaernet ikke traenge ind i omraadet, og omraadet skal vaere fuldstaendig beskyttet. 1.7.Trykoverbelastningsproevning Hvis der under trykproevningen opstaar brud eller revner, der ikke kan betragtes som uvaesentlige,  skal der foretages en ny lignende trykproevning, men med en kraft paa 1,2 F. Dette skal ske  umiddelbart efter den foerste proevning. 2.DET FRIE OMRAADE Som det frie omraade, der er beskrevet i punkt 2 i bilag IV-A, bortset fra at ordene »slaget rammer«  erstattes med »belastningen paafoeres« i tredje linje af punkt 2.2.7. 3.MAALINGER 3.1.Brud og revner Efter hver afproevning undersoeges alle komponenter, samlinger og fastgoeringssystemer visuelt for at  paavise brud og revner. Der ses bort fra smaa revner i dele, som er uden styrkemaessig betydning. 3.2.Det frie omraade 3.2.1.Under hver afproevning kontrolleres det, om nogen del af foerervaernet er traengt ind i det frie  omraade som defineret i punkt 2. 3.2.2.Endvidere kontrolleres det, om nogen del af det frie omraade befinder sig uden for det af  foerervaernet beskyttede omraade. Dette betragtes som vaerende tilfaeldet, dersom nogen del af det ville  komme i kontakt med et plant underlag, hvis traktoren vaeltede i slagets retning. Herunder  forudsaettes dimensionerne paa daekkene paa for- og bagakslerne samt sporvidde at vaere de mindste, som  anbefales af fabrikanten. Er traktoren i oevrigt udstyret med en stiv struktur, en skaerm eller  ethvert andet haardt punkt, der er anbragt bag ved foerersaedet, betragtes dette element som et  stoettepunkt i tilfaelde af stejling eller vaeltning. Hoejden paa denne struktur bagpaa i forhold til  foerersaedets referencepunkt skal dog vaere mindre end 500 mm (se bilag V, fig. 2 f)). Strukturen skal endvidere vaere tilstraekkelig stiv og solidt fastgjort til den bageste del af  traktoren. Denne struktur, som er monteret paa traktoren, skal uden at revne kunne taale en  belastning, der inden for rammerne af proceduren for tilpasning til den tekniske udvikling  fastsaettes seks maaneder inden direktivets ikrafttraedelse sammen med eventuelle bestemmelser for,  hvordan afproevningen skal gennemfoeres; denne belastning anbringes vandret i det punkt, der vil  ramme underlaget foerst i tilfaelde af stejling. 3.3Elastisk deformation (ved belastningsproevning paa siden) Den elastiske deformation maales 900 mm over saedets referencepunkt i det lodrette plan, hvor  belastningen paafoeres. Til denne maaling kan der anvendes anordninger som vist i fig. 9 i bilag V. 3.4.Blivende deformation Efter den sidste trykproeve notres den blivende deformation af foerervaernet. Med dette for oeje  noteres placeringen af foerervaernets hoveddele i forhold til saedets referencepunkt foer afproevningens  paabegyndelse.   BILAG V FIGURER >START GRAFIK><?aa8K>Figur 1 <?aa6W><?aa8H>Udstyr til rulningsproever ved en haeldning paa 1:1,5 <?aa5W"SLUT GRAFIK>>START GRAFIK><?aa8K>Figur 2a <?aa6W><?aa8H>Det frie omraade. Snit i referenceplanet <?aa5W><?aa8K>Figur 2b <?aa6W><?aa8H>Det frie omraade. Set fra siden. <?aa5W><?aa8K>Figur 2c <?aa6W><?aa8H>Det frie omraade. Set bagfra. <?aa5W><?aa8K>Figur 2d <?aa6W><?aa8H>Det frie omraade. Set fra oven. <?aa5W><?aa8K>Figur 2e <?aa6W><?aa8H>Den nederste del af det frie omraade. Set 3/4 bagfra. <?aa5W><?aa8K>Figur 2f <?aa6W"SLUT GRAFIK>>START GRAFIK><?aa8H><?aa0G>Bagtil monteret struktur (haardt punkt) maks. 500   Simuleret underlagsplan <?aa5W><?aa8K>Figur 3a <?aa6W><?aa8H>Anordning til bestemmelse af saedets referencepunkt. <?aa5W><?aa8K>Figur 3b <?aa6W><?aa8H>Metode til bestemmelse af saedets referencepunkt. >SLUT GRAFIK>>START GRAFIK><?aa5W><?aa8K>Figur 4 <?aa6W><?aa8H>Pendalklods med ophaengskaeder eller staaltove. <?aa5W"SLUT GRAFIK>>START GRAFIK><?aa8K>Figur 5 <?aa6W><?aa8H>Eksempel paa forankring af traktoren. Slagproeve bagtil. >SLUT GRAFIK>>START GRAFIK><?aa8K>Figur 6 <?aa6W><?aa8H>Eksempel paa forankring af traktoren. Slagproeve fortil. >SLUT GRAFIK>>START GRAFIK><?aa8K>Figur 7 <?aa6W><?aa8H>Eksempel paa forankring af traktoren. Slagproeve paa siden. >SLUT GRAFIK>>START GRAFIK><?aa8K>Figur 8 <?aa6W><?aa8H>Opstilling ved trykproeve. <?aa3W><?aa8K>Bemaerkning:<?aa6L><?aa6L><?aa0G>Tegningen af foerervaenet er kun vist for at illustrere  opstillingen og dimensionerne. Den angiver ikke krav til foerervaernets konstruktion. >SLUT GRAFIK>>START GRAFIK><?aa5W><?aa8G>1 -<?aa5L>Blivende deformation <?aa8G>2 -<?aa5L>Elastisk deformation <?aa8G>3 -<?aa5L>Samlet (blivende og elastisk) deformation <?aa5W><?aa8K>Figur 9 <?aa6W><?aa8H>Eksempel paa apparat til maaling af den elastiske deformation >SLUT GRAFIK>>START GRAFIK><?aa8G>1.<?aa6L>Find aF<?È>m svarende til 0,95 D<?È>m. <?aa6W><?aa8G>1.1.<?aa6L>Overbelastningsproevning ikke noedvendig, da aF<?È>m < 1,03 F<?È>m. <?aa5W><?aa8K>Figur 10a <?aa6W><?aa8H>Kraft/deformationskurve. <?aa8G>Overbelastningsproevning er ikke noedvendig. <?aa5W><?aa8G>1.<?aa6L>Find aF<?È>m svarende til 0,95 D<?È>m. <?aa6W><?aa8G>1.1.<?aa6L>Overbelastningsproevning er noedvendig, da aF<?È>m > 1,03 F<?È>m. <?aa6W><?aa8G>1.2.<?aa6L>Overbelastningsproevning er positiv da, bF<?È>m > 0,97 F<?È>m og bF<?È>m > 0,8  F<?aaT>max<?aaN>. <?aa5W><?aa8K>Figur 10b <?aa6W><?aa8H>Kraft/deformationskurve. <?aa8G>Overbelastningsproevning noedvendig. <?aa5W><?aa8G>1.<?aa6L>Find aF<?È>m svarende til 0,95 D<?È>m. <?aa6W><?aa8G>1.1.<?aa6L>Overbelastningsproevning er noedvendig, da aF<?È>m > 1,03 F<?È>m. <?aa6W><?aa8G>1.2.<?aa6L>bF<?È>m < 0,97 F<?È>m, overbelastningsproevning fortsaettes. <?aa6W><?aa8G>1.3.<?aa6L>cF<?È>m < 0,97 bF<?È>m, overbelastningsproevning fortsaettes. <?aa6W><?aa8G>1.4.<?aa6L>dF<?È>m < 0,97 cF<?È>m, overbelastningsproevning fortsaettes. <?aa6W><?aa8G>1.5.<?aa6L>Overbelastningsproevning er positiv, da eF<?È>m > 0,8 F max. <?aa1W><?aa8K>NB:<?aa6L><?aa0G>Dersom F falder til under 0,8 F max paa et vilkaarligt tidspunkt, kasseres  konstruktionen. <?aa5W><?aa8K>Figur 10c <?aa6W><?aa8H>Kraft/deformationskurve <?aa8G>Overbelastningsproevning fortsaettes <?aa5W"SLUT GRAFIK> BILAG VI EKSEMPEL PAA RAPPORT VEDROERENDE AFPROEVNING FOR EOEF KOMPONENTTYPEGODKENDELSE AF  FRONTMONTERET FOERERVAERN MED HENSYN TIL DETS STYRKE SAAVEL SOM TIL STYRKEN AF DETS FASTGOERELSE TIL  TRAKTOREN >TABELPOSITION>EOEF-komponenttypegodkendelse nr.  . 1.Fabrikat af foerervaern eller dets handelsbetegnelse  .  . 2.Navn og adresse paa fabrikanten af traktor eller fabrikanten af foerervaern  .  . 3.Navn og adresse paa eventuel befuldmaegtigede for fabrikanten af traktor eller fabrikanten af foerervaern  .  . 4.Specifikation for den traktor, paa hvilken proevningerne er udfoert 4.1.Fabrikat  . 4.2.Type  . 4.3.Serienummer  . 4.4.Akselafstand/inertimoment(1) . mm/kgm2(1) 4.5.Daekdimensioner:for  . bag  . 5.Udvidelse af EOEF-komponenttypegodkendelse til montering paa andre traktortyper 5.1.Fabrikat  . 5.2.Type  . 5.3.Traktorens masse uden ballast, med foerervaern monteret, uden foerer  . kg 5.4.Daekdimensioner:for  . bag  . 6.Foerervaernets specifikationer 6.1.Hovedtegning af saavel foerervaern som dets montering paa traktoren 6.2.Fotografier af fastgoerelsestaljer  . 6.3.Kortfattet beskrivelse af foerervaernet, herunder af konstruktionsmaaden, fastgoerelsen,  beklaedningen, adgangsforholdene, muligheden for noedudgang, indvendig polstring og forholdsregler  til imoedegaaelse af vidererulning  . 6.4.Dimensioner 6.4.1.Hoejden af tagets dele over det belastede saede/saedets referencepunkt(1)  . mm 6.4.2.Hoejden af tagets dele over gulv  . mm 6.4.3.Mindste afstand fra ratkransen til foerervaernet  . mm 6.4.4.Stoerste hoejde af traktor med foerervaern monteret  . mm 6.4.5.Stoerste bredde af foerervaern  . mm 6.5.Materialedata og kvalitetsangivelse med henvisning til normer  . Hovedboejle  . (materiale og dimensioner) Fastgoerelse  . (materiale og dimensioner) Tag  . (materiale og dimensioner) Indvendig polstring  . (materiale og dimensioner) Bolte i beslag og fastgoerelse  . (kvalitet og dimensioner) 7.Afproevningsresultater 7.1.Slag/belastnings-(1)og trykproevning Slag/belastningsproever udfoert paa venstre/hoejre side bagpaa(2), venstre/hoejre side foran(2) og paa  venstre/hoejre side(2). Referencemasse anvendt ved beregning af slagenergi og belastning  . kg De for disse afproevninger opstillede krav om brud og revner, stoerste oejeblikkelige blivende  deformation og om at det frie omraade er opfyldt/ikke opfyldt(2) paa tilfredsstillende maade. 7.2.Deformationer maalt efter afproevningerne. Blivende deformation: bagtil:til venstre  . mm til hoejre  . mm fortil:til venstre  . mm til hoejre  . mm  til siden: foran  . mm bagpaa  . mm taget nedad: bagpaa  . mm foran  . mm Forskellen mellem stoerste oejeblikkelige deformation og blivende deformation under sideslagproeve  . mm 8.Rapportes nummer  . 9.Dato  . 10.Underskrift  .  (1)Det ikke gaeldende overstreges.  (1)Afhaengig af den anvendte afproevningsmetode.  (2)Det ikke gaeldende overstreges.   BILAG VII MAERKNING EOEF-komponenttypegodkendelsesmaerket bestaar af: -et rektangel, i hvilket der er anbragt et bogstav » e « fulgt af kendingsnummer eller en gruppe  bogstaver for det land, som har meddelt typegodkendelsen: 1 for Tyskland 2 for Frankrig 3 for Italien 4 for Nederlandene 6 for Belgien 9 for Spanien 11 for Det Forende Kongerige 13 for Luxembourg 18 for Danmark IRL for Irland EL for Graekenland P for Porrtugal -et komponenttypegodkendelsesnummer, som svarer til nummeret paa den  EOEF-komponenttypegodkendelsesattest, som er udstedt for foerervaernets styrke og styrken af dets  fastgoerelse paa traktoren, anbragt paa et vilkaarligt sted under og i naerheden af rektanglet. -bogstaverne »V« eller »VS« alt efter om der er tale om en dynamisk eller statisk proeve, fulgt af  nummeret 2, som betyder, at det drejer sig om en type frontmonteret foerervaern omfattet af  direktivet. >START GRAFIK><?aa8H>EKSEMPEL PAA EOEF-TYPEGODKENDELSESMAERKE <?aa1V><?aa8G>Den anordning, som baerer det viste EOEF-typegodkendelsesmaerke, er et frontmonteret  foerervaern med 2 opstalter, som har vaeret underkastet en dynamisk proeve, og som er bestemt til en  smalsporet traktor <?ss>(V2), der er EOEF-typegodkendt i Belgien (e6) under nummer 43. <?aa5W"SLUT GRAFIK>  BILAG VIII EKSEMPEL PAA EOEF-KOMPONENTTYPEGODKENDELSESATTEST Myndighedens navnOPLYSNING  VEDROERENDE MEDDELELSE, NAEGTELSE, INDDRAGELSE AF EOEF-KOMPONENTTYPEGODKENDELSE ELLER UDVIDELSE AF  EOEF-KOMPONENTTYPEGODKENDELSE FOR FRONTMONTEREDE FOERERVAERN MED HENSYN TIL STYRKEN AF DETTE OG AF  DETS FASTGOERELSE PAA TRAKTOREN Typegodkendelsesnummer  .  . udvidelse(1)  1.Foerervaernets fabriks- eller firmamaerke  .  .  2.Navn og adresse paa fabrikanten af foerervaernet  .  .  3.Navn og adresse paa fabrikantens eventuelle befuldmaegtigede  .  .  4.Maerke, type og fabrikant af den traktor, hvortil foerervaernet er beregnet  .  .  5.Udvidelse af EOEF-komponenttypegodkendelse til montering paa foelgende type(r) traktor(er)  .  .  5.1.Masse uden ballast som defineret i pkt. 1.4 i bilag III overstiger/overstiger ikke(2) den ved  proevningen benyttede referencemasse med mere end 5 %.  5.2.Fastgoerelsesmetode og monteringspunkter er/er ikke(2) identiske.  5.3.Alle komponenter, der tjener som stoette for foerervaernet er/er ikke(2) identiske.  6.Fremstillet til EOEF-komponenttypegodkendelse den  .  7.Proeveanstalt  .  8.Afproevningsrapportens dato og nummer  .  9.Dato for meddelelse/naegtelse/inddragelse af EOEF-komponenttypegodkendelse(2)  . 10.Dato for udvidelsens meddelelse/naegtelse/inddragelse af udvidelse af EOEF-komponenttypegodken- delse(2)  . 11.Sted  . 12.Dato  . 13.Foelgende dokumenter, der er forsynet med ovenfor naevnte godkendelsesnummer, er vedlagt denne  attest (f.eks. afproevningsrapport)  . 14.Eventuelle bemaerkninger  . 15.Underskrift  .  (1)Angiv i paakommende tilfaelde, om det drejer sig om foerste, anden osv. udvidelse af den  oprindelige EOEF-komponenttypegodkendelse.  (2)Det ikke gaeldende overstreges.   BILAG IX FORSKRIFTER FOR EOEF-STANDARDTYPEGODKENDELSE 1.Begaering om  EOEF-standardtypegodkendelse af en type traktor med hensyn til styrken af foerervaernet og af dets  fastgoerelse paa traktoren skal indsendes af traktorfabrikanten eller af dennes befuldmaegtigede. 2.Til den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for afproevningen for standardtypegodkendelse,  indleveres en traktor med behoerigt godkendt foerervaern og tilhoerende fastgoerelse; denne traktor skal  vaere repraesentativ for den traktortype, som soeges godkendt. 3.Der tekniske tjeneste, der er ansvarlig for afproevningen for standardtypegodkendelse,  kontrollerer, om den godkendte type foerervaern er beregnet til montering paa den type traktor, for  hvilken der begaeres standardtypegodkendelse. Den kontrollerer isaer, om foerervaernets fastgoerelse  svarer til den, der er blevet kontrolleret i forbindelse med EOEF-komponenttypegodkendelsen. 4.Indehaveren af en EOEF-standardtypegodkendelse kan begaere udvidelse af denne til at gaelde for  andre foerervaenstyper. 5.De kompetente myndigheder udsteder denne udvidelse paa foelgende vilkaar: 5.1.Den nye type foerervaern og dennes fastgoerelse paa traktoren er blevet EOEF-komponenttypegodkendt. 5.2.Den er konstrueret til montering paa den type traktor, hvortil udvidelse af  EOEF-standardtypegodkendelsen begaeres. 5.3.Fastgoerelsen af foerervaernet paa traktoren svarer til den, der er blevet kontrolleret i  forbindelse med EOEF-komponenttypegodkendelsen. 6.Et skema som vist i bilag X skal vedlaegges EOEF-standardtypegodkendelsesskema for hver  standardtypegodkendelse eller udvidelse af standardtypegodkendelse, som udstedes eller naegtes  udstedt. 7.Hvis begaering om EOEF-standardtypegodkendelse af en traktortype indsendes samtidig med begaering om  EOEF-komponenttypegodkendelse af en type foerervaern beregnet til den traktor, for hvilken der begaeres  EOEF-standardtypegodkendelse, udfoeres den i punkt 2 og 3 fastsatte kontrol ikke.   BILAG X EKSEMPEL Myndighedens navnPAA BILAG TIL EOEF-STANDARDTYPEGODKENDELSESSKEMA FOR EN  TRAKTORTYPE MED HENSYN TIL FRONTMONTERET FOERERVAERNS STYRKE OG STYRKEN AF DETS FASTGOERELSE TIL TRAKTOREN (Artikel 4, stk. 2, og artikel 10 i Raadets direktiv 74/150/EOEF af 4. marts 1974 om tilnaermelse af  medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af landbrugs- og skovbrugshjultraktorer) EOEF-standardtypegodkendelsesnummer  .  . udvidelse(1)  1.Traktorens fabriks- eller firmamaerke  .  2.Traktorens type  .  3.Traktorfabrikantens navn og adresse  .  .  4.navn og adresse paa fabrikantens eventuelle befuldmaegtigede  .  .  5.Foerervaernets fabriks- eller firmamaerke  .  .  6.Udvidelse af EOEF-standardtypegodkendelsen til at gaelde for foelgende  foerervaernstype/foerervaernstyper  .  .  7.Traktoren indleveret til EOEF-standardtypegodkendelse den  .  8.Proeveanstalt, som er ansvarlig for kontrol med overensstemmelsen for  EOEF-standardtypegodkendelsen  .9.Afproevningsrapportens dato  . 10.Afproevningsrapportens nummer  . 11.EOEF-standardtypegodkendelse med hensyn til foerervaernets styrke og styrken af dets fastgoerelse  til traktoren er udstedt/naegtet udstedt(2)  . 12.Udvidelse af EOEF-standardtypegodkendelse med hensyn til foerervaernets styrke og styrken af dets fastgoerelse til traktoren er udstedt/naegtet udstedt(2)(2)  . 13.Sted  . 14.Dato  . 15.Underskrift  .  (1)Angiv i paakommende tilfaelde, om det drejer sig om foerste, anden osv. udvidelse af den  oprindelige EOEF-standardtypegodkendelse.  (2)Det ikke gaeldende overstreges.