Avis juridique important

|

31988L0195

Kommissionens direktiv 88/195/EØF af 24. marts 1988 om tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 80/1269/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om motordrevne køretøjers motoreffekt

EF-Tidende nr. L 092 af 09/04/1988 s. 0050 - 0059 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 17 s. 0048  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 17 s. 0048

KOMMISSIONENS DIREKTIV  af 24 . marts 1988  om tilpasning til den tekniske udvikling af Raadets direktiv 80/1269/EOEF om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om motordrevne koeretoejers motoreffekt  ( 88/195/EOEF )  ( 88/195/EOEF )   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -   under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,  under henvisning til Raadets direktiv 80/1269/EOEF af 16 . december 1980 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om motordrevne koeretoejer ( 1 ), saerlig artikel 3, og  ud fra foelgende betragtninger :  Paa baggrund af erfaringerne og udviklingens nuvaerende stade er tiden nu inde til at praecisere de relevante afproevningsprocedurer, fastsat i direktiv 80/1269/EOEF, og isaer bringe dem paa linje med den seneste udvikling inden for De Forenede Nationers  OEkonomiske Kommission for Europa og Den Internationale Standardiseringsorganisation ( ISO );  bestemmelserne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse afgivet af Udvalget for Tilpasning af Direktiver til den Tekniske Udvikling - Motorkoeretoejer -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :    Artikel 1   Bilag I og II til direktiv 80/1269/EOEF aendres som angivet i bilaget til denne direktiv .  Artikel 2   1 . Med virkning fra 1 . april 1988 kan medlemsstaterne ikke under henvisning til motoreffekten  - naegte at meddele EOEF-standardtypegodkendelse for en koeretoejstype eller at udstede den i sidste led af artikel 10, stk . 1, i Raadets direktiv 70/156/EOEF ( 2 ) omtalte kopi af standardtypegodkendelsesskemaet eller at meddele national typegodkendelse eller  - forbyde ibrugtagning af koeretoejer  dersom en saadan koeretoejstype eller saadanne koeretoejers motoreffekter blevet bestemt i overensstemmelse med direktiv 80/1269/EOEF, senest aendret ved dette direktiv .  2 . Med virkning fra 1 . oktober 1988  - skal medlemsstaterne ikke laengere udstede den i sidste led af artikel 10, stk . 1, i direktiv 70/156/EOEF omtalte kopi af standardtypegodkendelsesskemaet for en koeretoejstype, hvis motoreffekt ikke er blevet bestemt i overensstemmelse med direktiv  80/1269 /EOEF, senest aendret ved dette direktiv .  - kan medlemsstaterne naegte at meddele national typegodkendelse for en koeretoejstype, hvis motoreffekt ikke er blevet bestemt i overensstemmelse med direktiv 80/1269/EOEF, senest aendret ved dette direktiv .  3 . Med virkning fra 1 . oktober 1992 kan medlemsstaterne naegte ibrugtagning af koeretoejer, hvis motoreffekt ikke er blevet bestemt i overensstemmelse med direktiv 80/1269/EOEF, senest aendret ved dette direktiv .  Artikel 3   Medlemsstaterne saetter de noedvendige bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden 1 . april 1988 . De underretter straks Kommissionen herom .  Artikel 4   Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .   Udfaerdiget i Bruxelles, den 24 . marts 1988 .  Paa Kommissionens vegne  COCKFIELD  Naestformand   ( 1 ) EFT nr . L 375 af 31 . 12 . 1980, s. 46 .  ( 2 ) EFT nr . L 42 af 23 . 2 . 1970, s . 1 .    BILAG   Bilag I til direktiv 80/1269/EOEF affattes saaledes :   ( 1 ) Systemet til maaling af drejningsmomentet skal vaere kalibreret paa en saadan maade, at friktionstab tages i betragtning . Maalenoejagtigheden i den laveste halvdel af dynamometrets skala maa vaere ± 2 % af det maalte drejningsmoment .    "BILAG I  BESTEMMELSE AF MOTOREFFEKT    1 .  EOEF-STANDARDTYPEGODKENDELSE   1.1 .  Ansoegning om EOEF-standardtypegodkendelse   Ansoegning om EOEF-standardtypegodkendelse af en koeretoejstype for saa vidt angaar motoreffekt indgives af koeretoejets fabrikant eller dennes befuldmaegtigede .  1.1.1.  Den ledsages af de nedenfor angivne  dokumenter samt af foelgende oplysninger i tre eksemplarer :  1.1.1.1 .  Behoerigt udfyldt skema med beskrivelse .  1.1.1.2 .  Oplysninger i overensstemmelse med tillaeg 1 eller 2 .  1.1.2 .  Hvis den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for proeverne, selv  udfoerer disse, fremstilles et repaesentativt koeretoej for den koeretoejstype, der skal EOEF-standardtypegodkendes, for den paagaeldende tjeneste .  1.2 .  Dokumentation   Hvis en ansoegning som omhandlet i punkt 1.1 godkendes, udsteder den kompetente myndighed  det dokument, hvortil modellen er vist i bilag II . Den kompetente myndighed i den medlemsstat, der foretager EOEF-standardtypegodkendelsen, kan ved udstedelsen af dette dokument anvende en rapport, der er udarbejdet af et godkendt laboratorium i  overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv .  2 .  ANVENDELSESOMRAADE  2.1 .  Denne metode anvendes for forbraendingsmotorer, anvendt til fremdrift af koeretoejer af klasserne M og N som defineret i bilag I til direktiv 70/156/EOEF, og som tilhoerer en  af foelgende kategorier :  2.1.1.  Stempelforbraendingsmotorer ( styret taending eller kompressionstaending ) bortset fra fristempelmotorer .  2.1.2 .  Motorer med roterende stempler .  2.2 .  Denne metode anvendes for indsugnings- og trykladede motorer .  3 .   DEFINITIONER   I dette direktiv forstaas ved :  3.1 .  "Nettoeffekt" effekt bestemt paa proevebaenk ved krumtapaksel eller tilsvarende del ved tilsvarende omdrejningstal med motoren forsynet med det tilbehoer, som er angivet i tabel 1 nedenfor . Hvis  effektmaaling kun kan udfoeres paa motor, udstyret med gearkasse, skal der tages hensyn til gearkassens virkningsgrad .  3.2 .  "Maksimal nettoeffekt" den maksimale vaerdi af nettoeffekten maalt ved fuld last paa motoren .  3.3 .  "Standardudstyr" udstyr som af  fabrikanten er beregnet til en given anvendelse .  4 .  MAALENOEJAGTIGHED VED FULD LAST  4.1 .  Drejningsmoment : ± 1 % af det maalte drejningsmoment ( 1 ).  4.2 .  Omdrejningshastighed   Maalenoejagtigheden skal vaere ± 0,5 %. Omdrejningshastigheden skal  fortrinsvis maales ved hjaelp af en omdrejningstaeller og en tidstaeller, der er automatisk synkroniserede .  4.3 .  Braendstofforbrug : ± 1 % af det maalte forbrug .  4.4 .  Braendstoftemperatur : ± 2 K .  4.5 .  Indsugningsluftens temperatur : ± 2 K .  4.6 .   Barometertryk : ± 100 Pa .  4.7 .  Tryk i indsugningssystemet : ± 50 Pa ( se note 1a i tabel 1 ).  4.8 .  Tryk i koeretoejets udstoedningssystem : ± 200 Pa ( se note 1b i tabel 1 ).  5 .  AFPROEVNING AF MOTORENS NETTOEFFEKT  5.1 .  Tilbehoer  5.1.1 .  Anvendt tilbehoer    Under proeven skal det tilbehoer, som er noedvendigt for motorens funktion i den tilsigtede anvendelse, saa vidt muligt vaere monteret paa proevebaenken paa samme maade som ved den tilsigtede anvendelse .  5.1.2 .  Ikke anvendt tilbehoer   Det tilbehoer, som kun er  noedvendigt for anvendelsen af selve koeretoejet, og som er monteret paa motoren, skal fjernes ved proeven . Som eksempel gives foelgende ikke udtoemmende liste :   - luftkompressor til bremser   - pumpe til servostyring   - pumpe til affjedringssystem   -  ventilationssystem .   For udstyr, som ikke kan demonteres, kan den optagne tomgangseffekt bestemmes og laegges til den maalte effekt .   TABEL 1  Tilbehoer, der skal anvendes under afproevningen til bestemmelse af motorens nettoeffekt      Num -  mer   Tilbehoer   Anvendes ved afproevning  af motorens nettoeffekt          1  Indsugningssystem    Indsugningsmanifold  Luftfilter ( 1a )  Indsugningslyddaemper ( 1a )  System til skylning af krumtaphus  Hastighedsbegraenser ( 1a )  Ja, standardudstyr      2  Opvarmningssystem til indsugningsmanifold  Ja, standardudstyr (dersom det er muligt, skal dette indstilles i gunstigste position )      3  Udstoedningssystem    Udstoedningsrensningssystem  Udstoedningsmanifold  Roer ( 1b )  Lyddaemper ( 1b )  Afgangsroer ( 1b )  Motorbremse ( 2 )  Tryklader  Ja, standardudstyr      4  Braendstofpumpe ( 3 )  Ja, standardudstyr      5  Karburator    Elektronisk styresystem, luftgennemstroemningsmaaler osv . ( hvis monteret )  Ja, standardudstyr   Trykbegraenser  Fordamper  Blandingsaggregat  Udstyr til gasdrevne motorer      6  Braendstofindsproejtningssystem ( benzin og diesel )    Forfilter  Filter  Pumpe  Roersystem  Indsproejtningsdyse  Luftindtagsventil - hvis monteret ( 4 )  Elektronisk styresystem, luftgennemstroemningsmaaler osv . ( hvis monteret )  Regulator/betjeningssystem  Automatisk fuldlaststop paa reguleringsstandstangen som funktion af de atmosfaeriske betingelser  Ja, standardudstyr      7  Udstyr til vaeskekoeling    Motorhjelm  Luftudtag, motorhjelm  Nej   Koeler  Ventilator ( 5 ) ( 6 )  Ventilatorskaerm  Vandpumpe  Termostat ( 7 )  Ja, standardudstyr ( 5 )      8  Luftkoeling    Skaern  Blaeser ( 5 ) ( 6 )  Temperaturregulator  Ja, standardudstyr      9  Elektrisk udstyr  Ja, standardudstyr ( 8 )      10  Trykladningsudstyr ( hvis monteret )    Kompressor, trukket direkte af motoren og/eller udstoedningsgassen  Ladeluftkoeler ( 9 )  Koelepumpe eller -ventilator ( trukket af motor )  Gennemstroemningskontrolsystem for koelevaeske ( hvis monteret )  Ja, standardudstyr      11  Hjaelpeventilator til proevebaenk  Ja, om noedvendigt      12  Antiforureningsudstyr ( 10 )  Ja, standardudstyr     ( 1a ) Det komplette indsugningssystem skal  monteres som i den tilsigtede anvendelse :  - naar der bestaar risiko for, at det har en vaesentlig indvirkning paa motorens effekt  - naar det drejer sig om totaktsmotorer og motorer med styret taending  - naar fabrikanten kraever det .  I andre tilfaelde kan et lignende system anvendes, og det skal konstateres, at indsugningstrykket ikke afviger mere end 100 Pa fra den af fabrikanten angivne graensevaerdi for et rent luftfilter .  ( 1b ) Det komplette udstoedningssystem skal monteres som i den tilsigtede anvendelse :  - naar der bestaar risiko for, at det har en vaesentlig indvirkning paa motorens effekt  - naar det drejer sig om totaktsmotorer og motorer med styret taending  - naar fabrikanten kraever det .  I andre tilfaelde kan et lignende system monteres, forudsat at trykket ved udgangen af motorens udstoedningssystem ikke afviger mere end 1 000 Pa fra det af fabrikanten angivne tryk . Udgangen af motorens udstoedningssystem defineres som et punkt, der  ligger 150 mm fra afslutningen af den del af udstoedningssystemet, der er monteret paa motoren .  ( 2 ) Hvis der findes en motorbremse i udstoedningssystemet, skal bremseventilen indstilles i fuldt aaben position .  ( 3 ) Braendstoffets foedetryk kan om noedvendigt indstilles til at gengive det eksisterende tryk ved den givne motoranvendelse ( isaer hvis et braendstofretursystem anvendes ).  ( 4 ) Luftindtagsventilen er styreorgan for den pneumatiske regulator af indsproejtningspumpen . Regulatoren eller indsproejtningssystemet kan indeholde andre elementer, som kan paavirke maengden af indsproejtet braendstof .  ( 5 ) Koeler, ventilator, ventilatorskaerm, vandpumpe og termostat skal paa proevebaenken have samme indbyrdes position som paa motorkoeretoejet . Cirkulation af koelevaeske maa kun ske ved hjaelp af motorens vandpumpe . Koelingen kan ske enten gennem motorens koeler  eller gennem et ydre kredsloeb, under forudsaetning af at dette kredsloebs ydelsestab og pumpeindgangstryk i det vaesentlige er de samme som i motorens koelesystem . Hvis koeleren er forsynet med spjaeld, skal dette vaere aabent .  Hvis koeleren, ventilatoren og ventilatorskaermen af praktiske grunde ikke kan monteres paa motoren, bestemmes den effekt, som ventilatoren forbruger monteret adskilt i sin korrekte position i forhold til koeler og skaerm ( hvis denne findes ), ved de  omdrejningshastigheder, som svarer til motorens omdrejningshastighed under effektproeven, enten ved beregning ud fra typedata eller ved praktisk afproevning . Denne effekt, korrigeret ud fra de atmosfaeriske referencebetingelser, der er defineret i punkt  6.2, skal fratraekkes den korrigerede effekt .  ( 6 ) Hvis ventilator eller blaeser frakobles, skal proeven gennemfoeres med ventilator/blaeser frakoblet, og hvis ventilator eller blaeser er progressiv, skal proeven gennemfoeres med ventilator/blaeser koerende med maksimalt slip .  ( 7 ) Termostaten kan indstilles i fuldt aaben position.  ( 8 ) Generatorens minimale effekt : generatoren skal give den netop noedvendige stroem til foedning af det tilbehoer, som er noedvendigt for motorens funktion . Hvis det er noedvendigt at tilslutte et batteri, skal dette vaere i god stand og fuldstaendigt ladet .  ( 9 ) Ladeluftkoelede motorer skal afproeves med ladeluftkoeling, uanset om de er vaeske - eller luftkoelede, men dersom fabrikanten oensker det, kan et proevebaenksystem anvendes i stedet for en luftkoelet koeler . I begge tilfaelde skal effektmaalingen ved hver given  omdrejningshastighed foretages med det samme tryk - og temperaturfald i motorluften efter passage af ladeluftkoeleren paa proevebaenksystemet som det af fabrikanten angivne fald for systemet paa det komplette koeretoej .  ( 10 ) Dette kan f.eks . omfatte udstoedningsgasrecirkultationssystem, katalysator, varmereaktor, sekundaert lufttilfoerselssystem og system til modvirkning af braendstoffordampning .      ( 1 ) EFT nr . L 76 af 6 . 4 . 1970, s . 1.  ( 2 ) EFT nr . L 197 af 20 . 7 . 1983, s . 1 .  ( 3 ) European Coordinting Council for the Development of Performance Tests for Lubricants and Engine Fuels .  ( 4 ) EFT nr . L 190 af 20 . 8 . 1972, s . 1 .  ( 1 ) Proeverne kan udfoeres i luftkonditionerede proeverum, hvor de atmosfaeriske betingelser kan kontrolleres .  ( 2 ) Naar det drejer sig om motorer med automatisk styring af lufttemperaturen, og dersom denne anordning er saaledes indrettet, at der ved fuld belastning ved 25°C ikke tilfoeres noget opvarmet luft, skal proeven udfoeres med anordningen helt lukket . Hvis  derimod anordningen stadig er i funktion ved 25°C, skal proeven udfoeres med anordningen i normal funktion, og eksponenten for temperaturangivelsen i korrektionsfaktoren skal saettes til nul ( dvs . ingen temperaturkorrektion ).     5 .1.3 .  Tilbehoer til start af motorer med kompressionstaending . Her skal to tilfaelde overvejes .   a ) Elektrisk start   Generatoren er monteret og foeder, om noedvendigt, det til motorens funktion kraevede tilbehoer .   b ) Ikke elektrisk start   Hvis der  er tilbehoer, som er noedvendigt for motorens funktion, og som foedes elektrisk, tilsluttes generatoren og foeder tilbehoeret . I modsat fald fjernes den . I begge tilfaelde skal det system, som producerer og opsamler den noedvendige startenergi, vaere monteret  og fungere i ubelastet stand .  5 .2 .  Indstilling   Indstillingen under proeven med henblik paa bestemmelse af nettoeffekten er angivet i tabel 2 .    TABEL 2  INDSTILLING         1  Indstilling af karburator(er )         2  Indstilling af indsproejtningspumpens gennemstroemningsmaengde         3  Taendings - eller indsproejtningsindstilling ( indstillingskurve )  Indstilling i henhold til fabrikantens specifikationer for  seriemotor, anvendt uden aendring ved den enkelte proeve        4  Indstilling af regulator         5  Antiforureningsudstyr        5.3 .  Proevebetingelser  5.3.1 .  Proeven med henblik paa bestemmelse af nettoeffekt skal for motorer med styret taending  gennemfoeres med fuldt aabent gasspjaeld og for motorer med kompressionstaending med fuld gennemstroemningsmaengde i indsproejtningspumpen . Motoren skal vaere udstyret som angivet i tabel 1 .  5.3 .2 .  Maalingerne skal foretages under stabile driftsbetingelser .  Lufttilfoerslen til motoren skal vaere tilstraekkelig . Motoren kan vaere tilkoert efter fabrikantes anvisninger . Forbraendingskamrene kan indeholde afsaetninger, men i begraenset omfang .   Proeveparametrene, f.eks . luftindsugningstemperaturen, skal vaelges saa taet  som muligt ved referencebetingelserne ( se punkt 6.2 ) for at mindske stoerrelsen af korrektionsfaktoren .  5.3.3 .  Temperaturen af motorindsugningsluften ( den omgivende luft ) skal bestemmes hoejst 0,15 m fra luftfiltret, eller, hvis der ikke er noget  filter, 0,15 m fra luftindsugningsaabningen . Termometer eller termoelement skal beskyttes mod straalevarme og placeres direkte i luftstroemmen . De skal ligeledes beskyttes mod braendstoftaage . Der skal anvendes et tilstraekkeligt antal positioner for at give  en repraesentativ indsugningsgennemsnitstemperatur .  5.3.4 .  Der maa ikke foretages maalinger, foer omdrejningsmoment, hastighed og temperatur har vaeret i det vaesentlige konstante i mindst 1 minut .  5.3.5 .  Hastigheden maa ikke under maalingen afvige fra den  valgte hastighed med mere end ± 1 % eller ± 10 min-1, idet den stoerste tolerance vaelges .  5.3.6 .  Aflaesning af bremsebelastning, braendstofforbrug og temperatur i indsugningsluft skal gennemfoeres samtidigt . Maalevaerdien skal vaere gennemsnit af to  stabiliserede aflaesninger, som skal afvige mindre end 2 % for bremsebelastningen og braendstofforbruget .  5.3.7 .  Koelevaeskens temperatur, maalt efter motoren, skal holdes paa ± 5 K af den af fabrikanten angivne oevre termostatindstilling . Dersom intet er  angivet, skal temperaturen vaere 353 K ± 5 K . For luftkoelede motorer skal temperaturen i et af fabrikanten angivet maalepunkt holdes inden for +0/20 K af den af fabrikanten angivne maksimale vaerdi ved referencebetingelserne .  5.3.8 .  Braendstoftemperaturen  ved indgangen til karburatoren eller ved braendstofindsproejtningssystemet skal holdes inden for de af fabrikanten angivne graenser .  5.3.9 .  Smoeremidlets temperatur, maalt i oliesump eller ved udgangen af oliekoeleren, hvis en saadan er monteret, skal holdes  inden for de af fabrikanten angivne graenser .  5.3.10 .  Et ekstra koelesystem kan anvendes, hvis dette er noedvendigt for at holde temperaturen inden for de i punkt 5.3.7, 5.3.8 og 5.3.9 angivne graenser .  5.3.11 .  Braendstof   Det anvendte braendstof skal  vaere et kommercielt braendstof uden nogen ekstra antiroegadditiver . I tilfaelde af uenighed skal referencebraendstoffet   a ) for motorer med styret taending vaere det braendstof, som er defineret i bilag VI, punkt 1, og   b ) for motorer med kompressionstaending  defineret i bilag VI, punkt 2,   i Raadets direktiv 70/220/EOEF af 20 . marts 1970 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod luftforurening foraarsaget af udstoedningsgas fra koeretoejsmotorer med styret taending ( 1 ), senest aendret  ved direktiv 83/351/EOEF ( 2 ).   I stedet for ovennaevnte referencebraendstof kan de af CEC ( 3 ) som CEC-RF-08-A-85 ( blyfrit braendstof til motorer med styret taending ) eller som CEC-RF-03-A-84 ( til motorer med kompressionstaending ) definerede  referencebraendstoffer ligeledes anvendes efter fabrikantens skoen .  5.4.  Gennemfoerelse af proever   Der foretages maalinger ved et saadant antal omdrejningshastigheder, at det er muligt at fastlaegge effektkurven korrekt mellem den af fabrikanten angivne  laveste hastighed og hoejeste hastighed . Dette hastighedsinterval skal indeholde den omdrejningshastighed, ved hvilken motoren afgiver sin maksimale effekt . For hver hastighed tages gennemsnittet af mindst to stabiliserede maalinger .  5.5 .  Maaling af  roegindeks   Ved motorer med kompressionstaending skal det under proevningen kontrolleres, at udstoedningsgasserne opfylder betingelserne i bilag VI til direktiv 72/306/EOEF ( 4 ).  5.6 .  Data, der skal registreres   De data, der skal registreres, er de i  tillaeg 1 angivne .  6 .  EFFEKTKORREKTIONSFAKTORER  6.1 .  Definition   Effektkorrektionsfaktoren er den koefficient, hvormed motoreffekten bestemmes ved de i punkt 6.2 specificerede atmosfaeriske referencebetingelser :   Po = a · P   hvor   Po  er den  korrigerede effekt ( dvs . effekten ved de atmosfaeriske referencebetingelser )   a  er korrektionsfaktoren ( aa eller ad )   P  er den maalte effekt ( proeveeffekt ).  6.2 .  Atmosfaeriske referencebetingelser  6.2.1 .  Temperatur ( To ): 298 K ( 25°C ).  6.2.2 .  Toert  atmosfaerisk tryk ( pso ): 99 kPa .   Bemaerk : Det toerre atmosfaeriske tryk er baseret paa et samlet barometertryk paa 100 kPa og et vanddamptryk paa 1 kPa .   6.3 .  Atmosfaeriske betingelser under proeven   De atmosfaeriske betingelser under proeven skal vaere foelgende :  6.3.1.  Temperatur ( T )   For motorer med styret taending : 288 K  T  308 K   For motorer med kompressionstaending : 283 K  T  313 K .  6.3.2 .  Tryk  ( ps )   80 kPa  ps  110 kPa .  6.4 .  Bestemmelse af korrektionsfaktorer aa og ad ( 1 )  6.4.1 .  Motorer med styret taending ( karburator eller trykladning ) - faktor aa  korrektionsfaktoren faas ved anvendelse af foelgende formel :   aa =  (  99    ps  )  1,2 .  (  T    298  )  0,6 ( 2 )   hvor   T  er den absolutte temperatur i kelvin ( K ) for motorens indsugningsluft   ps  er det samlede toerre atmosfaeriske tryk i kilopascal ( kPa ), dvs . det samlede barometertryk minus vanddamptryk .   Betingelser, der skal opfyldes i  laboratoriet   En proeve er kun gyldig, dersom korrektionsfaktoren aa er saaledes, at 0,93 aa 1,07 .   Hvis disse graenser overskrides, skal den korrekte maalte vaerdi og proevebetingelserne ( temperatur og tryk ) noeje angives i proeverapporten .  6.4.2 .  Motorer  med kompressionstaending - faktor ad  korrektionsfaktoren ved konstant braendstofgennemstroemningshastighed faas ved anvendelse af foelgende formel :   ad = ( fa ) fm   hvor   fa er den atmosfaeriske faktor   fm er karakteristikparametret for hver motortype og indstilling .  6.4.2.1 .  Atmosfaerisk  faktor fa   Denn faktor angiver de omliggende forholds ( tryk, temperatur og luftfugtighed ) indvirkning paa motorens indsugningsluft.   Formlen for den atmosfaeriske faktor er forskellig fra motortype til motortype .  6.4.2.1.1 .  Karburatormotorer og  mekanisk trykladede motorer   fa =  (  99    ps  )  .  (  T    298  )  0,7  6.4.2.1.2 .  Turboladede motorer med eller uden ladeluftkoeling   fa =  (  99    ps  )  0,7 .  (  T    298  )  1,5  6.4.2.2.  Motorfaktor fm   fm er en funktion af qc ( korrigeret braendstofforbrug ) som foelger :   fm = 0,036 qc - 1,14   hvor   qc = q/r   hvor   q  er braendstofforbruget i milligram pr . motorcyklus pr . liter samlet cylindervolumen ( mg/(l ·  motorcyklus )).   r  er trykforholdet mellem kompressorudgang og kompressorindsugning ( r = 1 for karburatormotorer ).   Denne formel er gyldig for en qc vaerdi, der ligger mellem 40 mg/(l · motorcyklus ) og 65 mg /( l · motorcyklus ) ( begge tal inkl .).   Ved  qc-vaerdier under 40 mg/(l · motorcyklus ) vil fm blive sat til en konstant vaerdi af 0,3 ( fm = 0,3 ).   Ved qc-vaerdier over 65 mg/(l · motorcyklus ) vil fm blive sat til en konstant vaerdi af 1,2 ( fm = 1,2 ) ( se figuren ):   6 .4.2.3 .  Betingelser, der skal opfyldes i laboratoriet   En proeve er kun gyldig, dersom korrektionsfaktoren ad er saaledes at 0,9 ad 1,1 .   Hvis disse graenser overskrides, skal den korrigerede maalte vaerdi og proevebetingelserne ( temperatur og tryk )  noeje angives i proeverapporten .  7 .  PROEVERAPPORT   Proeveapporten skal angive resultaterne og alle noedvendige beregninger for den i bilag II angivne nettoeffekt samt de motordata, som er angivet i tillaeg 1 og 2 til dette bilag .  8 .  AENDRING AF MOTORTYPE    Enhver aendring af motoren for saa vidt angaar de data, der er angivet i tillaeg 1 og 2 til dette bilag, skal meddeles den kompetente myndighed . Denne myndighed kan derefter :  8.1.  enten betragte aendringerne for at vaere uden vaesentlig indflydelse paa  motoreffekten,  8.2 .  eller anmode om, at der gennemfoeres en ny bestemmelse af motoreffekten under udfoerelse af de proever, der skoennes noedvendige .  9 .  TOLERANCE FOR MAALING AF NETTOEFFEKTEN  9.1 .  Motorens nettoeffekt, saaledes som den fastsaettes af den  tekniske tjeneste, maa afvige med ± 2 % fra den nettoeffekt, som fabrikanten har angivet, med en tolerance paa 1,5 % for motorens omdrejningstal .  9.2 .  En motors nettoeffekt under produktionskonformitetsproeven maa afgive med ± 5 % fra den nettoeffekt, som  er bestemt under standardtypegodkendelsesproeven ." I tillaeg til direktiv 80/1269/EOEF foretages foelgende aendringer :  Underoverskriften "( Dieselmotorer )" erstattes af "( Motorer med kompressionstaending )".  ( Ingen relevans for den danske version ).  I punkt 3.2.2.3.3 . erstattes "bar" af "kPa ".  I tillaeg 2 til direktiv 80/1269/EOEF foretages foelgende aendring :  I punkt 3.2.2.4 erstattes "bar" af "kPa ".  I bilag II til direktiv 80/1269/EOEF foretages foelgende aendringer :  I punkt 5.1.1, 5.1.2 og 5.1.3 erstattes "mbar" af "kPa ".  ( Ingen relevans for den danske version ).  I punkt 5.6.3, 5.6.4, 6.1 og 6.2 erstattes "dieselmotoren" af "motorer med kompressionstaending ".


Avis juridique important

|

31978L0632

Kommissionens direktiv 78/632/EØF af 19. maj 1978 om tilpasning af den tekniske udvikling af Rådets direktiv 74/60/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning vedrørende motordrevne køretøjers indretning (kabinens indre, bortset fra indvendige førerspejle, betjeningsorganernes udformning, tag eller skydetag, ryglæn og sædebagsider)

EF-Tidende nr. L 206 af 29/07/1978 s. 0026 - 0042 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 8 s. 0175  den græske specialudgave: Kapitel 13 bind 7 s. 0155  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 8 s. 0175  den spanske specialudgave: Kapitel 13 bind 8 s. 0225  den portugisiske specialudgave: Kapitel 13 bind 8 s. 0225

++++  KOMMISSIONENS DIREKTIV  af 19 . maj 1978  om tilpasning til den tekniske udvikling af Raadets direktiv 74/60/EOEF om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning vedroerende motordrevne koeretoejers indre indretning ( kabinens indre , bortset fra indvendige foererspejle , betjeningsorganernes udformning , tag eller skydetag , ryglaen og saedebagsider )   ( 78/632/EOEF )  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ,  under henvisning til Raadets direktiv 70/156/EOEF af 6 . februar 1970 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne koeretoejer og paahaengskoeretoejer dertil ( 1 ) , aendret ved tiltraedelsesakten , saerlig artikel 11 , 12 og 13 ,  under henvisning til Raadets direktiv 74/60/EOEF af 17 . december 1973 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning vedroerende motordrevne koeretoejers indre indretning ( kabinens indre , bortset fra indvendige foererspejle , betjeningsorganernes udformning , tag eller skydetag , ryglaen og saedebagsider ) ( 2 ) , og  ud fra foelgende betragtninger :  I medfoer af de indhoestede erfaringer og under hensyn til den tekniske udviklings nuvaerende stade er det nu muligt at give forskrifter , der bedre svarer til de faktiske afproevningsvilkaar ;  bestemmelserne i det foreliggende direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for tilpasning af direktiverne om fjernelse af tekniske hindringer for handel med motordrevne koeretoejer til den tekniske udvikling -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :  Artikel 1  Bilagene til direktiv 74/60/EOEF aendres i overensstemmelse med bilaget til dette direktiv .  Artikel 2  1 . Fra den 1 . januar 1979 kan medlemsstaterne af grunde , der vedroerer motordrevne koeretoejers indre indretning ( kabinens indre , bortset fra indvendige foererspejle , betjeningsorganers udformning , tag eller skydetag , ryglaen og saedebagsider )   - hverken naegte en motorkoeretoejstype EOEF-standardtypegodkendelse eller udstedelse af det i artikel 10 , stk . 1 , sidste led i direktiv 70/156/EOEF foreskrevne dokument eller national godkendelse ,   - eller forbyde den foerste ibrugtagen af koeretoejerne ,  saafremt den indre indretning ( kabinens indre , bortset fra indvendige foererspejle , betjeningsorganers udformning , tag eller skydetag , ryglaen og saedebagsider ) paa denne motorkoeretoejstype eller disse koeretoejer er i overensstemmelse med forskrifterne i direktiv 74/60/EOEF som aendret ved naervaerende direktiv .  2 . Fra den 1 . januar 1979 kan medlemsstaterne   - ikke laengere udstede det i artikel 10 , stk . 1 , sidste led i direktiv 70/156/EOEF naevnte dokument for en motorkoeretoejstype , hvis indre indretning ( kabinens indre , bortset fra indvendige foererspejle , betjeningsorganers udformning , tag eller skydetag , ryglaen og saedebagsider ) ikke er i overensstemmelse med forskrifterne i direktiv 74/60/EOEF som aendret ved naervaerende direktiv .   - naegte national godkendelse af en motorkoeretoejstype , hvis indre indretning ( kabinens indre , bortset fra indvendige foererspejle , betjeningsorganers udformning , tag eller skydetag , ryglaen og saedebagsider ) ikke er i overensstemmelse med forskrifterne i direktiv 74/60/EOEF som aendret ved naervaerende direktiv .  3 . Fra den 1 . oktober 1982 kan medlemsstaterne forbyde den foerste ibrugtagen af koeretoejer , hvis indre indretning ( kabinens indre , bortset fra indvendige foererspejle , betjeningsorganers udformning , tag eller skydetag , ryglaen og saedebagsider ) ikke er i overensstemmelse med forskrifterne i direktiv 74/60/EOEF som aendret ved naervaerende direktiv .  Artikel 3  Medlemsstaterne saetter de noedvendige bestemmelser for at efterkomme dette direktiv i kraft inden den 1 . januar 1979 og underretter omgaaende Kommissionen herom .  Artikel 4  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 19 . maj 1978 .  Paa Kommissionens vegne  Etienne DAVIGNON  Medlem af Kommissionen  ( 1 ) EFT nr . L 42 af 23 . 2 . 1970 , s . 1 .  ( 2 ) EFT nr . L 38 af 11 . 2 . 1974 , s . 2 .  BILAG  AENDRINGER AF BILAGENE TIL RAADETS DIREKTIV 74/60/EOEF AF 17 . DECEMBER 1973  BILAG I  DEFINITIONER , ANSOEGNING OM EOEF-STANDARDTYPE-GODKENDELSE OG SPECIFIKATIONER  Pkt . 2.6 . skal lyde :  Ved " baeltelinjen " den linje , der bestemmes af den synlige gennemsigtige nedre kontur af koeretoejets sideruder .  Pkt . 2.7 . skal lyde :  Ved " cabriolet " et koeretoej , som i visse brugstilstande ikke frembyder noget andet fast strukturelt element over baeltelinjen end forrudens stolper og/eller sikkerhedsboejler og/eller sikkerhedsselernes forankringspunkter .  Pkt . 2.8 . skal lyde :  Ved " koeretoej med oplukkeligt tag " et koeretoej paa hvilket kun taget eller en del deraf kan foldes tilbage , aftages , eller vaere aabent , og saaledes at de baerende elementer over koeretoejets baeltelinje fortsat er til stede .  Pkt . 2.9 . skal lyde :   " Klapsaede " , et hjaelpe-saede , beregnet til lejlighedsvis anvendelse og som normalt er slaaet op .  Pkt . 5.3 . skal lyde :  Andre indvendige dele af kabinen beliggende foran det tvaergaaende plan , der bestemmes af referencelinjen for dukkens krop , naar dukken er anbragt paa det bageste saede .  Pkt . 5.3.1 . skal lyde :  Anvendelsesomraade  Forskrifterne i punkt 5.3.2 . anvendes paa haandtag , haandgreb og betjeningsknapper , saavel som paa enhver anden fremspringende genstand , som ikke omhandles i punkterne 5.1 . og 5.2 . ( Se ogsaa punkt 5.3.2.2 . ) .  Pkt . 5.3.2 . skal lyde :  Forskrifter  Hvis de dele , der er omtalt i punkt 5.3.1 . , er anbragt saaledes at de kan rammes af koeretoejets passagerer , skal de opfylde forskrifterne i punkterne 5.3.2.1 . til 5.3.4 . Som dele , der kan rammes af passagererne betragtes saadanne , som kan beroeres af en kugle med en diameter paa 165 mm , og hvis de er placerede over det laveste H-punkt for forsaederne ( se bilag IV ) foran det tvaergaaende plan , der bestemmes af referencelinjen for dukkens krop , naar dukken er anbragt paa det bageste saede og uden for de omraader , som er defineret i 2.3.1 . og 2.3.2 .  Pkt . 5.3.3 . skal lyde :  Forskrifterne i punkt 5.3.2.3 . gaelder ikke for haandbremsegrebet monteret i gulvet ; for saadanne gaelder , at saafremt en hvilken som helst del i loesnet stilling naar hoejere end det vandrette plan , som gaar gennem det laveste H-punkt for forsaederne ( se bilag IV ) , skal grebet have en overflade paa mindst 6,5 cm2 maalt i et vandret plan ikke mere end 6,5 mm under den mest fremtraedende del ( maalt i lodret retning ) . Krumningsradierne maa ikke vaere mindre end 3,2 mm .  Til pkt . 5.3.4 . tilfoejes punktet :  5.3.4.1 . Dele , som er monteret i taget , men som ikke indgaar i dettes struktur som f.eks . fastholdelsesgreb , lamper , solskaerme osv . ... , skal have krumningsradier paa mindst 3,2 mm eller ogsaa maa disse fremsprings bredde ikke vaere mindre foroven end forneden ; eller fremspringene skal bestaa den i bilag III beskrevne energiabsurptionproeve .  Pkt . 5.4.2.1 . skal lyde :  Den indvendige side af taget maa , i den del , der er over eller foran passagererne , ikke have farlige ujaevnheder eller skarpe kanter med retning bagud eller nedad . Isaer maa bredden af fremspringende partier ikke vaere mindre end fremspringets maal nedad , og kanterne maa ikke have en krumningsradius paa under 5 mm . Hvad saerligt angaar de faste afstivninger eller ribber , undtagen forstaerkninger af rammer om vinduesflader og af doerrammer , maa de ikke fremvise stoerre fremspring nedad end 19 mm .  Pkt . 5.4.2.2 . skal lyde :  Hvis afstivningerne eller ribberne ikke tilfredsstiller kravene i punkt 5.4.2.1 . , skal de bestaa de proever for optagelse af energi , som er specificeret i bilag III .  Til pkt . 5.4.2 . foejes punktet :  5.4.2.3 . Metaltraade , der tjener til afstivning af loftsbeklaedningen og rammerne af solskaerme , skal maksimalt have diameter paa 5 mm eller bestaa de proever for optagelse af energi , som er foreskrevet i bilag III . Befaestelsesanordninger til rammer af solskaerme , som ikke er stive , skal vaere i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.3.4.1 .  Pkt . 5.5 . skal lyde :  Koeretoejer med oplukkeligt tag .  Pkt . 5.5.1.1 . skal lyde :  Foelgende forskrifter , saavel som forskrifterne i pkt . 5.4 . vedroerende taget , gaelder for koeretoejer med oplukkeligt tag , naar taget er i lukket stilling .  Pkt . 5.5.1.2.2 . skal lyde :  Deres overflade skal afsluttes med afrundede kanter , hvis krumningsradier ikke er mindre end 5 mm ;  Pkt . 5.6 . skal lyde :  Koeretoejer af type cabriolet  Pkt . 5.6.1 . skal lyde :  Hvad angaar koeretoejer af type cabriolet gaelder forskrifterne i punkt 5.4 . kun for undersiden af sikkerhedsboejlernes oevre dele og den oevre del af forruderammerne i alle dens normale brugspositioner . Det system af sammenfoldelige staenger og disses ledmekanismer , som baerer et ikke haardt tag , maa ikke have nogen farlige ujaevnheder eller skarpe kanter , som vender bagud eller nedad , foran eller over passagerpladserne .  Pkt . 5.6.2 . slettes  Pkt . 5.7 . skal lyde :  Saedebagsiderne forankret paa koeretoejet  Pkt . 5.7.1.2.3 . skal lyde :  I hovedets anslagsomraade uden for de graenser , der er fastsat i punkterne 5.7.1.2.1 . til 5.7.1.2.2 . skal saedets baerende dele polstres for at undgaa hovedets direkte kontakt med dele af konstruktionen , som i disse omraader skal have en krumningsradius paa mindst 5 mm . Disse dele anses alternativt for tilfredsstillende , hvis de kan bestaa de proever for optagelse af energi , som er specificeret i bilag III .  Pkt . 5.7.2 . skal lyde :  Naevnte forskrifter gaelder kverken for de bageste bagsaeder eller for saeder der vender sidelaens eller bagud , eller forsaeder med ryggen mod hinanden eller klapsaeder . Naar saederne , nakkestoetterne og deres stoetter omfatter dele , der er daekket af et materiale med en haardhed paa under 50 shore A , gaelder ovennaevnte forskrifter , med undtagelse af de , der vedroerer energiabsorption jaevnfoer bilag III , kun for de haarde dele .  Pkt . 5.8 . bliver pkt . 5.8.1 .  Det nye pkt . 5.8 . skal lyde :  Andet udstyr , som ikke er naevnt .  BILAG II  BESTEMMELSE AF HOVEDETS ANSLAGSOMRAADE  Pkt . 2.2 . skal lyde :  For hver af de maalinger af afstanden mellem leddet og issen , som maaleapparatet og koeretoejets indre dimensioner tilsammen muliggoer , skal man bestemme alle kontaktpunkter , som ligger foran H-punktet .  I tilfaelde , hvor hovedet paa maaleapparatet , naar dette er indstillet til minimumsafstand mellem leddet og issen , naar forbi forsaedet fra bagsaedets H-punkt , skal der ikke bestemmes noget kontaktpunkt for denne undersoegelse .  Pkt . 2.3 . skal lyde :  Med maaleapparatet i lodret stilling , skal man bestemme mulige kontaktpunkter ved at lade det dreje fremad og nedad , idet det beskriver alle buer i de lodrette planer indtil 90 * til begge sider fra koeretoejets langsgaaende lodrette plan gaaende gennem H-punktet .  BILAG III  FREMGANGSMAADE TIL AFPROEVNING AF ENERGIABSORBERENDE MATERIALER  Teksten til pkt . 1.3.3 . slettes . Punktets nummer 1.3.3 . anfoeres i parentes .  Pkt . 1.4.1 . skal lyde :  Paa alle anslagspunkter i proeveoverfladen er slagets retning defineret som tangenten til maaleapparatets hoveds bane , som defineret i bilag II .  Ved proevning af de dele , som er omtalt i pkt . 5.3.4.1 . og pkt . 5.4.2.2 . i bilag I kan man foretage forlaengelse af maaleapparatets arm , indtil der opnaas kontakt med den paagaeldende del og inden for 1 000 mm imellem apparatets omdrejningspunkt og toppen af hovedet . De ribber og afstivninger , der omtales i pkt . 5.4.2.2 . , som ikke beroeres paa denne maade , forbliver underkastet forskrifterne i pkt . 5.4.2.1 . i bilag I med undtagelse af forskrift vedroerende fremspringets hoejde .  BILAG IV  FREMGANGSMAADE TIL BESTEMMELSE AF H-PUNKTET OG RYGLAENETS FAKTISKE HAELDNINGSVINKEL SAMT TIL KONTROL AF R - OG H-PUNKTERNES INDBYRDES POSITION OG AF FORHOLDET MELLEM RYGLAENETS KONSTRUKTIVT BESTEMTE OG FAKTISKE HAELDNINGSVINKEL  1 . DEFINITIONER  1.1 . H-punktet  ved " H-punktet " , som betegner en siddende persons position i kabinen , forstaas skaeringspunktet mellem et lodret laengdeplan og den teoretiske drejeakse mellem laar og krop paa et menneskelegeme , der er repraesenteret ved den i pkt . 3 beskrevne attrap .  1.2 . R-punktet eller referencepunkt for siddeplads  ved " R-punktet " eller " referencepunkt for siddeplads " forstaas det af koeretoejets fabrikant angivne referencepunkt , som  1.2.1 . har koordinater , der bestemmes i forhold til koeretoejets faste karosseridele ;  1.2.2 . svarer til den teoretiske position af drejepunktet for krop/laar ( H-punktet ) for den laveste og bageste normale foerer - eller brugsposition , som koeretoejets fabrikant angiver for hver af de af ham anfoerte siddepladser .  1.3 . Ryglaenets haeldningsvinkel  ved " ryglaenets haeldningsvinkel " forstaas ryglaenets haeldning i forhold til lodret .  1.4 . Ryglaenets faktiske haeldningsvinkel  ved " ryglaenets faktiske haeldningsvinkel " forstaas den vinkel , der dannes af en lodret linje gennem H-punktet og referencelinjen for den menneskekrop , der er repraesenteret paa den i punkt 3 beskrevne attrap .  1.5 . Ryglaenets konstruktivt bestemte haeldningsvinkel  ved " ryglaenets konstruktivt bestemte haeldningsvinkel " forstaas den af fabrikanten fastsatte vinkel , som  1.5.1 . bestemmer ryglaenets haeldningsvinkel for den laveste og bageste normale foerer - eller brugsposition , som koeretoejets fabrikant angiver for hver af de af ham anfoerte siddepladser ;  1.5.2 . dannes i R-punktet af en lodret linje gennem dette og kroppens referencelinje ;  1.5.3 . teoretisk svarer til den faktiske haeldningsvinkel .  2 . BESTEMMELSE AF H-PUNKTERNE OG RYGLAENENES FAKTISKE HAELDNINGSVINKLER  2.1 . For hver siddeplads , som er angivet af koeretoejets fabrikant , bestemmes der et H-punkt og ryglaenets faktiske haeldningsvinkel . Saafremt siddepladserne i en raekke kan betragtes som ens  ( baenk , ens saeder osv . ) , bestemmes der kun et enkelt H-punkt og en faktisk haeldningsvinkel for ryglaenet for hver raekke saeder ved at anbringe den i punkt 3 omhandlede attrap paa en plads , der anses som typisk for saederaekken . Denne plads er  2.1.1 . for den forreste raekkes vedkommende : foerersaedet ;  2.1.2 . for den eller de bageste raekkers vedkommende : en af yderpladserne .  2.2 . Ved enhver bestemmelse af H-punktet og ryglaenets faktiske haeldningsvinkel anbringes det paagaeldende saede i den laveste og bageste normale foerer , eller brugsposition , som er angivet af koeretoejets fabrikant . Hvis ryglaenet er indstilleligt , fastslaases det som angivet af fabrikanten , og hvis intet er angivet paa en saadan maade , at den faktiske haeldningsvinkel ligger saa naer 25 * som muligt .  3 . BESKRIVELSE AF ATTRAPPEN  3.1 . Der anvendes en tredimensionel attrap , hvis masse og omfang svarer til en middelstor mands . Denne attrap er afbildet i figur 1 og 2 i dette bilag .  3.2 . Attrappen bestaar af :  3.2.1 . to dele , hvoraf den ene forestiller ryggen og den anden kroppens saede , forbundet med hinanden med et led , der kan drejes om en akse svarende til aksen mellem overkrop og laar . Denne akses skaeringspunkt med siddepladsens lodrette laengdemidterplan er H-punktet ;  3.2.2 . to dele , der forestiller benene , og som er drejelige i forhold til den del , der forestiller saedet ;  3.2.3 . to dele , der forestiller foedderne , forbundet med benene med led , der forestiller anklerne ;  3.2.4 . desuden er delen , der forestiller saedet , forsynet med en libelle , der tillader kontrol af attrappens siddelaens haeldning .  3.3 . Lodder , der svarer til massen af hver enkelt legemsdel , er anbragt paa de tilsvarende tyngdepunkter for at bringe attrappens totalmasse op paa 75 kg mere aller mindre 1 % . Detaljerne vedroerende de forskellige lodders masser gives i tabellen i figur 2 i dette bilag .  3.4 . Attrappens krops referencelinje bestaar af en lige linje gennem leddet mellem laar og krop og det teoretiske led mellem hals og brystkasse ( se figur 1 i tillaegget til dette bilag ) .  4 . ATTRAPPENS ANBRINGELSE  Den tredimensionale attrap anbringes paa foelgende maade :  4.1 . Koeretoejet anbringes paa en vandret flade , og saederne indstilles som beskrevet i punkt 2.2 .  4.2 . Det saede , der skal afproeves , daekkes af et stykke stof for at goere det lettere at anbringe attrappen korrekt .  4.3 . Attrappen saettes paa den paagaeldende siddeplads , saaledes at dens drejelige akse er vinkelret paa koeretoejets laengdemidterplan .  4.4 . Attrappens foedder anbringes paa foelgende maade :  4.4.1 . for forsaedernes vedkommende : saa libellen til kontrol af saedepartiets sidelaens stilling viser vandret stilling ;  4.4.2 . for bagsaedernes vedkommende : saa foedderne saa vidt muligt beroerer forsaederne . Hvis foedderne derved kommer til at hvile paa dele af gulvet , der har forskellig hoejde , er det den fod , som foerst kommer i beroering med saedet foran , der tjener som reference , og den anden fod anbringes saaledes , at libellen til kontrol af saedepartiets sidelaens stilling viser vandret stilling ;  4.4.3 . hvis H-punktet bestemmes for et midtersaede , skal foedderne anbringes paa hver sin side af kardantunnelen .  4.5 . Benlodderne anbringes , saedepartiet stilles igen i vandret stilling , og laarlodderne anbringes paa saedepartiet .  4.6 . Attrappen frigoeres fra ryglaenet ved hjaelp af knaeledsakslen , og attrappens ryg foeres fremover . Attrappen saettes igen paa plads paa saedet , idet dens saedeparti skubbes saa langt bagud , at der maerkes modstand ; derefter foeres attrappens ryg igen bagud mod ryglaenet .  4.7 . Attrappen paavirkes to gange med en vandret kraft paa 10 mere aller mindre 1 daN . Kraftens retning og paavirkningspunkt er angivet ved en sort pil paa fig . 2 i tillaegget .  4.8 . Saedelodderne anbringes paa hoejre og venstre side og derefter kroplodderne . Attrappens libelle skal fortsat vise vandret .  4.9 . Under bibeholdelse af libellens vandrette stilling foeres attrappens ryg fremover , indtil kroplodderne befinder sig over H-punktet , saaledes at enhver friktion mod ryglaenet undgaas .  4.10 . Attrappens ryg foeres forsigtigt bagud , indtil den er endeligt anbragt . Libellen skal vise vandret stilling . Er dette ikke tilfaeldet , maa den ovenfor beskrevne fremgangsmaade gentages .  5 . RESULTATER  5.1 . Naar attrappen er blevet anbragt i overensstemmelse med punkt 4 , er H-punktet og ryglaenets faktiske haeldningsvinkel for den paagaeldende siddeplads lig med H-punktet og haeldningsvinklen for attrapkroppens referencelinje .  5.2 . H-punktets koordinater i forhold til de tre paa hinanden vinkelrette planer og ryglaenets faktiske haeldningsvinkel maales , saaledes at de kan sammenlignes med de af fabrikanten af koeretoejet opgivne data .  6 . KONTROL AF R - OG H-PUNKTERNES INDBYRDES POSITION OG AF FORHOLDET MELLEM RYGLAENETS KONSTRUKTIVT BESTEMTE OG FAKTISKE HAELDNINGSVINKEL  6.1 . Resultaterne af de maalinger , der er udfoert i overensstemmelse med punkt 5.2 . for H-punktet og ryglaenets faktiske haeldningsvinkel skal sammenlignes med de koordinater for R-punktet og den konstruktivt bestemte haeldningsvinkel for ryglaenet , som angives af koeretoejets fabrikant .  6.2 . Kontrollen af R - og H-punkternes indbyrdes position og af forholdet mellem ryglaenets konstruktivt bestemte og faktiske haeldningsvinkel anses for tilfredsstillende for den paagaeldende siddeplads , saafremt H-punktet , som fastlagt ved koordinaterne , befinder sig i et rektangel i laengderetningen , hvis vandrette og lodrette sider er henholdsvis 30 mm og 20 mm , og hvis diagonaler skaerer hinanden i R , og saafremt ryglaenets faktiske haeldningsvinkel ikke afviger mere end 3 * fra den konstruktivt bestemte haeldningsvinkel .  6.2.1 . Saafremt disse krav er opfyldt , skal R-punktet og den konstruktivt bestemte haeldningsvinkel benyttes ved afproevningen , og om noedvendigt justeres attrappen , saaledes at H-punktet falder sammen med R-punktet , og at ryglaenets faktiske haeldningsvinkel falder sammen med den konstruktivt bestemte vinkel .  6.3 . Saafremt H-punktet eller den faktiske haeldningsvinkel ikke opfylder de i punkt 6.2 . fastsatte krav , foretages der yderligere to bestemmelser af H-punktet eller den faktiske haeldningsvinkel  ( tre bestemmelser i alt ) . Saafremt de resultater , der opnaas ved to af disse tre bestemmelser , svarer til kravene , betragtes afproevningsresultatet som tilfredsstillende .  6.4 . Saafremt resultaterne af mindst to af de tre bestemmelser ikke opfylder de i punkt 6.2 . fastsatte krav , betragtes afproevningsresultatet som utilfredsstillende .  6.5 . Saafremt den i punkt 6.4 . beskrevne situation opstaar , eller saafremt kontrollen ikke kan gennemfoeres , fordi fabrikanten ikke har givet oplysning om R-punktets position eller om ryglaenets konstruktivt bestemte haeldningsvinkel , kan gennemsnitsresultatet af de tre bestemmelser benyttes og anses for anvendeligt i alle de tilfaelde , hvor R-punktet eller ryglaenets konstruktivt bestemte haeldningsvinkel omhandles i dette direktiv .  6.6 . Ved kontrol af R - og H-punkternes indbyrdes position og af forholdet mellem ryglaenets konstruktivt bestemte og faktiske haeldningsvinkel paa et serieproduceret koeretoej skal det i punkt 6.2 . naevnte rektangel erstattes af et kvadrat med en side paa 50 mm , og ryglaenets faktiske haeldningsvinkel maa hoejst afvige mere aller mindre 5 * fra den konstruktivt bestemte haeldningsvinkel .  Tillaeg  DEN TREDIMENSIONALE ATTRAPS ENKELTE DELE  Figur 1  TEGNING : JFR . EFT  ATTRAPPENS DIMENSIONER OG MASSEANGIVELSER  Figur 2  TEGNING : JFR . EFT  BILAG V  METODE TIL MAALING AF FREMSPRING  Pkt . 1 . , skal lyde :  For at bestemme en dels fremspring i forhold til det panel , hvorpaa den er paasat , forskubber man en kugle med en diameter paa 165 mm , idet man holder den i kontakt med den paagaeldende del , og idet man gaar ud fra den foerste placering i tangentiel kontakt med panelet og den paagaeldende del ; enheden for fremspring er den stoerste af de mulige variationer af " y " for afstand af kuglens centrum i retning vinkelret paa panelet .  Naar paneler , dele osv . er daekkede af materialer med en haardhed paa mindre end 50 shore A , boer fremgangsmaaden til bestemmelse af former og fremspring som ovenfor beskrevet , ikke bringes i anvendelse foer efter fjernelse af de naevnte materialer .  TILLAEG TIL BILAGENE I , II , III , IV OG VI  BEMAERKNINGER  AD BILAG I  DEFINITIONER , ANSOEGNING OM EOEF-STANDARDTYPE-GODKENDELSE OG SPECIFIKATIONER  Ad pkt . 2.2 . :  Referenceomraadet optegnes uden foererspejl . Energiabsorptionsafproevningen udfoeres uden foererspejl . Pendulet maa ikke ramme spejlets fod .  Ad pkt . 2.3 . og pkt . 2.3.1 . :  Den udelukkelse , der er defineret ved disse punkter bag ved styreapparatet , gaelder ogsaa for det omraade , der kan rammes af forsaedepassagerers hoveder .  I tilfaelde af indstilleligt styreapparat er det endelige udelukkede omraade reduceret til det faelles omraade for de udelukkede omraader i hver af de koerestillinger , som styreapparatet kan befinde sig i .  I det tilfaelde , hvor det er muligt at vaelge mellem forskellige styreapparater , bestemmes det udelukkede omraade ved hjaelp af det mindst gunstige styreapparat , som har den mindste diameter .  Ad pkt . 2.4 . :  Instrumentbraettets niveau udstraekker sig over hele kabinens bredde og er defineret ved de laengst bagud vaerende kontaktpunkter mellem en lodret linje og overfladen af instrumentbraettet , naar linjen foeres hen ad hele koeretoejets bredde . Hvis der paa samme tid er to eller flere kontaktpunkter , skal det kontaktpunkt , som er laengst inde i kabinen , anvendes til fastlaeggelse af instrumentbraettets niveau . Saafremt det i forbindelse med konsoller ikke er muligt at bestemme instrumentbraettets niveau ved hjaelp af kontaktpunkter med en lodret linje , er instrumentbraettets niveau det , der fremkommer , hvor en vandret linje , placeret 25,4 mm over H-punktet for forsaedepladserne , skaerer konsollen .  Ad pkt . 2.5 . :  Paa siderne af koeretoejet begynder taget ved den oevre kant af doeraabningen . Normalt udgoeres graenserne paa tvaers af taget af det omrids , som dannes af den indre kant ( set paa tvaers ) af karosseriet , naar doeren er aaben . I tilfaelde af vinduer udgoeres begraensningen paa tvaers af den kontinuerlige gennemsigtige linje ( gennemtraengningspunkt for sidevinduernes fyldninger ) . Ved sidestolperne udgoeres afgraensningen paa tvaers af taget af den linje , som forbinder de gennemsigtige linjer . Definitionen i pkt . 2.5 . gaelder ogsaa for enhver aabning i lukket tilstand i taget paa en cabriolet eller koeretoej med oplukkeligt tag defineret i pkt . 2.7 . og pkt . 2.8 .  Ved maalingerne kan der ses bort fra de kanter , som vender nedad . Disse betragtes som en del af koeretoejets sidevaeg .  TEGNING : JFR . EFT  Ad pkt . 2.7 . :  En ikke-aftagelig bagrude betragtes som et fast strukturelt element .  Biler med ikke-aftagelige bagruder af stift materiale betragtes som koeretoejer med oplukkeligt tag saaledes som defineret i punkt 2.8 .  Ad pkt . 5.1.1 . :  En skarp kant er en kant , som bestaar af et stift materiale med en krumningsradius paa mindre end 2,5 mm med undtagelse af fremspring paa mindre end 3,2 mm maalt fra panelet . I det naevnte tilfaelde gaelder regler med den minimale krumningsradius ikke , forudsat at fremspringets hoejde ikke er stoerre end halvdelen af dets bredde , og forudsat at dets kanter er afrundede .  Gitre anses for at vaere i overensstemmelse med specifikationerne , saafremt de opfylder minimumskravene i foelgende tabel :   * * ( mm ) *  Afstand mellem elementer * Flade elementer * Afrundede elementer mindste radius *   * e min * Mindste radius * *  0 - 10 * 1,5 * 0,25 * 0,50 *  10 - 15 * 2,0 * 0,33 * 0,75 *  15 - 20 * 3,0 * 0,50 * 1,25 *  Mindste radius  TEGNING : JFR . EFT  Ad pkt . 5.1.2 . :  Ved proeven bestemmes , om dele , som er anbragt i det omraade , som kan rammes , og som er anvendt til forstaerkning , kan forskubbes eller springe frem paa en saadan maade , at de foroeger risikoen for passagererne eller alvoren af kvaestelser .  Ad pkt . 5.1.3 . :  Disse to opfattelser af niveau og nedre kant af instrumentbraet kan vaere adskilte . Imidlertid er dette punkt indbefattet i punkt 5.1 . ( ... over instrumentbraettets niveau ... ) og gaelder derfor kun , hvis de to opfattelser er sammenblandede . I det tilfaelde , hvor de to opfattelser ikke er sammenblandede , dvs . naar den nedre kant af instrumentbraettet befinder sig under instrumentbraettets niveau , anses det for at hoere under anvendelsesomraadet for punkt 5.3.2.1 . , med henvisning til punkt 5.8 .  Ad pkt . 5.1.4 . :  Hvis et greb eller en knap har en dimension i bredden lig med eller stoerre end 50 mm og er anbragt i et saadant omraade , at det maksimale fremspring , saafremt grebet eller knappen havde haft en bredde paa mindre end 50 mm , skulle vaere bestemt ved hjaelp af maaleanordningen i form af et modelhoved jf . bilag V , pkt . 2 , skal det maksimale fremspring bestemmes ifoelge bilag V , pkt . 1 , dvs . ved hjaelp af en kugle med en diameter paa 165 mm og ved at bestemme den maksimale hoejdevariation paa aksen " y " .  Tvaersnitsarealet skal maales i et plan , som er parallelt med den overflade , hvorpaa delen er monteret .  Ad pkt . 5.1.5 . :  Punkterne 5.1.4 . og 5.1.5 . supplerer hinanden ; den foerste saetning i punkt 5.1.5 . ( dvs . en kraft paa 37,8 daN til indtrykning eller afrivning ) anvendes efterfulgt af punkt 5.1.4 . i tilfaelde af en indtrykning til et fremspring paa mellem 3,2 og 9,5 mm , eller - i tilfaelde af afrivning - efterfulgt af de to sidste punktummer af punkt 5.1.5 . ( tvaersnitsarealet ) maales foer kraften paafoeres . Hvis punkt 5.1.4 . imidlertid skal anvendes af praktiske grunde  ( indtrykning til mindre end 9,5 mm og mere end 3,2 mm ) , kan det vaere mere hensigtsmaessigt , efter fabrikantens valg , at efterproeve specifikationerne i punkt 5.1.4 . foer den i punkt 5.1.5 . specificerede kraft paa 37,8 daN paafoeres .  TEGNING : JFR . EFT  Ad pkt . 5.1.6 . :  Eftersom reglerne kun gaelder den haarde stoette i forbindelse med bloede materialer , skal fremspringet kun maales ud fra den haarde stoette .  Shore haardheden maales paa proever af samme genstand , som skal undersoeges . Hvis det paa grund af materialets beskaffenhed er umuligt at gennemfoere en haardhedsmaaling efter shore A metoden , maa den bestemmes ved tilsvarende metoder .  Ad pkt . 5.2.1 . :  Pedalerne , pedalarmene og deres naermeste rotationsmekanismer , men ikke det omkringliggende understoetningsblik , er undtaget .  Ad pkt . 5.2.2 . :  Kriteriet til afgoerelse af , om haandbremsegrebet kan rammes , er anvendelsen af :   - modelhovedet specificeret i bilag II , saafremt grebet er anbragt over eller paa instrumentbraettets niveau ( skal proeves i overensstemmelse med punkt 5.1 . og inden for det omraade , som kan rammes ) ;   - det knae , som er specificeret i bilag VI , saafremt grebet er anbragt under instrumentbraettets niveau ( i dette tilfaelde skal grebets arm proeves i overensstemmelse med pkt . 5.3.2.3 . ) .  Ad pkt . 5.2.3 . :  De tekniske specifikationer , som er angivet i pkt . 5.2.3 . , gaelder ogsaa hylder og konsoldele , som er anbragt under instrumentbraettets niveau mellem forsaederne , under betingelse af , at de befinder sig foran H-punktet . Hvis der findes et lukket hulrum , skal det vaere et handskerum , som ikke er daekket af disse specifikationer .  Ad pkt . 5.2.3.1 . :  De angivne dimensioner gaelder overfladen , saaledes som den er foer paafoersel af et materiale med en haardhed paa mindre end 50 shore A ( se 5.2.4 . ) . Proeverne for energiabsorption skal udfoeres efter retningslinjerne i bilag III .  Ad pkt . 5.2.3.2 . :  Hvis en hylde loesnes eller braekker , maa dette ikke skabe farlige kanter , dette gaelder ikke alene hyldekanten , men ogsaa alle andre kanter , der som foelge af den paafoerte kraft , i kabinen kommer til at vende ind mod passagererne .  Den mest modstandsdygtige del af hylden anses for at befinde sig der , hvor den er fastgjort . Ligeledes vil " sammentrykkes i betydelig grad " sige , at hylden skal vaere foldet eller deformeret paa en maade , som er tydelig for det blotte oeje , der hvor proevecylinderen har ramt . En elastisk deformation er tilladt .  Proevecylinderen skal vaere mindst 50 mm lang .  Ad pkt . 5.3 . :  Udtrykket " Andre dele " kan indbefatte komponenter som vindueslaase , de oevre fastgoeringer af sikkerhedsseler og andre dele , som befinder sig i det omraade , som er beregnet til foedderne , og paa doersiderne , medmindre disse omraader er behandlet i det forudgaaende eller er undtaget i teksten .  Ad pkt . 5.3.2 . :  Det omraade , som befinder sig mellem forvaeggen og instrumentbraettet , over instrumentbraettets nedre kant , er ikke underkastet forskrifterne i pkt . 5.3 .  Ad pkt . 5.3.2.1 . :  Radien paa 3,2 mm gaelder for alle dele , som kan beroeres , daekkes af pkt . 5.3 . , naar man tager alle positioner som anvendes , i betragtning .  Undtaget er handskerummet , der kun skal betragtes i lukket tilstand , sikkerhedsselerne normalt i spaendt tilstand ; men alle baeltedele , som har en fast sammenrullet hviletilstand , skal ogsaa opfylde forskriften om en radius paa 3,2 mm i denne tilstand .  Ad pkt . 5.3.2.2 . :  Referenceoverfladen bestemmes ved anvendelse af den anordning , der er beskrevet i bilag V , pkt . 2 , anvendt med en kraft paa 2 daN . Naar dette ikke er muligt , anvendes den metode , der er beskrevet i bilag V , pkt . 1 med en kraft paa 2 daN .  Afgoerelsen af , hvad der er farlige fremspring , er overladt til de ansvarlige proevningsmyndigheder .  Kraften paa 37,8 daN skal anvendes , ogsaa selv om det oprindelige fremspring er mindre end 35 eller 25 mm , respektivt . Fremspringet maales med kraften paafoert .  Den vandrette kraft i laengderetningen paa 37,8 daN paafoeres normalt ved hjaelp af et stempel med flad endeflade med en diameter paa hoejst 50 mm ; men saafremt dette er umuligt , kan en tilsvarende anden metode anvendes , f.eks . ved at fjerne dele , som er i vejen .  Ad pkt . 5.3.2.3 . :  Ved en gearstang er den mest fremtraedende del det haandtag eller den knop , der foerst beroeres naar man bevaeger et lodret tvaerplan i vandret laengderetning . Saafremt en hvilken som helst del at en gearstang eller en haandbremse befinder sig over H-punktets niveau , betragtes denne som vaerende fuldstaendig over H-punktets niveau .  Ad pkt . 5.3.4 . :  Naar de ( t ) vandrette plan ( er ) gennem H-punktet for de laveste for - og bagsaeder ikke falder sammen , bestemmes et lodret plan vinkelret paa koeretoejets laengdeakse og gaaende gennem H-punktet for forsaedet . Det udelukkede omraade betragtes da separat for kabinerne til for - og bagsaedepassagererne med hensyn til deres respektive H-punkt og indtil det lodrette plan som defineret ovenfor .  Ad pkt . 5.3.4.1 . :  Flytbare solskaerme skal proeves i alle deres mulige stillinger . Solskaermes rammer betragtes ikke som faste afstivninger ( se pkt . 5.3.5 . ) .  Ad pkt . 5.4 . :  Naar taget skal proeves for at maale fremspring samt de dele , der kan beroeres af en kugle med en diameter paa 165 mm , skal loftsbeklaedningen fjernes . Ved den foreskrevne bestemmelse af krumningsradier skal de stoerrelser og egenskaber ved loftbeklaedningsmaterialet , som har betydning herfor , tages i betragtning . Det omraade af taget , som proeves , skal straekke sig foran og over det tvaerplan , som er begraenset af referencelinjen for dukkens overkrop , naar denne er anbragt paa det saede , som er laengst bagud .  Ad pkt . 5.4.2.1 . : ( se ogsaa ad pkt . 5.1.1 . angaaende definition af skarp kant ) .  Fremspring nedad skal maales vinkelret paa taget i henhold til stk . 1 i bilag V .  Bredden af et fremspringende parti skal maales vinkelret paa fremspringets akse . I saerdeleshed maa afstivninger eller ribber i taget ikke give anledning til fremspring paa tagets indre overflade , som er stoerre end 19 mm .  Ad pkt . 5.5 . :  Tragribber i oplukkelige tage skal opfylde forskriften i punkt 5.4 . , hvis de kan beroeres af en kugle med en diameter paa 165 mm .  Ad pkt . 5.5.1.2 . , 5.5.1.2.1 . , 5.5.1.2.2 . :  Naar betjeningsapparatet er i hvilestilling og taget er lukket , skal det opfylde alle de specificerede betingelser .  Ad pkt . 5.5.1.2.3 . :Kraften paa 37,8 daN skal anvendes , ogsaa selv om det oprindelige fremspring er mindre end eller lig 25 mm . Fremspringet maales med kraften paafoert .  Kraften paa 37,8 daN paafoeres i slagretningen som defineret i bilag III som tangenten til modelhovedets bane , normalt ved hjaelp af et stempel med flad endeflade med en diameter , der ikke overstiger 50 mm ; men naar dette ikke er muligt , kan en tilsvarende anden metode anvendes , f.eks . ved at fjerne de genstande , som er i vejen .   " I hvilestilling " betyder den stilling af betjeningshaandtaget , hvor det er laast .  Ad pkt . 5.6 . :  Tagforstaerkningen ved cabriolets udgoer ikke en sikkerhedsboejle .  Ad pkt . 5.6.1 . :  Den oevre del af forruderammen begynder over det gennemsigtige omrids af forruden .  ad pkt . 5.7.1.1 . :  Se ogsaa ad pkt . 5.1.1 . om begrebet skarp kant .  Ad pkt . 5.7.1.2 . :  Ved definitionen af hovedets anslagsomraade paa ryglaenet for forsaederne skal alle elementer , som er noedvendige for ryglaenets baerende dele , betragtes som en del af ryglaenet .  Ad pkt . 5.7.1.2.3 . :  Polstringen af saedets strukturdele har ogsaa til formaal at undgaa farlige spidser og skarpe kanter , der kan foroege risikoen for og alvoren af laesioner hos passagererne .  AD BILAG II  BESTEMMELSE AF HOVEDETS ANSLAGSOMRAADE  Ad pkt . 2.1.1.2 . :  Valget mellem de to fremgangsmaader til bestemmelse af hoejden er overladt til fabrikanten .  Ad pkt . 2.2 . :  Ved bestemmelse af kontaktpunkterne aendres laengden paa maalearmen ikke ved en given undersoegelse . enhver undersoegelse skal begynde i lodret stilling .  Ad pkt . 3 . :  Dimensionen 25,4 mm svarer til afstanden mellem et vandret plan gennem H-punktet og den vandrette tangent til det nederste omrids af modelhovedet .  AD BILAG III  FREMGANGSMAADE TIL AFPROEVNING AF ENERGIABSORBERENDE MATERIALER  Ad pkt . 1.4 . :  Med hensyn til brud paa en hvilken som helst del under afproevningen for optagelse af energi se bemaerkning ad bilag I , pkt . 5.1.2 .  AD BILAG IV  FREMGANGSMAADE TIL BESTEMMELSE AF H-PUNKTET OG RYGLAENETS FAKTISKE HAELDNINGSVINKEL SAMT TIL KONTROL AF R - OG H-PUNKTERNES INDBYRDES POSITION OG AF FORHOLDET MELLEM RYGLAENETS KONSTRUKTIVT BESTEMTE OG FAKTISKE HAELDNINGSVINKEL  Ad pkt . 4 . :  Ved bestemmelse af H-punktet for et saede kan de andre saeder om noedvendigt tages ud .  AD BILAG VI  APPARAT OG FREMGANGSMAADE TIL GENNEMFOERELSE AF PUNKT 5.2.1 . I BILAG I  Ad foerste saetning :  Dele , der udgoer betjeningsorganer beregnet til foedderne , er udfoert som pedaler .