Avis juridique important

|

32003L0086

Rådets direktiv 2003/86/EF af 22. september 2003 om ret til familiesammenføring

EU-Tidende nr. L 251 af 03/10/2003 s. 0012 - 0018

Rådets direktiv 2003/86/EFaf 22. september 2003om ret til familiesammenføringRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 63, nr. 3), litra a),under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(2),under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg(3),under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget(4), ogud fra følgende betragtninger:(1) Med henblik på gradvis at indføre et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed skal der ifølge traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab vedtages foranstaltninger, der skal sikre fri bevægelighed for personer og i forbindelse hermed ledsageforanstaltninger vedrørende kontrol ved de ydre grænser, asyl og indvandring, og foranstaltninger vedrørende asyl, indvandring og beskyttelse af tredjelandsstatsborgeres rettigheder.(2) Foranstaltningerne vedrørende familiesammenføring bør vedtages i overensstemmelse med forpligtelsen til at beskytte familien og respektere familielivet, som er stadfæstet i en lang række folkeretlige instrumenter. I dette direktiv overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som anerkendes i bl.a. artikel 8 i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.(3) Det Europæiske Råd erkendte på sit særlige møde i Tammerfors den 15. og 16. oktober 1999, at der er behov for indbyrdes tilnærmelse af de nationale lovgivninger om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold. Det fastslog i forbindelse hermed at Den Europæiske Union bør sikre en retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere, som opholder sig lovligt på medlemsstaternes område, og at en mere effektiv integrationspolitik bør sigte mod at indrømme dem rettigheder og pligter, der kan sidestilles med dem, der gælder for unionsborgere. Det Europæiske Råd anmodede med henblik herpå Rådet om at træffe hurtige afgørelser på grundlag af forslag fra Kommissionen. Det Europæiske Råd i Laeken den 14. og 15. december 2001 bekræftede på ny sin forpligtelse over for de politiske retningslinjer og de mål, der blev fastlagt i Tammerfors.(4) Familiesammenføring er et nødvendigt middel til at muliggøre familielivet. Det bidrager til at skabe en sociokulturel stabilitet, der letter tredjelandsstatsborgernes integration i medlemsstaterne, hvilket desuden gør det muligt at styrke den økonomiske og sociale samhørighed, der er et af Fællesskabets grundlæggende mål, som anført i traktaten.(5) Medlemsstaterne bør gennemføre bestemmelserne i dette direktiv uden forskelsbehandling på grund af køn, race, farve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller ideologi, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formue, fødsel, handicap, alder eller seksuel orientering.(6) For at sikre beskyttelsen af familien samt opretholdelsen eller skabelsen af familielivet bør de materielle betingelser for udøvelsen af retten til familiesammenføring fastsættes efter fælles kriterier.(7) Medlemsstaterne bør kunne vælge også at anvende dette direktivs bestemmelser, hvis familiemedlemmerne ankommer samlet.(8) Situationen for flygtninge kræver særlig opmærksomhed på grund af de årsager, som har tvunget dem til at flygte fra deres land, og som forhindrer dem i at have et familieliv i hjemlandet. Der bør derfor indføres gunstigere betingelser for udøvelsen af deres ret til familiesammenføring.(9) Familiesammenføring bør i alle tilfælde omfatte medlemmerne af kernefamilien, dvs. ægtefællen og mindreårige børn.(10) Det er op til medlemsstaterne at afgøre, om de ønsker at udvide denne kreds og tillade familiesammenføring af slægtninge i lige opstigende linje, myndige ugifte børn, ugifte eller registrerede partnere samt, i tilfælde af polygame ægteskaber, mindreårige børn af en anden ægtefælle og referencepersonen. Såfremt en medlemsstat tillader familiesammenføring af disse personer, er dette ikke ensbetydende med, at andre medlemsstater, der ikke anerkender familiemæssig tilknytning i de tilfælde, der er omfattet af denne bestemmelse, nødvendigvis indrømmer nævnte personer samme behandling som familiemedlemmer for så vidt angår opholdsret i en anden medlemsstat, således som defineret i den relevante EF-lovgivning.(11) Retten til familiesammenføring bør udøves med fornøden respekt for de værdier og principper, medlemsstaterne har anerkendt, navnlig for så vidt angår kvinders og børns rettigheder, idet en sådan respekt begrunder, at der kan gøres restriktive foranstaltninger gældende over for ansøgninger om familiesammenføring for polygame husstande.(12) Hensigten med muligheden for at begrænse retten til familiesammenføring for børn over tolv år, hvis primære bopæl ikke er hos referencepersonen, er at afspejle børnenes evne til at blive integreret i en ung alder og at sikre, at de får den nødvendige uddannelse og sprogfærdighed i skolen.(13) Der bør indføres procedureregler for behandlingen af ansøgninger om familiesammenføring samt for familiemedlemmers indrejse og ophold. Disse procedurer bør være effektive og kunne forvaltes inden for rammerne af de nationale myndigheders normale arbejdsbyrde, og de bør være gennemsigtige og retfærdige for at sikre de pågældende et passende retssikkerhedsniveau.(14) Familiesammenføring bør kunne nægtes i behørigt begrundede tilfælde. Især bør en person som ønsker familiesammenføring ikke udgøre en trussel mod den offentlige orden eller sikkerhed. Begrebet "den offentlige orden" kan omfatte en dom som følge af, at der er begået grov kriminalitet. Begrebet offentlig orden og offentlig sikkerhed omfatter også tilfælde, hvor tredjelandsstatsborgere tilhører en sammenslutning, som støtter international terrorisme, eller støtter en sådan sammenslutning eller hylder yderligtgående principper.(15) Familiemedlemmernes integration bør fremmes. Med henblik herpå bør de have en selvstændig status, som er uafhængig af referencepersonens status, især i tilfælde af ægteskabets eller parforholdets ophør, og de bør have adgang til undervisning, beskæftigelse og erhvervsuddannelse på lige fod med referencepersonen, på de relevante vilkår.(16) Målene for den påtænkte handling, nemlig indførelsen af en ret til familiesammenføring for tredjelandsstatsborgere, der udøves efter fælles regler, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang eller virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.(17) I overensstemmelse med artikel 1 og 2 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager disse stater ikke i vedtagelsen af direktivet og er derfor ikke bundet af det og skal ikke anvende det, medmindre andet følger af protokollens artikel 4.(18) I henhold til artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af dette direktiv, der ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:KAPITEL I Almindelige bestemmelserArtikel 1Formålet med dette direktiv er at fastsætte betingelserne for udøvelsen af retten til familiesammenføring for tredjelandsstatsborgere, der har lovligt ophold på medlemsstaternes område.Artikel 2I dette direktiv forstås ved:a) "tredjelandsstatsborger": enhver person, der ikke er unionsborger som omhandlet i traktatens artikel 17, stk. 1b) "flygtning": enhver tredjelandsstatsborger eller statsløs person, der har opnået flygtningestatus som omhandlet i Genève-konventionen om flygtninges retsstilling af 28. juli 1951, som ændret ved New York-protokollen af 31. januar 1967c) "referenceperson": en tredjelandsstatsborger, der har lovligt ophold i en medlemsstat, og som ansøger om eller hvis familiemedlemmer ansøger om familiesammenføring for at blive ført sammen med ham/hended) "familiesammenføring": indrejse og ophold i en medlemsstat for familiemedlemmer til en tredjelandsstatsborger, der har lovligt ophold i den pågældende medlemsstat, med henblik på at bevare familieenheden, hvad enten den familiemæssige tilknytning opstod før eller efter referencepersonens indrejsee) "opholdstilladelse": enhver tilladelse udstedt af myndighederne i en medlemsstat til, at en tredjelandsstatsborger lovligt kan opholde sig i landet, i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 1, stk. 2, litra a), i Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere(5)f) "uledsaget mindreårig": tredjelandsstatsborgere eller statsløse under 18 år, som ankommer til medlemsstaternes område uden at være ledsaget af en voksen, der er ansvarlig for dem ifølge lov eller sædvane, så længe de ikke reelt befinder sig i en sådan persons varetægt, eller mindreårige, der efterlades uden ledsagelse, efter at de er indrejst på medlemsstaternes område.Artikel 31. Dette direktiv finder anvendelse, hvis referencepersonen er i besiddelse af en opholdstilladelse med en gyldighedsperiode på mindst et år, der er udstedt af en medlemsstat, og som har velbegrundede forventninger om at opnå varig opholdstilladelse, hvis den pågældendes familiemedlemmer er tredjelandsstatsborgere, uanset deres retsstilling.2. Dette direktiv finder ikke anvendelse, hvis referencepersonen:a) ansøger om anerkendelse af flygtningestatus, og hvis ansøgning der endnu ikke er truffet endelig afgørelse omb) har tilladelse til at opholde sig i en medlemsstat på grundlag af midlertidig beskyttelse, eller som ansøger om tilladelse til at opholde sig i landet på dette grundlag og afventer en afgørelse om sin stillingc) har tilladelse til at opholde sig i en medlemsstat på grundlag af subsidiære former for beskyttelse i overensstemmelse med internationale forpligtelser, medlemsstaternes nationale lovgivning eller praksis, eller som ansøger om tilladelse til at opholde sig i landet på dette grundlag og afventer en afgørelse om sin stilling.3. Dette direktiv finder ikke anvendelse på familiemedlemmer til unionsborgere.4. Dette direktiv berører ikke gunstigere bestemmelser ia) bilaterale og multilaterale aftaler mellem Fællesskabet eller Fællesskabet og dets medlemsstater på den ene side og tredjelande på den anden sideb) den europæiske socialpagt af 18. oktober 1961, den reviderede europæiske socialpagt af 3. maj 1987 og den europæiske konvention om vandrende arbejdstageres retsstilling af 24. november 1977.5. Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes mulighed for at indføre eller bibeholde gunstigere vilkår.KAPITEL II FamiliemedlemmerArtikel 41. Hvis betingelserne i kapitel IV og artikel 16 er opfyldt, tillader medlemsstaterne i henhold til dette direktiv indrejse og ophold for følgende familiemedlemmer:a) referencepersonens ægtefælleb) mindreårige børn af referencepersonen og dennes ægtefælle, herunder børn, der er adopteret i overensstemmelse med en afgørelse truffet af den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat eller en afgørelse, der automatisk kan fuldbyrdes i henhold til medlemsstatens internationale forpligtelser, eller som skal anerkendes i overensstemmelse med internationale forpligtelserc) mindreårige børn, herunder adoptivbørn, af referencepersonen, hvis referencepersonen har forældremyndigheden og har forsørgerpligt over for børnene. Medlemsstaterne kan tillade familiesammenføring af børn, for hvilke der er fælles forældremyndighed, hvis den anden forældremyndighedsindehaver har givet sit samtykked) mindreårige børn, herunder adoptivbørn, af ægtefællen, hvis ægtefællen har forældremyndigheden og har forsørgerpligt over for børnene. Medlemsstaterne kan tillade familiesammenføring af børn, for hvilke der er fælles forældremyndighed, hvis den anden forældremyndighedsindehaver har givet sit samtykke.De mindreårige børn, der er omhandlet i denne artikel, skal være under den myndighedsalder, der gælder i den pågældende medlemsstat, og må ikke være gift.Når et barn er fyldt tolv år og ankommer uafhængigt af den øvrige familie, kan medlemsstaten som en undtagelse herfra, inden den tillader barnets indrejse og ophold i henhold til dette direktiv, undersøge, om barnet opfylder et kriterium om integration, hvis dens lovgivning på datoen for gennemførelsen af dette direktiv foreskriver en sådan undersøgelse.2. Medlemsstaterne kan, hvis kravene i kapitel IV er opfyldt, ved lov eller administrative bestemmelser tillade indrejse og ophold i henhold til dette direktiv for følgende familiemedlemmer:a) førstegradsslægtninge i lige opstigende linje til referencepersonen eller dennes ægtefælle, hvis slægtningene forsørges af disse og ikke har den nødvendige familiemæssige støtte i hjemlandetb) myndige ugifte børn af referencepersonen eller dennes ægtefælle, hvis de af helbredsgrunde objektivt set ikke er i stand til at forsørge sig selv.3. Medlemsstaterne kan, hvis kravene i kapitel IV er opfyldt, ved lov eller administrative bestemmelser tillade indrejse og ophold i henhold til dette direktiv for en ugift partner, der er tredjelandsstatsborger og har et behørigt dokumenteret, stabilt og langvarigt forhold til referencepersonen, eller for en tredjelandsstatsborger, som er knyttet til referencepersonen gennem et registreret partnerskab i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, samt mindreårige ugifte børn, herunder adoptivbørn, og myndige ugifte børn af disse personer, hvis disse børn af helbredsgrunde objektivt set ikke er i stand til at forsørge sig selv.Medlemsstaterne kan bestemme, at registrerede partnere, for så vidt angår familiesammenføring, behandles på lige fod med ægtefæller.4. I tilfælde af polygame ægteskaber, hvor referencepersonen allerede har en ægtefælle, der lever sammen med vedkommende på en medlemsstats område, giver den pågældende medlemsstat ikke tilladelse til familiesammenføring af endnu en ægtefælle.Uanset stk. 1, litra c), kan medlemsstaterne begrænse familiesammenføring af mindreårige børn af en anden ægtefælle og referencepersonen.5. For at sikre bedre integration og forhindre tvangsægteskaber kan medlemsstaterne kræve, at referencepersonen og dennes ægtefælle som et minimum skal være over en bestemt alder, dog højst 21 år, før ægtefællen kan sammenføres med vedkommende.6. Medlemsstaterne kan som en undtagelse kræve, at ansøgninger om familiesammenføring for mindreårige børn skal indgives, inden børnene fylder 15, hvis deres lovgivning på datoen for gennemførelsen af dette direktiv foreskriver dette. Såfremt ansøgningen indgives efter det fyldte 15. år, tillader medlemsstaterne indrejse og ophold for sådanne børn af andre grunde end familiesammenføring.KAPITEL III Indgivelse og behandling af ansøgningenArtikel 51. Medlemsstaterne afgør, om det er referencepersonen eller de berørte familiemedlemmer, der for at udøve retten til familiesammenføring skal indgive en ansøgning om tilladelse til indrejse og ophold til de kompetente myndigheder i den pågældende medlemsstat.2. Ansøgningen skal vedlægges dokumentation for den familiemæssige tilknytning og for, at betingelserne i artikel 4 og 6 samt, hvis det er relevant, artikel 7 og 8 er opfyldt, samt bekræftede kopier af de pågældende familiemedlemmers rejsedokumenter.Med henblik på at godtgøre, om der foreligger familiemæssig tilknytning, kan medlemsstaterne, hvis det skønnes hensigtsmæssigt, afholde samtaler med referencepersonen eller dennes familiemedlemmer samt gennemføre andre undersøgelser, som skønnes nødvendige.Ved behandlingen af en ansøgning vedrørende referencepersonens ugifte partner tager medlemsstaterne hensyn til faktorer såsom et fælles barn, tidligere fælles bopæl, registrering af partnerskabet eller enhver anden form for pålidelige beviser med henblik på at fastslå, at der er tale om et familiemæssigt forhold.3. Ansøgningen indgives og behandles, mens familiemedlemmerne opholder sig uden for den medlemsstat, på hvis område referencepersonen har ophold.Som en undtagelse kan en medlemsstat dog på visse betingelser acceptere, at en ansøgning indgives, når familiemedlemmerne allerede befinder sig på dens område.4. Medlemsstatens kompetente myndigheder giver den person, der har indgivet ansøgningen, skriftlig meddelelse om den afgørelse, der er truffet, hurtigst muligt og under alle omstændigheder senest ni måneder efter ansøgningsdatoen.Den tidsfrist, der er omhandlet i første afsnit, kan forlænges i særlige tilfælde, hvis behandlingen af en ansøgning er kompliceret.Afslag på ansøgningen begrundes. Eventuelle konsekvenser af, at der ikke foreligger en afgørelse ved udløbet af den frist, der er omhandlet i første afsnit, skal afgøres efter den pågældende medlemsstats nationale lovgivning.5. Ved behandlingen af ansøgningen tager medlemsstaterne behørigt hensyn til mindreårige børns tarv.KAPITEL IV Betingelser for udøvelse af retten til familiesammenføringArtikel 61. Medlemsstaterne kan give afslag på en ansøgning om tilladelse til indrejse og ophold for familiemedlemmer, hvis det er begrundet i hensynet til den offentlige orden, den offentlige sikkerhed eller folkesundheden.2. Medlemsstaterne kan inddrage eller afslå at forny et familiemedlems opholdstilladelse, hvis det er begrundet i hensynet til den offentlige orden, den offentlige sikkerhed eller folkesundheden.Når medlemsstaterne træffer en sådan afgørelse, skal de ikke blot tage hensyn til artikel 17, men også til alvoren eller arten af familiemedlemmets krænkelse af den offentlige orden eller den offentlige sikkerhed eller til den fare, der er forbundet med vedkommende.3. Sygdom eller invaliditet, der er opstået efter udstedelsen af opholdstilladelsen, er ikke i sig selv begrundelse nok til, at den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat kan afslå at forny opholdstilladelsen eller kan udsende vedkommende fra medlemsstatens område.Artikel 71. Ved indgivelsen af ansøgning om familiesammenføring kan medlemsstaten kræve, at ansøgeren godtgør, at referencepersonen råder over:a) en bolig, der betragtes som normal standard for en familie af tilsvarende størrelse i samme område, og som opfylder de generelle sikkerheds- og sundhedsstandarder i den pågældende medlemsstatb) en sygeforsikring for referencepersonen selv og dennes familiemedlemmer, som dækker alle de risici i den pågældende medlemsstat, som dens egne statsborgere normalt er forsikret modc) faste og regelmæssige indtægter, der er tilstrækkelige til, at referencepersonen kan forsørge sig selv og sine familiemedlemmer uden social bistand fra den pågældende medlemsstat. Medlemsstaterne vurderer disse indtægter på grundlag af deres art og regelmæssighed og kan tage hensyn til niveauet for nationale mindstelønninger og -pensioner samt antallet af familiemedlemmer.2. Medlemsstaterne kan kræve, at tredjelandsstatsborgere efterkommer integrationsforanstaltninger i henhold til national ret.Med hensyn til flygtninge og/eller flygtninges familiemedlemmer, som omhandlet i artikel 12, kan integrationsforanstaltningerne i første afsnit først anvendes, når de pågældende personer har fået bevilget familiesammenføring.Artikel 8Medlemsstaterne kan kræve, at referencepersonen mindst har haft ophold på deres område i en periode, der dog ikke må overstige to år, inden familiesammenføring kan finde sted.Hvis den lovgivning om familiesammenføring, der er gældende i en medlemsstat på datoen for vedtagelsen af direktivet, tager hensyn til medlemsstatens modtagelseskapacitet, kan medlemsstaten uanset stk. 1 indføre en karensperiode på højst tre år mellem indgivelsen af ansøgningen om familiesammenføring og udstedelsen af opholdstilladelse til familiemedlemmerne.KAPITEL V Familiesammenføring af flygtningeArtikel 91. Dette kapitel finder anvendelse på familiesammenføring af flygtninge, der er anerkendt af medlemsstaterne.2. Medlemsstaterne kan begrænse anvendelsen af dette kapitel til de flygtninge, hvis familiemæssige tilknytning allerede bestod inden deres indrejse3. Bestemmelserne i dette kapitel berører ikke reglerne for familiemedlemmers flygtningestatus.Artikel 101. Med hensyn til definitionen af familiemedlemmer finder artikel 4 anvendelse, bortset fra at stk. 1, tredje afsnit i nævnte artikel ikke finder anvendelse på børn af flygtninge.2. Medlemsstaterne kan tillade familiesammenføring af andre familiemedlemmer, som ikke er omhandlet i artikel 4, hvis de forsørges af flygtningen.3. Hvis flygtningen er en uledsaget mindreårig:a) skal medlemsstaterne tillade indrejse og ophold for førstegradsslægtninge i lige opstigende linje med henblik på familiesammenføring uden at kræve betingelserne i artikel 4, stk. 2, litra a), opfyldtb) kan medlemsstaterne tillade indrejse og ophold for flygtningens værge eller ethvert andet familiemedlem med henblik på familiesammenføring, hvis flygtningen ikke har nogen slægtninge i lige opstigende linje, eller hvis sådanne slægtninge ikke kan opspores.Artikel 111. Artikel 5 finder anvendelse på indgivelsen og behandlingen af ansøgningen, jf. dog stk. 2 i nærværende artikel.2. Hvis en flygtning ikke kan fremlægge officiel dokumentation for den familiemæssige tilknytning, tager medlemsstaterne i overensstemmelse med national ret hensyn til anden dokumentation for, at en sådan tilknytning foreligger. Afslag på en ansøgning må ikke udelukkende baseres på manglende dokumentation.Artikel 121. Uanset artikel 7 kan medlemsstaterne for så vidt angår ansøgninger vedrørende de familiemedlemmer, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, ikke kræve, at flygtningen og/eller det eller de pågældende familiemedlemmer fremlægger bevis for, at flygtningen opfylder kravene i denne bestemmelse.Såfremt familiesammenføring er mulig i et tredjeland, som referencepersonen og/eller familiemedlemmet har særlige forbindelser til, kan medlemsstaterne kræve de i første afsnit nævnte beviser, for så vidt andet ikke følger af internationale forpligtelser.Medlemsstaterne kan kræve, at flygtningen opfylder betingelserne i artikel 7, stk. 1, hvis der ikke indgives ansøgning om familiesammenføring inden for en periode på tre måneder efter, at der er givet status som flygtning.2. Uanset artikel 8 må medlemsstaterne ikke kræve, at flygtningen har opholdt sig på deres område i en bestemt periode, inden familiesammenføring kan finde sted.KAPITEL VI Familiemedlemmernes indrejse og opholdArtikel 131. Når ansøgningen om tilladelse til familiesammenføring er godkendt, tillader den berørte medlemsstat det eller de pågældende familiemedlemmers indrejse. Den pågældende medlemsstat letter i den forbindelse udstedelsen af de nødvendige visa til de pågældende personer.2. Den berørte medlemsstat udsteder en første opholdstilladelse med en gyldighedsperiode på mindst et år til familiemedlemmerne. Opholdstilladelsen kan fornyes.3. Gyldighedsperioden for opholdstilladelser, der udstedes til familiemedlemmer, må i princippet ikke være længere end til udløbsdatoen for referencepersonens opholdstilladelse.Artikel 141. Referencepersonens familiemedlemmer har på lige fod med referencepersonen ret til:a) adgang til uddannelseb) adgang til lønnet beskæftigelse eller selvstændig erhvervsvirksomhedc) adgang til erhvervsvejledning, grundlæggende erhvervsuddannelse, videre- og efteruddannelse samt omskoling.2. Medlemsstaterne kan i henhold til deres nationale ret beslutte, på hvilke vilkår familiemedlemmer må have lønnet beskæftigelse eller udøve selvstændig erhvervsvirksomhed. Disse vilkår skal omfatte en frist, som i intet tilfælde må overstige tolv måneder, inden for hvilken medlemsstaterne kan undersøge situationen på deres arbejdsmarked, før de tillader familiemedlemmer at have lønnet beskæftigelse eller udøve selvstændig erhvervsvirksomhed.3. Medlemsstaterne kan begrænse adgangen til lønnet beskæftigelse eller selvstændig erhvervsvirksomhed for så vidt angår førstegradsslægtninge i lige opstigende linje og myndige ugifte børn som omhandlet i artikel 4, stk. 2.Artikel 151. Senest efter fem års ophold har ægtefællen eller den ugifte partner samt børn, der er blevet myndige, efter ansøgning, hvis det kræves, ret til at få selvstændig opholdstilladelse, uafhængig af referencepersonens opholdstilladelse, hvis familiemedlemmet ikke har fået opholdstilladelse med andre begrundelser end familiesammenføring.Medlemsstaterne kan, hvis den familiemæssige tilknytning ophører, begrænse meddelelse af opholdstilladelse som omhandlet i første afsnit til ægtefællen eller den ugifte partner.2. Medlemsstaterne kan meddele myndige børn og slægtninge i lige opstigende linje, jf. artikel 4, stk. 2, selvstændig opholdstilladelse.3. Hvis ægtefællen dør, eller parterne skilles eller separeres, eller hvis førstegradsslægtninge i lige opstigende linje eller efterkommere i lige linje dør, kan der efter ansøgning, hvis det kræves, udstedes selvstændig opholdstilladelse til personer, der er indrejst med henblik på familiesammenføring. Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser, der sikrer, at der meddeles selvstændig opholdstilladelse, hvis der opstår særligt vanskelige situationer.4. Betingelserne i forbindelse med den selvstændige opholdstilladelses meddelelse og gyldighedsperiode fastsættes i henhold til national ret.KAPITEL VII Sanktioner og retsmidlerArtikel 161. Medlemsstaterne kan give afslag på en ansøgning om tilladelse til indrejse og ophold med henblik på familiesammenføring eller, hvor dette er relevant, inddrage eller afslå at forny et familiemedlems opholdstilladelse i følgende tilfælde:a) hvis de betingelser, der er fastsat i dette direktiv, ikke eller ikke længere er opfyldt.Såfremt referencepersonen, når opholdstilladelsen skal fornyes, ikke længere råder over tilstrækkelige indtægter, men er afhængig af social bistand fra medlemsstaten, jf. artikel 7, stk. 1, litra c), tager medlemsstaten hensyn til familiemedlemmernes bidrag til husstandsindkomstenb) hvis referencepersonen og det eller de pågældende familiemedlemmer ikke har eller ikke længere har et faktisk ægteskabeligt samliv eller familielivc) hvis det konstateres, at referencepersonen eller den ugifte partner er gift med eller har et varigt forhold til en anden person.2. Medlemsstaterne kan ligeledes give afslag på en ansøgning om tilladelse til indrejse og ophold med henblik på familiesammenføring eller inddrage eller afslå at forny familiemedlemmernes opholdstilladelse, hvis det konstateres:a) at der er afgivet ukorrekte eller misvisende oplysninger, at der er anvendt falske eller forfalskede dokumenter, at der er begået svig, eller at der er anvendt andre ulovlige midlerb) at ægteskabet, partnerskabet eller adoptionen udelukkende havde til formål at gøre det muligt for vedkommende at indrejse eller opholde sig i en medlemsstat.Ved vurderingen af dette punkt kan medlemsstaterne specielt tage hensyn til, at ægteskab, partnerskab eller adoption blev indgået, efter at referencepersonen havde fået udstedt sin opholdstilladelse.3. Medlemsstaterne kan inddrage eller nægte at forny et familiemedlems opholdstilladelse, hvis referencepersonens ophold ophører, og familiemedlemmet endnu ikke har selvstændig opholdsret i henhold til artikel 15.4. Medlemsstaterne kan foretage punktuel kontrol, hvis der foreligger begrundet mistanke om svig eller proformaægteskab, -partnerskab eller -adoption som defineret i stk. 2. Der kan også foretages punktuel kontrol i forbindelse med fornyelse af familiemedlemmernes opholdstilladelse.Artikel 17Hvis der gives afslag på opholdstilladelse, eller opholdstilladelsen inddrages eller ikke fornyes, eller hvis der træffes afgørelse om udsendelse af referencepersonen eller dennes familiemedlemmer, tager medlemsstaterne behørigt hensyn til arten og holdbarheden af vedkommendes familiemæssige tilknytning og til, hvor længe vedkommende har opholdt sig i medlemsstaten, samt til, om der er familiemæssig, kulturel eller social tilknytning til hjemlandet.Artikel 18Medlemsstaterne sikrer, at referencepersonen og/eller dennes familiemedlemmer har ret til domstolsprøvelse, hvis der gives afslag på en ansøgning om familiesammenføring, en opholdstilladelse inddrages eller ikke fornyes, eller hvis der træffes beslutning om udsendelse.Den berørte medlemsstat fastlægger den procedure og den kompetence, i henhold til hvilke den i stk. 1 omhandlede ret udøves.KAPITEL VIII Afsluttende bestemmelserArtikel 19Med jævne mellemrum og for første gang senest den 3. oktober 2007 aflægger Kommissionen rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af dette direktiv i medlemsstaterne og foreslår eventuelle nødvendige ændringer. Disse forslag til ændringer skal først og fremmest vedrøre artikel 3, 4, 7, 8 og 13.Artikel 20Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 3. oktober 2005. De underretter straks Kommissionen herom.Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.Artikel 21Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.Artikel 22Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.Udfærdiget i Bruxelles, den 22. september 2003.På Rådets vegneF. FrattiniFormand(1) EFT C 116 E af 26.4.2000, s. 66, og EFT C 62 E af 27.2.2001, s. 99.(2) EFT C 135 af 7.5.2001, s. 174.(3) EFT C 204 af 18.7.2000, s. 40.(4) EUT C 73 af 26.3.2003, s. 16.(5) EFT L 157 af 15.6.2002, s. 1.


title: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU af 13. december 2011 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet  EØS-relevant tekst

text:
               28.1.2012

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 26/1

         EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2011/92/EU
   af 13. december 2011
   om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet
   (kodifikation)
   (EØS-relevant tekst)
   EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 1,
   under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
   efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
   under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
   efter høring af Regionsudvalget,
   efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (3) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder (4). Direktivet bør af klarheds- og rationaliseringshensyn kodificeres.

               (2)

               I henhold til bestemmelserne i artikel 191 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bygger Unionens politik på miljøområdet navnlig på forsigtighedsprincippet og princippet om forebyggende indsats, princippet om indgreb over for miljøskader fortrinsvis ved kilden og princippet om, at forureneren betaler. Indvirkningerne på miljøet bør tages i betragtning på et så tidligt stadium som muligt i alle tekniske planlægnings- og beslutningsprocesser.

               (3)

               Principperne for vurdering af indvirkningerne på miljøet bør harmoniseres navnlig med hensyn til, hvilke projekter der bør underkastes vurdering, bygherrens hovedforpligtelser og indholdet af vurderingen. Medlemsstaterne bør kunne fastsætte strengere miljøbeskyttelsesregler.

               (4)

               Det forekommer derudover nødvendigt at virkeliggøre et af Unionens mål inden for miljøbeskyttelse og livskvalitet.

               (5)

               Unionens miljølovgivning omfatter bestemmelser, som sætter offentlige myndigheder og andre organer i stand til at træffe beslutninger, som kan få en væsentlig indvirkning på miljøet samt på menneskers sundhed og trivsel.

               (6)

               Der bør fastlægges generelle principper for vurdering af indvirkningerne på miljøet med henblik på at udbygge og samordne procedurerne for tilladelse til offentlige og private projekter, som kan forventes at få betydelig indvirkning på miljøet.

               (7)

               Tilladelse til offentlige og private projekter, som kan forventes at få væsentlige indvirkninger på miljøet, bør først gives efter en vurdering af de væsentlige indvirkninger på miljøet, disse projekter kan forventes at få, er blevet foretaget. Denne vurdering bør foretages på grundlag af relevante oplysninger fra bygherren og eventuelt også fra de myndigheder og den offentlighed, der forventes at blive berørt af projektet.

               (8)

               Projekter inden for visse kategorier har væsentlige indvirkninger på miljøet, og sådanne projekter bør principielt underkastes en systematisk vurdering.

               (9)

               Projekter inden for andre kategorier har ikke nødvendigvis i alle tilfælde væsentlige indvirkninger på miljøet, og sådanne projekter bør underkastes en vurdering, når medlemsstaterne finder, at de kan forventes at få væsentlige indvirkninger på miljøet.

               (10)

               Medlemsstaterne kan, ud fra hvor væsentlige disse projekters indvirkninger på miljøet er, fastsætte tærskelværdier eller kriterier for, hvilke af dem der bør underkastes en vurdering. Medlemsstaterne bør ikke være forpligtet til at foretage en individuel gennemgang af projekter, der ligger under disse tærskler, eller som ikke opfylder disse kriterier.

               (11)

               Når medlemsstaterne fastsætter sådanne tærskelværdier eller kriterier eller foretager en individuel gennemgang af projekterne for at fastlægge, hvilke der bør underkastes en vurdering på grund af deres væsentlige indvirkninger på miljøet, bør de tage hensyn til de relevante udvælgelseskriterier, som er fastsat i dette direktiv; i overensstemmelse med nærhedsprincippet er medlemsstaterne nærmest til at anvende sådanne kriterier i de konkrete tilfælde.

               (12)

               For de projekter, der underkastes en vurdering, bør der gives visse mindsteoplysninger vedrørende projektet og dets indvirkninger.

               (13)

               Der bør fastlægges en procedure, som sætter en bygherre i stand til at indhente en udtalelse fra de kompetente myndigheder om indholdet og omfanget af de oplysninger, der skal udarbejdes og fremlægges med henblik på vurderingen. Medlemsstaterne kan efter denne procedure bl.a. pålægge bygherren at fremlægge alternative løsninger til de projekter, som vedkommende agter at indgive ansøgning om.

               (14)

               Et projekts indvirkninger på miljøet bør vurderes under hensyn til ønsket om at beskytte menneskets sundhed, at bidrage til højere livskvalitet ved forbedring af miljøet, at sørge for de forskellige arters fortsatte beståen og at bevare økosystemets reproduktionsevne, som er selve grundlaget for livets fornyelse.

               (15)

               Det er ønskeligt at fastlægge styrkede bestemmelser om miljøkonsekvensvurdering på tværs af landegrænserne for at tage hensyn til udviklingen på internationalt plan. Det Europæiske Fællesskab undertegnede den 25. februar 1991 konventionen om vurdering af virkningerne på miljøet på tværs af landegrænserne, og ratificerede den den 24. juni 1997.

               (16)

               En effektiv offentlig deltagelse i beslutningstagningen giver offentligheden mulighed for at fremsætte udtalelser og give udtryk for betænkeligheder, som kan være relevante for beslutningerne, og som beslutningstageren kan tage hensyn til, således at ansvarlighed og gennemsigtighed i beslutningsprocessen fremmes og offentlighedens opmærksomhed omkring miljøspørgsmål og dens støtte til beslutningerne øges.

               (17)

               En sådan deltagelse, herunder deltagelse af sammenslutninger, organisationer og grupper, især ikke-statslige organisationer, som fremmer miljøbeskyttelse, bør derfor fremmes, bl.a. ved at fremme uddannelse af offentligheden på miljøområdet.

               (18)

               Det Europæiske Fællesskab undertegnede FN/ECE-konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århuskonventionen), den 25. juni 1998 og ratificerede den den 17. februar 2005.

               (19)

               Et af Århuskonventionens formål er at sikre retten til offentlig deltagelse i beslutningsprocessen på miljøområdet med henblik på at bidrage til at beskytte ethvert menneskes ret til at leve i et miljø, der er passende for hans eller hendes sundhed og trivsel.

               (20)

               Artikel 6 i Århuskonventionen indeholder bestemmelser om offentlig deltagelse i afgørelser vedrørende de konkrete aktiviteter, der er opført i konventionens bilag I, og aktiviteter, som ikke er indeholdt i nævnte bilag I, men som kan have væsentlige indvirkninger på miljøet.

               (21)

               Artikel 9, stk. 2 og 4, i Århuskonventionen indeholder bestemmelser om adgang til ved en domstol eller ved andre procedurer at få prøvet den materielle og processuelle lovlighed af enhver afgørelse, handling eller undladelse, der er omfattet af bestemmelserne om offentlig deltagelse i konventionens artikel 6.

               (22)

               Der er imidlertid ikke grund til at anvende dette direktiv på projekter, der vedtages i enkeltheder ved en særlig national lov, idet de mål, der forfølges ved dette direktiv, herunder om at give oplysninger, nås gennem lovgivningsprocessen.

               (23)

               Det kan endvidere i undtagelsestilfælde være hensigtsmæssigt at fritage et konkret projekt for de vurderingsprocedurer, der er fastsat i dette direktiv på betingelse af, at Kommissionen og den berørte offentlighed underrettes på passende måde.

               (24)

               Målene for dette direktiv kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor, på grund af handlingens omfang og virkninger, bedre nås på EU-plan. Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

               (25)

               Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag V, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne —

         VEDTAGET DETTE DIREKTIV:
   Artikel 1
   1.   Dette direktiv vedrører vurderingen af de indvirkninger på miljøet af offentlige og private projekter, der er af en sådan beskaffenhed, at de vil kunne påvirke miljøet væsentligt.
   2.   I dette direktiv forstås ved:
   a)   »projekt«:

               —

               gennemførelse af anlægsarbejder eller andre installationer eller arbejder

               —

               andre indgreb i det naturlige miljø eller i landskaber, herunder sådanne, der tager sigte på udnyttelse af ressourcer i undergrunden

         b)   »bygherre«: enten den person, der ansøger om godkendelse af et privat projekt, eller den offentlige myndighed, som tager initiativ til et projekt
   c)   »tilladelse«: afgørelse fra den eller de kompetente myndighed(er), som giver bygherren ret til at gennemføre projektet
   d)   »offentlighed«: en eller flere fysiske eller juridiske personer og i henhold til national lovgivning eller praksis disses foreninger, organisationer eller grupper
   e)   »den berørte offentlighed«: den del af offentligheden, som er berørt af, kan blive berørt af eller har en interesse i de beslutningsprocedurer på miljøområdet, der er nævnt i artikel 2, stk. 2. Med henblik på denne definition anses ikke-statslige organisationer, der arbejder for at fremme miljøbeskyttelse, og som opfylder alle krav efter national lovgivning, for at have en interesse
   f)   »kompetente myndighed(er)«: myndighed(er), som medlemsstaterne udpeger til at udføre de opgaver, der følger af dette direktiv.
   3.   Medlemsstaterne kan fra sag til sag, såfremt der er hjemmel hertil i national lovgivning, beslutte ikke at anvende dette direktiv på projekter, der tager sigte på nationalt forsvar, hvis de vurderer, at en sådan anvendelse ville skade dette sigte.
   4.   Dette direktiv finder ikke anvendelse på projekter, der vedtages i enkeltheder ved en national særlov, idet målene med dette direktiv, herunder om at give oplysninger, nås gennem lovgivningsprocessen.
   Artikel 2
   1.   Medlemsstaterne vedtager de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at projekter, der bl.a. på grund af deres art, dimensioner eller placering kan forventes at få væsentlige indvirkninger på miljøet, undergives et krav om tilladelse og en vurdering af disse indvirkninger, inden der gives tilladelse. Disse projekter er defineret i artikel 4.
   2.   Miljøkonsekvensvurderingen kan indgå i medlemsstaternes gældende procedurer for projektgodkendelse eller, i mangel heraf, i andre procedurer eller i de procedurer, der skal udarbejdes for at opfylde dette direktivs målsætninger.
   3.   Medlemsstaterne kan vedtage en fælles procedure for at opfylde kravene i dette direktiv og i Parlamentets og Rådets direktiv 2008/1/EF af 15. januar 2008 om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (5).
   4.   Medlemsstaterne kan i undtagelsestilfælde fritage et konkret projekt helt eller delvist fra de i dette direktiv fastsatte bestemmelser, jf. dog artikel 7.
   Medlemsstaterne skal i så fald:

               a)

               undersøge, om der bør foretages en anden form for vurdering

               b)

               stille oplysninger, der er fremkommet i henhold til andre former for vurdering som nævnt under litra a), oplysninger vedrørende afgørelsen om at indrømme undtagelsen samt grundene til, at den er blevet indrømmet, til rådighed for den berørte offentlighed

               c)

               forud for tilladelsen underrette Kommissionen om begrundelsen for den indrømmede undtagelse samt give den de oplysninger, som de i givet fald stiller til rådighed for deres egne statsborgere.

         Kommissionen fremsender straks de modtagne dokumenter til de øvrige medlemsstater.
   Kommissionen underretter hvert år Europa Parlamentet og Rådet om anvendelsen af dette stykke.
   Artikel 3
   Miljøkonsekvensvurderingen skal, afhængigt af hvert enkelt tilfælde og i overensstemmelse med artikel 4-12, bestå i på passende måde at påvise, beskrive og vurdere et projekts direkte og indirekte virkninger på følgende faktorer:

               a)

               mennesker, fauna og flora

               b)

               jordbund, vand, luft, klima og landskab

               c)

               materielle goder og kulturarv

               d)

               samspillet mellem faktorerne i litra a), b) og c).

         Artikel 4
   1.   Med forbehold af artikel 2, stk. 4, skal projekter, der er opført i bilag I, underkastes en vurdering i henhold til artikel 5-10.
   2.   Med forbehold af artikel 2, stk. 4, skal medlemsstaterne afgøre, om projektet skal vurderes i henhold til artikel 5-10, for projekter, der er opført i bilag II. Medlemsstaterne skal foretage denne afgørelse ved hjælp af:

               a)

               en undersøgelse i hvert enkelt tilfælde,
               eller

               b)

               tærskelværdier eller kriterier fastsat af medlemsstaten.

         Medlemsstaterne kan beslutte at anvende begge de i litra a) og b) nævnte procedurer.
   3.   Ved en undersøgelse i hvert enkelt tilfælde eller ved fastsættelse af grænseværdier eller kriterier i henhold til stk. 2 skal der tages hensyn til de relevante udvælgelseskriterier i bilag III.
   4.   Medlemsstaterne sørger for, at de kompetente myndigheders afgørelser efter stk. 2 stilles til rådighed for offentligheden.
   Artikel 5
   1.   For så vidt angår projekter, som i henhold til artikel 4 skal underkastes en miljøkonsekvensvurdering i overensstemmelse med nærværende artikel og artikel 6-10, vedtager medlemsstaterne de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at bygherren på passende vis giver de i bilag IV omhandlede oplysninger, når:

               a)

               medlemsstaterne finder, at oplysningerne er relevante for et givet stadium i tilladelsesproceduren og for så vidt angår de særlige karakteristika, der gør sig gældende for et bestemt projekt eller en bestemt projekttype og for det miljø, som kan forventes at blive berørt, og

               b)

               medlemsstaterne finder, at det i betragtning af bl.a. den nuværende viden og de kendte vurderingsmetoder med rimelighed kan forlanges, at bygherren indsamler disse oplysninger.

         2.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den kompetente myndighed, hvis bygherren forlanger det inden en ansøgning om tilladelse indgives, udtaler sig om, hvilke oplysninger bygherren skal fremlægge i henhold til stk. 1. Den kompetente myndighed skal rådføre sig med bygherren og de i artikel 6, stk. 1, nævnte myndigheder, før den afgiver sin udtalelse. Den omstændighed, at myndigheden har afgivet en udtalelse i henhold til nærværende stykke, forhindrer den ikke i senere at kræve yderligere oplysninger af bygherren.
   Medlemsstaterne kan kræve, at de kompetente myndigheder afgiver en sådan udtalelse, uanset om bygherren anmoder derom.
   3.   De oplysninger, som bygherren skal give i henhold til stk. 1, skal mindst omfatte:

               a)

               en beskrivelse af projektet med oplysninger om projektets placering, art og dimensioner

               b)

               en beskrivelse af påtænkte foranstaltninger med henblik på at undgå, nedbringe og om muligt neutralisere væsentlige skadelige virkninger

               c)

               de data, der er nødvendige for at konstatere og vurdere de væsentligste indvirkninger, projektet kan forventes at få på miljøet

               d)

               en oversigt over de væsentligste alternativer, som bygherren har undersøgt, og oplysninger om de vigtigste grunde til valget under hensyn til indvirkningen på miljøet

               e)

               et ikke-teknisk resumé af de i litra a)-d) omhandlede oplysninger.

         4.   Medlemsstaterne sørger om nødvendigt for, at myndigheder, som måtte være i besiddelse af relevante oplysninger, jf. navnlig artikel 3, stiller disse til rådighed for bygherren.
   Artikel 6
   1.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for, at myndigheder, som på grund af deres særlige ansvar på miljøområdet kan forventes at blive berørt af projektet, får mulighed for at afgive udtalelse om de oplysninger, som bygherren har fremlagt, og om ansøgningen om tilladelse. Medlemsstaterne udpeger i dette øjemed de myndigheder, der skal høres, enten generelt eller i hvert enkelt tilfælde. Disse myndigheder underrettes om de oplysninger, der er indhentet i henhold til artikel 5. De nærmere regler for denne høring fastsættes af medlemsstaterne.
   2.   Offentligheden informeres ved offentligt opslag eller ved andre egnede midler såsom elektroniske medier, hvor det er muligt, om følgende tidligt i de beslutningsprocedurer på miljøområdet, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, og senest, så snart oplysningerne med rimelighed kan gives:

               a)

               ansøgningen om tilladelse

               b)

               det forhold, at projektet er underkastet en procedure med miljøkonsekvensvurdering, og eventuelt at artikel 7 finder anvendelse

               c)

               de kompetente myndigheder, der har ansvaret for at træffe afgørelsen, hvorfra der kan indhentes relevante oplysninger, hvortil kommentarer eller spørgsmål kan rettes samt nærmere oplysninger om fristerne for fremsendelse af bemærkninger eller spørgsmål

               d)

               karakteren af eventuelle afgørelser eller udkastet til afgørelsen, hvis et sådant foreligger

               e)

               hvorvidt de oplysninger, der er indhentet i henhold til artikel 5, er til rådighed

               f)

               hvornår, hvor og hvordan de relevante oplysninger stilles til rådighed

               g)

               hvilke foranstaltninger der er truffet med henblik på offentlig deltagelse, jf. stk. 5.

         3.   Medlemsstaterne sikrer, at den berørte offentlighed får adgang til følgende inden for rimelige tidsfrister:

               a)

               alle oplysninger, der er indhentet i henhold til artikel 5

               b)

               i overensstemmelse med national lovgivning de vigtigste rapporter og anbefalinger, der er indgivet til den eller de kompetente myndighed(er) på det tidspunkt, hvor den berørte offentlighed informeres i henhold til nærværende artikels stk. 2

               c)

               i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger (6), andre end de i stk. 2 i denne artikel omhandlede oplysninger, som har relevans for afgørelsen i overensstemmelse med artikel 8 i nærværende direktiv, og som først er til rådighed, efter at den berørte offentlighed er blevet informeret i henhold til stk. 2 i nærværende artikel.

         4.   Den berørte offentlighed skal tidligt og effektivt have mulighed for at deltage i de beslutningsprocedurer på miljøområdet, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, og skal med henblik herpå have ret til at fremsætte kommentarer og udtalelser, mens alle muligheder stadig står åbne, over for den eller de kompetente myndighed(er), inden der træffes afgørelse vedrørende tilladelsen.
   5.   De nærmere bestemmelser om information af offentligheden (f.eks. ved opslag inden for en vis radius eller offentliggørelse i lokale dagblade) og høring af den berørte offentlighed (f.eks. ved skriftlig forelæggelse eller offentlig høring) fastlægges af medlemsstaterne.
   6.   Der fastsættes rimelige tidsrammer for de forskellige faser, der giver tilstrækkelig tid til at informere offentligheden og til, at den berørte offentlighed kan forberede sig på og opnå reel deltagelse i de beslutningsprocedurer på miljøområdet, der er omfattet af denne artikel.
   Artikel 7
   1.   Konstaterer en medlemsstat, at et projekt kan forventes at få væsentlig indvirkning på miljøet i en anden medlemsstat, eller anmoder en medlemsstat, der kan forventes at blive berørt i væsentlig grad, herom, fremsender den medlemsstat, på hvis område projektet påtænkes udført, snarest muligt og senest på det tidspunkt, hvor den oplyser sine egne borgere derom, bl.a. følgende oplysninger til den berørte medlemsstat:

               a)

               en beskrivelse af projektet tillige med alle foreliggende oplysninger om dets eventuelle grænseoverskridende virkninger

               b)

               oplysninger om karakteren af den afgørelse der vil kunne træffes.

         Den medlemsstat på hvis område projektet påtænkes udført giver den anden medlemsstat en rimelig frist til at angive, om den ønsker at deltage i de beslutningsprocedurer på miljøområdet, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, og kan tilføje de oplysninger, der er nævnt i stk. 2 i nærværende artikel.
   2.   Hvis en medlemsstat, som modtager oplysninger i medfør af stk. 1, angiver, at den agter at deltage i de beslutningsprocedurer på miljøområdet, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, skal den medlemsstat, på hvis område projektet påtænkes udført, hvis den ikke allerede har gjort dette, sende den berørte medlemsstat de oplysninger, der skal gives i henhold til artikel 6, stk. 2, og stilles til rådighed i henhold til artikel 6, stk. 3, litra a) og b).
   3.   De enkelte medlemsstater skal også, i den udstrækning de er berørt:

               a)

               sørge for, at de i stk. 1 og 2 nævnte oplysninger inden for en rimelig frist bliver tilgængelige for de myndigheder, der er nævnt i artikel 6, stk. 1, samt for den berørte offentlighed i den medlemsstat, der kan forventes at blive berørt i væsentlig grad, og

               b)

               sikre, at de myndigheder, der er nævnt i artikel 6, stk. 1, og den berørte offentlighed, inden der gives tilladelse til projektet, inden for en rimelig frist får mulighed for at udtale sig om de oplysninger, der er fremlagt for de kompetente myndigheder i den medlemsstat, på hvis område projektet påtænkes udført.

         4.   De berørte medlemsstater skal foretage høringer om bl.a. projektets eventuelle grænseoverskridende virkninger og de foranstaltninger, der er påtænkt for at begrænse eller undgå sådanne virkninger, og skal fastsætte en rimelig frist for varigheden af høringsperioden.
   5.   De nærmere bestemmelser for gennemførelsen af denne artikel kan fastlægges af de berørte medlemsstater og skal være af en sådan karakter, at de giver den berørte offentlighed på den berørte medlemsstats område mulighed for effektivt at deltage i de beslutningsprocedurer på miljøområdet, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, vedrørende projektet.
   Artikel 8
   Der skal tages hensyn til de i henhold til artikel 5, 6 og 7 foretagne høringer og indhentede oplysninger i forbindelse med tilladelsesproceduren.
   Artikel 9
   1.   Når der er truffet afgørelse om at give eller nægte tilladelse, informerer den eller de kompetente myndighed(er) offentligheden herom i overensstemmelse med de relevante procedurer, og stiller følgende oplysninger til rådighed for offentligheden:

               a)

               indholdet af afgørelsen og de betingelser, der eventuelt er knyttet til afgørelsen

               b)

               efter at have undersøgt de betænkeligheder og synspunkter, som den berørte offentlighed har givet udtryk for, de vigtigste begrundelser og overvejelser, der ligger til grund for afgørelsen, herunder oplysninger om proceduren for offentlig deltagelse

               c)

               om fornødent en beskrivelse af de vigtigste foranstaltninger til at undgå, nedbringe og om muligt neutralisere de værste skadelige virkninger.

         2.   Den eller de kompetente myndighed(er) underretter alle medlemsstater, der er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 7, og sender dem de oplysninger, der henvises til i stk. 1 i nærværende artikel.
   De hørte medlemsstater sikrer, at de pågældende oplysninger stilles til rådighed på passende vis for den berørte offentlighed på deres eget område.
   Artikel 10
   Dette direktiv berører ikke de kompetente myndigheders pligt til at overholde begrænsninger, som er indført i medfør af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser samt gældende sædvane eller praksis vedrørende industrielle hemmeligheder og forretningshemmeligheder, herunder intellektuel ejendomsret og hensynet til almenvellet.
   Når artikel 7 finder anvendelse, er tilsendelse af oplysninger til eller modtagelse af oplysninger fra en anden medlemsstat underlagt de begrænsninger, der gælder i den medlemsstat, hvor projektet foreslås gennemført.
   Artikel 11
   1.   Medlemsstaterne sikrer inden for rammerne af deres relevante nationale lovgivning, at medlemmerne af den berørte offentlighed:

               a)

               som har tilstrækkelig interesse, eller

               b)

               som gør gældende at en rettighed er krænket, når dette er en forudsætning i henhold til en medlemsstats forvaltningsretlige regler,

         har adgang til ved en domstol eller et andet uafhængigt og upartisk ved lov nedsat organ at få prøvet den materielle og processuelle lovlighed af enhver afgørelse, handling eller undladelse, der er omfattet af dette direktivs bestemmelser om offentlig deltagelse.
   2.   Medlemsstaterne afgør, på hvilket stadium der kan rejses indsigelse mod afgørelser, handlinger eller undladelser.
   3.   Medlemsstaterne fastsætter, hvad der forstås ved tilstrækkelig interesse og krænkelse af en rettighed, i overensstemmelse med målet om at give den berørte offentlighed vidtgående adgang til klage og domstolsprøvelse. Med henblik på stk. 1, litra a) anses den interesse, som enhver ikke-statslig organisation, jf. artikel 1, stk. 2, måtte have, for tilstrækkelig. I forbindelse med stk. 1, litra b) i nærværende artikel anses sådanne organisationer også for at have rettigheder, der kan krænkes.
   4.   Denne artikel udelukker ikke muligheden for at indgive en foreløbig klage til en administrativ myndighed og påvirker ikke kravet om, at de administrative klagemuligheder skal være udtømt, inden sagen kan påklages eller indbringes for domstolene, såfremt et sådant krav findes i den nationale lovgivning.
   Disse procedurer skal være fair, rimelige, betimelige og ikke uoverkommeligt dyre.
   5.   Med henblik på at gøre bestemmelserne i denne artikel mere effektive sikrer medlemsstaterne, at praktiske oplysninger om adgang til klage- og domstolsprøvelse stilles til rådighed for offentligheden.
   Artikel 12
   1.   Medlemsstaterne og Kommissionen udveksler oplysninger om erfaringerne med hensyn til anvendelsen af dette direktiv.
   2.   Medlemsstaterne meddeler navnlig Kommissionen de kriterier og/eller grænseværdier, der vedtages med henblik på udvælgelse af de pågældende projekter i henhold til artikel 4, stk. 2.
   3.   På grundlag af denne udveksling af oplysninger forelægger Kommissionen om fornødent supplerende forslag for Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på at sikre en tilstrækkelig samordnet gennemførelse af dette direktiv.
   Artikel 13
   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.
   Artikel 14
   Direktiv 85/337/EØF som ændret ved de direktiver, der er nævnt i bilag V, del A, ophæves, uden at dette berører medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag V, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne.
   Henvisninger til det ophævede direktiv gælder som henvisninger til nærværende direktiv og læses efter sammenligningstabellen i bilag VI.
   Artikel 15
   Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
   Artikel 16
   Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Strasbourg, den 13. december 2011.

            På Europa-Parlamentets vegne

         J. BUZEK

            Formand

            På Rådets vegne

         M. SZPUNAR

            Formand

      (1)  EUT C 248 af 25.8.2011, s. 154.

      (2)  Europa-Parlamentets holdning af 13.9.2011 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 15.11.2011.

      (3)  EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.

      (4)  Jf. bilag VI, del A.

      (5)  EUT L 24 af 29.1.2008, s. 8.

      (6)  EUT L 41 af 14.2.2003, s. 26.

      BILAG I

         PROJEKTER OMHANDLET I ARTIKEL 4, STK. 1

                  1.

                  Råolieraffinaderier (undtagen virksomheder, der udelukkende fremstiller smøremidler på grundlag af råolie) samt anlæg til forgasning og fortætning af mindst 500 tons kul eller bituminøs skifer om dagen.

                  2.

                              a)

                              Konventionelle kraftværker og andre fyringsanlæg med en termisk ydelse på mindst 300 MW.

                              b)

                              Kernekraftværker og andre kernereaktorer herunder demontering og nedlukning af sådanne kernekraftværker eller reaktorer (1) (bortset fra forskningsanlæg til fremstilling og forarbejdning af spaltelige og fertile stoffer, hvis maksimumskapacitet ikke overstiger 1 kW vedvarende termisk ydelse).

                  3.

                              a)

                              Anlæg til oparbejdning af bestrålet nukleart brændsel.

                              b)

                              Anlæg, der er bestemt:

                                          i)

                                          til fremstilling eller berigning af nukleart brændsel

                                          ii)

                                          til oparbejdning af bestrålet nukleart brændsel eller højradioaktivt affald

                                          iii)

                                          til endelig bortskaffelse af bestrålet nukleart brændsel

                                          iv)

                                          udelukkende til endelig bortskaffelse af radioaktivt affald

                                          v)

                                          udelukkende til deponering (planlagt til at vare i mere end 10 år) af bestrålet nukleart brændsel eller radioaktivt affald på et andet sted med produktionsstedet.

                  4.

                              a)

                              Integrerede jern- og stålværker til fremstilling af råjern og råstål.

                              b)

                              Anlæg til udvinding af non-ferro råmetaller af malme, koncentrater eller sekundære råstoffer ved hjælp af metalprocesser, kemiske eller elektrolytiske processer.

                  5.

                  Anlæg til udvinding af asbest og til behandling og forarbejdning af asbest og af produkter, der indeholder asbest: for så vidt angår produkter i asbestcement, med en årlig produktion på over 20 000 tons færdige produkter; for så vidt angår friktionspakninger, med en årlig produktion på 50 tons færdige produkter; for så vidt angår anden anvendelse af asbest, med et årligt forbrug heraf på over 200 tons.

                  6.

                  Integrerede kemiske anlæg, dvs. anlæg til fremstilling i industriel målestok af stoffer ved kemisk omdannelse, som ligger side om side og funktionelt hører sammen, og som er:

                              a)

                              til fremstilling af organiske grundkemikalier

                              b)

                              til fremstilling af uorganiske grundkemikalier

                              c)

                              til fremstilling af phosphat-, kvælstof- eller kaliumholdig kunstgødning (også blandingsgødning)

                              d)

                              til fremstilling af basisplantebeskyttelsesmidler og biocider

                              e)

                              til fremstilling af farmaceutiske basisprodukter ved hjælp af en kemisk eller biologisk proces

                              f)

                              til fremstilling af sprængstoffer.

                  7.

                              a)

                              Nyanlæg til jernbanefjerntrafik samt lufthavne (2) med en start- og landingsbane på mindst 2 100 m.

                              b)

                              Anlæg af motorveje og motortrafikveje (3).

                              c)

                              Anlæg af nye veje med mindst fire kørebaner eller udretning og/eller udvidelse af en eksisterende vej med højst to kørebaner med henblik på anlæg af mindst fire kørebaner, hvis en sådan ny vej eller et således udrettet og/eller udvidet vejafsnit har en ubrudt længde på mindst 10 km.

                  8.

                              a)

                              Indre vandveje og havne ved indre vandveje, som kan anløbes af fartøjer på over 1 350 tons.

                              b)

                              Søhandelshavne, anløbsbroer til lastning og losning, der er forbundet med havneanlæg til lands og til vands (bortset fra færgebroer), der kan anløbes af fartøjer på over 1 350 tons.

                  9.

                  Anlæg til bortskaffelse af farligt affald ved forbrænding, kemisk behandling (som defineret i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald (4), afsnit D9) eller deponering i jorden som defineret i artikel 3, nr. 2, i det nævnte direktiv.

                  10.

                  Anlæg til bortskaffelse af ikke-farligt affald ved forbrænding eller kemisk behandling (som defineret i bilag I til direktiv 2008/98/EF afsnit D9) med en kapacitet på over 100 tons/dag.

                  11.

                  Arbejder i forbindelse med indvinding af grundvand eller kunstig tilførsel af grundvand, hvor den indvundne eller tilførte mængde vand udgør mindst 10 mio. kubikmeter/år.

                  12.

                              a)

                              Anlæg til overførsel af vandressourcer mellem flodbækkener, når formålet er at forebygge eventuel vandmangel, og når den overførte vandmængde overstiger 100 mio. m3/år.

                              b)

                              I alle andre tilfælde anlæg til overførsel af vandressourcer mellem flodbækkener, når den gennemsnitlige vandmængde i det bækken, hvorfra vandet overføres, over flere år overstiger 2 000 mio. m3/år, og den overførte vandmængde overstiger 5 % af denne mængde.

                        I begge tilfælde er overførsel af drikkevand via rørledninger ikke omfattet.

                  13.

                  Anlæg til behandling af spildevand med en kapacitet på over 150 000 personækvivalenter som defineret i artikel 2, nr. 6, i Rådets direktiv 91/271/EØF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand (5).

                  14.

                  Udvinding af mere end 500 tons råolie/dag og mere end 500 000 m3 naturgas/dag i kommercielt øjemed.

                  15.

                  Dæmninger og andre anlæg til opstuvning eller varig oplagring af vand, når den nye eller supplerende opstuvede eller oplagrede vandmængde overstiger 10 mio. m3.

                  16.

                  Rørledninger med en diameter på over 800 mm og en længde på over 40 km:

                              a)

                              til transport af gas, olie, kemikalier

                              b)

                              til transport af kuldioxidstrømme (CO2) med henblik på geologisk lagring, herunder tilknyttede pumpestationer.

                  17.

                  Anlæg til intensiv fjerkræavl og svineavl med mere end:

                              a)

                              85 000 slagtekyllinger, 60 000 høner

                              b)

                              3 000 slagtesvin (over 30 kg) eller

                              c)

                              900 søer.

                  18.

                  Industrianlæg til fremstilling af:

                              a)

                              papirmasse af træ eller andre fibermaterialer

                              b)

                              papir og pap med en produktionskapacitet på mere end 200 tons per dag.

                  19.

                  Stenbrud og minedrift i åbne brud, hvor minestedets areal er over 25 hektar, eller tørvegravning på et areal over 150 hektar.

                  20.

                  Anlæg af stærkstrømsluftledninger med en spænding på mindst 220 kV og en længde på over 15 km.

                  21.

                  Anlæg til oplagring af olieprodukter samt petrokemiske eller kemiske produkter med en kapacitet på 200 000 tons eller derover.

                  22.

                  Lagringslokalitet som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF af 23. april 2009 om geologisk lagring af kuldioxid (6).

                  23.

                  Anlæg til opsamling af CO2-strømme fra anlæg omfattet af dette bilag, med henblik på geologisk lagring i medfør af direktiv 2009/31/EF, eller hvor den samlede opsamling af CO2 årligt ligger på 1,5 megatons eller derover.

                  24.

                  Enhver ændring eller udvidelse af projekter, der er opført i dette bilag, såfremt en sådan ændring eller udvidelse i sig selv opfylder de eventuelle tærskelværdier, der er fastsat i dette bilag.

         (1)  Kernekraftværker og andre kernereaktorer ophører med at betragtes som sådanne, når alt nukleart brændsel og andre radioaktivt kontaminerede elementer er blevet permanent fjernet fra anlæggets område.

         (2)  I dette direktiv forstås ved »lufthavn« en lufthavn, som svarer til definitionen i Chicago-overenskomsten af 1944 om oprettelse af Organisationen for International Civil Luftfart (bilag 14).

         (3)  I dette direktiv forstås ved »motortrafikvej« en vej, der svarer til definitionen i ECE-aftalen af 15. november 1975 om internationale hovedtrafikårer.

         (4)  EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3.

         (5)  EFT L 135 af 30.5.1991, s. 40.

         (6)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 114.

      BILAG II

         PROJEKTER OMHANDLET I ARTIKEL 4, STK. 2

      1.   LANDBRUG, SKOVBRUG OG AKVAKULTUR

                  a)

                  Projekter vedrørende sammenlægninger.

                  b)

                  Projekter vedrørende inddragning af uopdyrket land eller delvise naturområder til intensiv landbrugsvirksomhed.

                  c)

                  Vandforvaltningsprojekter inden for landbruget, herunder vandings- og dræningsprojekter.

                  d)

                  Nyplantning og rydning af skov med henblik på omlægning til anden arealudnyttelse.

                  e)

                  Anlæg til intensiv husdyravl (projekter, som ikke er omfattet af bilag I).

                  f)

                  Intensivt fiskeopdræt.

                  g)

                  Landindvinding fra havet.

            2.   UDVINDINGSINDUSTRIEN

                  a)

                  Stenbrud og minedrift i åbne brud samt tørvegravning (projekter, som ikke er omfattet af bilag I).

                  b)

                  Minedrift i underjordiske brud.

                  c)

                  Udvinding af mineraler ved sandsugning fra hav- eller flodbund.

                  d)

                  Dybdeboringer, navnlig:

                              i)

                              geotermiske boringer

                              ii)

                              boringer til deponering af nukleart affald

                              iii)

                              vandforsyningsboringer

                        bortset fra boringer til undersøgelse af jordbundens fasthed.

                  e)

                  Overfladeanlæg til udvinding af stenkul, råolie, naturgas og malme samt bituminøs skifer.

            3.   ENERGIINDUSTRIEN

                  a)

                  Industrianlæg til fremstilling af elektricitet, damp og varmt vand (projekter, som ikke er omfattet af bilag I).

                  b)

                  Industrianlæg til transport af gas, damp og varmt vand; transport af elektricitet gennem luftledninger (projekter, som ikke er omfattet af bilag I).

                  c)

                  Oplagring af naturgas over jorden.

                  d)

                  Oplagring af brændselsgas i underjordiske beholdere.

                  e)

                  Oplagring af fossilt brændsel over jorden.

                  f)

                  Industriel brikettering af sten- og brunkul.

                  g)

                  Anlæg til oparbejdning og deponering af radioaktivt affald (projekter, som ikke er omfattet af bilag I).

                  h)

                  Anlæg til fremstilling af hydroelektrisk energi.

                  i)

                  Anlæg til udnyttelse af vindkraft til energiproduktion (vindmølleparker).

                  j)

                  Anlæg til opsamling af CO2-strømme fra anlæg, der ikke er omfattet af bilag I, med henblik på geologisk lagring i medfør af direktiv 2009/31/EF.

            4.   PRODUKTION OG FORARBEJDNING AF METALLER

                  a)

                  Anlæg til produktion af støbejern eller stål (første eller anden smeltning) med dertil hørende strengstøbning.

                  b)

                  Anlæg til videreforarbejdning af jernmetaller ved hjælp af:

                              i)

                              varmtvalsning

                              ii)

                              smedning med hamre

                              iii)

                              anbringelse af beskyttelseslag af smeltet metal.

                  c)

                  Smelteanlæg for jernmetaller.

                  d)

                  Anlæg til smeltning, inkl. legering, af non-ferro-metaller, undtagen ædelmetaller, herunder genindvindingsprodukter, (f.eks. forædling, støbning).

                  e)

                  Anlæg til overfladebehandling af metaller og plastmaterialer ved en elektrolytisk eller kemisk proces.

                  f)

                  Fremstilling og samling af motorkøretøjer samt fremstilling af motorer til sådanne.

                  g)

                  Skibsværfter.

                  h)

                  Anlæg til fremstilling og reparation af luftfartøjer.

                  i)

                  Fremstilling af jernbanemateriel.

                  j)

                  Eksplosionsformgivning (dybtrykning).

                  k)

                  Anlæg til kalcinering og udfritning af malm.

            5.   MINERALINDUSTRIEN

                  a)

                  Koksværker (tørdestillation af kul).

                  b)

                  Anlæg til cementfremstilling.

                  c)

                  Anlæg til udvinding af asbest og fremstilling af produkter af asbest (projekter, som ikke er omfattet af bilag I).

                  d)

                  Anlæg til fremstilling af glas, inklusive glasfibre.

                  e)

                  Anlæg til smeltning af mineralske stoffer, inklusive fremstilling af mineraluldsfibre.

                  f)

                  Fremstilling af keramiske produkter ved brænding, navnlig tagsten, mursten, ildfaste sten, fliser, stentøj eller porcelæn.

            6.   DEN KEMISKE INDUSTRI (PROJEKTER, SOM IKKE ER OMFATTET AF BILAG I)

                  a)

                  Behandling af mellemprodukter og fremstilling af kemiske produkter.

                  b)

                  Fremstilling af pesticider og farmaceutiske produkter, af maling og lak, af elastomerer og peroxider.

                  c)

                  Anlæg til oplagring af olie samt petrokemiske og kemiske produkter.

            7.   LEVNEDSMIDDELINDUSTRIEN

                  a)

                  Bearbejdning af vegetabilske og animalske fedtstoffer.

                  b)

                  Konservering af animalske og vegetabilske produkter.

                  c)

                  Fremstilling af mejeriprodukter.

                  d)

                  Brygning og maltning.

                  e)

                  Sukkervareindustrien.

                  f)

                  Slagterier.

                  g)

                  Fremstilling af stivelse og stivelsesprodukter.

                  h)

                  Fiskemels- og fiskeoliefabrikker.

                  i)

                  Sukkerfabrikker.

            8.   TEKSTIL-, LÆDER-, TRÆ- OG PAPIRINDUSTRIEN

                  a)

                  Industrianlæg til produktion af papir og pap (projekter, som ikke er omfattet af bilag I).

                  b)

                  Anlæg til forbehandling (vask, blegning, mercerisering) eller farvning af fibre eller tekstilstoffer.

                  c)

                  Anlæg til garvning af huder og skind.

                  d)

                  Anlæg til fremstilling og bearbejdning af cellulose.

            9.   GUMMIINDUSTRIEN
      Fremstilling og behandling af produkter på grundlag af elastomerer.
      10.   INFRASTRUKTURPROJEKTER

                  a)

                  Anlægsarbejder i industrizoner.

                  b)

                  Anlægsarbejder i byzoner, herunder opførelse af butikscentre og parkeringsanlæg.

                  c)

                  Anlæg af jernbaner og anlæg til kombineret transport og af intermodale terminaler (projekter, som ikke er omfattet af bilag I).

                  d)

                  Anlæg af flyvepladser (projekter, som ikke er omfattet af bilag I).

                  e)

                  Bygning af veje, havne og havneanlæg, herunder fiskerihavne (projekter, som ikke er omfattet af bilag I).

                  f)

                  Anlæg af vandveje, som ikke er omfattet af bilag I, kanalbygning og regulering af vandløb.

                  g)

                  Dæmninger og andre anlæg til opstuvning eller varig oplagring af vand (projekter, som ikke er omfattet af bilag I).

                  h)

                  Sporveje, høj- og undergrundsbaner, svævebaner eller lignende baner af særlig bygningstype, der udelukkende eller overvejende tjener til personbefordring.

                  i)

                  Anlæg af olie- og gasledninger og rørledninger til transport af CO2-strømme med henblik på geologisk lagring (projekter, der ikke er omfattet af bilag I).

                  j)

                  Anlæg af vandledninger over større afstande.

                  k)

                  Kystanlæg til modvirkning af erosion og maritime vandbygningskonstruktioner, der kan ændre kystlinjerne, som f.eks. diger, dæmninger, moler, bølgebrydere og andre konstruktioner til beskyttelse mod havet, bortset fra vedligeholdelse og genopførelse af sådanne anlæg.

                  l)

                  Arbejder i forbindelse med indvinding af grundvand og kunstig tilførsel af grundvand, som ikke er omfattet af bilag I.

                  m)

                  Anlæg til overførsel af vandressourcer mellem flodbækkener, som ikke er omfattet af bilag I.

            11.   ANDRE PROJEKTER

                  a)

                  Permanente væddeløbs- og prøvekørselsbaner for motorkøretøjer.

                  b)

                  Anlæg til bortskaffelse af affald (projekter, som ikke er omfattet af bilag I).

                  c)

                  Rensningsanlæg (projekter, som ikke er omfattet af bilag I).

                  d)

                  Områder til oplagring af slam fra rensningsanlæg.

                  e)

                  Skrotoplagring, herunder oplagring af biler til ophugning.

                  f)

                  Prøveanlæg for motorer, turbiner eller reaktorer.

                  g)

                  Anlæg til fremstilling af kemofibre.

                  h)

                  Anlæg til indsamling eller destruering af sprængfarlige stoffer.

                  i)

                  Destruktionsanstalter.

            12.   TURISME OG FRITID

                  a)

                  Skiløjper, skilifter, tovbaner og hermed forbundet anlægsarbejde.

                  b)

                  Lystbådehavne.

                  c)

                  Feriebyer og hotelkomplekser uden for byområder og hermed forbundet anlægsarbejde.

                  d)

                  Permanente campingpladser.

                  e)

                  Forlystelsesparker, o.l.

                  13.

                  a)

                  Ændringer eller udvidelser af projekter i bilag I eller nærværende bilag, som allerede er godkendt, er udført eller er ved at blive udført, når de kan være til skade for miljøet (ændring eller udvidelse, som ikke er omfattet af bilag I).

                  b)

                  Projekter i bilag I, som udelukkende eller hovedsagelig tjener til udvikling og afprøvning af nye metoder eller produkter, og som ikke anvendes mere end to år.

      BILAG III

         UDVÆLGELSESKRITERIER OMHANDLET I ARTIKEL 4, STK. 3

      1.   PROJEKTERS KARAKTERISTIKA
      Projekters karakteristika skal især anskues i forhold til:

                  a)

                  projektets dimensioner

                  b)

                  kumulation med andre projekter

                  c)

                  anvendelsen af naturressourcer

                  d)

                  affaldsproduktion

                  e)

                  forurening og gener

                  f)

                  risikoen for ulykker, navnlig under hensyn til de anvendte materialer og teknologier.

            2.   PROJEKTERS PLACERING
      Den miljømæssige sårbarhed i de geografiske områder, der kan forventes at blive berørt af projekter, skal tages i betragtning, under hensyntagen til navnlig:

                  a)

                  nuværende arealanvendelse

                  b)

                  naturressourcernes relative rigdom, kvalitet og regenereringskapacitet i området

                  c)

                  det naturlige miljøs bæreevne med særlig opmærksomhed på følgende områder:

                              i)

                              vådområder

                              ii)

                              kystområder

                              iii)

                              bjerg- og skovområder

                              iv)

                              reservater og naturparker

                              v)

                              områder, der er registreret eller fredet ved national lovgivning; særligt beskyttede områder udpeget af medlemsstater i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (1) og til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (2)

                              vi)

                              områder, hvor de i unionslovgivningen fastsatte miljøkvalitetsnormer allerede er overskredet

                              vii)

                              tætbefolkede områder

                              viii)

                              vigtige landskaber set ud fra et historisk, kulturelt eller arkæologisk synspunkt.

            3.   KENDETEGN VED DEN POTENTIELLE MILJØPÅVIRKNING
      De potentielle væsentlige indvirkninger af projekter skal ses i relation til de kriterier, der er anført under punkt 1 og 2 og navnlig under hensyn til:

                  a)

                  påvirkningens omfang (geografisk område og antallet af personer, der berøres)

                  b)

                  påvirkningens grænseoverskridende karakter

                  c)

                  påvirkningsgrad og -kompleksitet

                  d)

                  påvirkningens sandsynlighed

                  e)

                  påvirkningens varighed, hyppighed og reversibilitet.

         (1)  EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7.

         (2)  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

      BILAG IV

         OPLYSNINGER OMHANDLET I ARTIKEL 5, STK. 1

                  1.

                  En beskrivelse af projektet, herunder navnlig:

                              a)

                              en beskrivelse af hele projektets fysiske karakteristika samt arealanvendelsesbehovet under bygnings- og driftsfaserne

                              b)

                              en beskrivelse af de væsentligste karakteristika for produktionsprocesserne, f.eks. type og mængde af de anvendte materialer

                              c)

                              et skøn efter type og mængde over forventede reststoffer og emissioner (vand, luft- og jordbundsforurening, støj, vibrationer, lys, varme, stråling, osv.) i forbindelse med driften af det foreslåede projekt.

                  2.

                  En oversigt over de væsentligste alternativer, som bygherren har undersøgt, og oplysninger om de vigtigste grunde til valget under hensyn til de miljømæssige virkninger.

                  3.

                  En beskrivelse af de miljøaspekter, som kan forventes at blive berørt i væsentlig grad af det foreslåede projekt, herunder navnlig befolkning, fauna, flora, jord, vand, luft, klimatiske forhold, materielle goder, herunder den arkitektoniske og arkæologiske kulturarv, landskab og den indbyrdes sammenhæng mellem ovennævnte faktorer.

                  4.

                  En beskrivelse (1) af, hvilke væsentlige virkninger på miljøet det foreslåede projekt vil kunne få som følge af:

                              a)

                              tilstedeværelsen af projektet som helhed

                              b)

                              anvendelsen af naturlige ressourcer

                              c)

                              emissionen af forurenende stoffer, opståelsen af gener og bortskaffelsen af affald.

                  5.

                  Bygherrens angivelse af, hvilke metoder der er anvendt til forudberegningen af virkningerne på miljøet som nævnt i punkt 4.

                  6.

                  En beskrivelse af de foranstaltninger, der påtænkes med henblik på at undgå, nedbringe og om muligt neutralisere væsentlige skadelige virkninger på miljøet.

                  7.

                  Et ikke-teknisk resumé af de på grundlag af punkt 1-6 fremsendte oplysninger.

                  8.

                  En oversigt over eventuelle vanskeligheder (tekniske mangler eller manglende viden), som bygherren er kommet ud for i forbindelse med indsamlingen af de fornødne oplysninger.

         (1)  Denne beskrivelse bør anføre projektets direkte virkninger og i givet fald dets indirekte, sekundære, kumulative, kort- og langsigtede, vedvarende eller midlertidige samt positive eller negative virkninger.

      BILAG V
      DEL A

         Ophævet direktiv med oversigt over ændringer

      (jf. artikel 14)

                  Rådets direktiv 85/337/EØF
                  (EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40)

                  Rådets direktiv 97/11/EF
                  (EFT L 73 af 14.3.1997, s. 5)

                  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/35/EF
                  (EUT L 156 af 25.6.2003, s. 17)

                  Udelukkende artikel 3

                  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF
                  (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 114)

                  Udelukkende artikel 31

            DEL B

         Liste over frister for gennemførelse i national ret

      (jf. artikel 14)

                  Direktiv

                  Gennemførelsesfrist

                  85/337/EØF

                  3. juli 1988

                  97/11/EF

                  14. marts 1999

                  2003/35/EF

                  25. juni 2005

                  2009/31/EF

                  25. juni 2011

      BILAG VI

         Sammenligningstabel

                  Direktiv 85/337/EØF

                  Nærværende direktiv

                  Artikel 1, stk. 1

                  Artikel 1, stk. 1

                  Artikel 1, stk. 2, første afsnit

                  Artikel 1, stk. 2, indledning

                  Artikel 1, stk. 2, andet afsnit, indledning

                  Artikel 1, stk. 2, litra a), indledning

                  Artikel 1, stk. 2, andet afsnit, første led

                  Artikel 1, stk. 2, litra a), første led

                  Artikel 1, stk. 2, andet afsnit, andet led

                  Artikel 1, stk. 2, litra a), andet led

                  Artikel 1, stk. 2, tredje afsnit

                  Artikel 1, stk. 2, litra b)

                  Artikel 1, stk. 2, fjerde afsnit

                  Artikel 1, stk. 2, litra c)

                  Artikel 1, stk. 2, femte afsnit

                  Artikel 1, stk. 2, litra d)

                  Artikel 1, stk. 2, sjette afsnit

                  Artikel 1, stk. 2, litra e)

                  Artikel 1, stk. 3

                  Artikel 1, stk. 2, litra f)

                  Artikel 1, stk. 4

                  Artikel 1, stk. 3

                  Artikel 1, stk. 5

                  Artikel 1, stk. 4

                  Artikel 2, stk. 1

                  Artikel 2, stk. 1

                  Artikel 2, stk. 2

                  Artikel 2, stk. 2

                  Artikel 2, stk. 2a

                  Artikel 2, stk. 3

                  Artikel 2, stk. 3

                  Artikel 2, stk. 4

                  Artikel 3, indledning

                  Artikel 3, indledning

                  Artikel 3, første led

                  Artikel 3, litra a)

                  Artikel 3, andet led

                  Artikel 3, litra b)

                  Artikel 3, tredje led

                  Artikel 3, litra c)

                  Artikel 3, fjerde led

                  Artikel 3, litra d)

                  Artikel 4

                  Artikel 4

                  Artikel 5, stk. 1

                  Artikel 5, stk. 1

                  Artikel 5, stk. 2

                  Artikel 5, stk. 2

                  Artikel 5, stk. 3, indledning

                  Artikel 5, stk. 3, indledning

                  Artikel 5, litra 3, første led

                  Artikel 5, stk. 3, litra a)

                  Artikel 5, litra 3, andet led

                  Artikel 5, stk. 3, litra b)

                  Artikel 5, litra 3, tredje led

                  Artikel 5, stk. 3, litra c)

                  Artikel 5, litra 3, fjerde led

                  Artikel 5, stk. 3, litra d)

                  Artikel 5, litra 3, femte led

                  Artikel 5, stk. 3, litra e)

                  Artikel 5, stk. 4

                  Artikel 5, stk. 4

                  Artikel 6

                  Artikel 6

                  Artikel 7, stk. 1, indledning

                  Artikel 7, stk. 1, første afsnit, indledning

                  Artikel 7, stk. 1, litra a)

                  Artikel 7, stk. 1, første afsnit, litra a)

                  Artikel 7, stk. 1, litra b)

                  Artikel 7, stk. 1, første afsnit, litra b)

                  Artikel 7, stk. 1, afslutning

                  Artikel 7, stk. 1, andet afsnit

                  Artikel 7, stk. 2 til artikel 7, stk. 5

                  Artikel 7, stk. 2 til artikel 7, stk. 5

                  Artikel 8

                  Artikel 8

                  Artikel 9, stk. 1, indledning

                  Artikel 9, indledning

                  Artikel 9, stk. 1, første led

                  Artikel 9, stk. 1, litra a)

                  Artikel 9, stk. 1, andet led

                  Artikel 9, stk. 1, litra b)

                  Artikel 9, stk. 1, tredje led

                  Artikel 9, stk. 1, litra c)

                  Artikel 9, stk. 2

                  Artikel 9, stk. 2

                  Artikel 10

                  Artikel 10

                  Artikel 10a, stk. 1

                  Artikel 11, stk. 1

                  Artikel 10a, stk. 2

                  Artikel 11, stk. 2

                  Artikel 10a, stk. 3

                  Artikel 11, stk. 3

                  Artikel 10a, stk. 4 og 5

                  Artikel 11, stk. 4, første og andet afsnit

                  Artikel 10a, stk. 6

                  Artikel 11, stk. 5

                  Artikel 11, stk. 1

                  Artikel 12, stk. 1

                  Artikel 11, stk. 2

                  Artikel 12, stk. 2

                  Artikel 11, stk. 3

                  —

                  Artikel 11, stk. 4

                  Artikel 12, stk. 3

                  Artikel 12, stk. 1

                  —

                  Artikel 12, stk. 2

                  Artikel 13

                  —

                  Artikel 14

                  —

                  Artikel 15

                  Artikel 14

                  Artikel 16

                  Bilag I, punkt 1

                  Bilag I, punkt 1

                  Bilag I, punkt 2, første led

                  Bilag I, punkt 2, litra a)

                  Bilag I, punkt 2, andet led

                  Bilag I, punkt 2, litra b)

                  Bilag I, punkt 3, litra a)

                  Bilag I, punkt 3, litra a)

                  Bilag I, punkt 3, litra b), indledning

                  Bilag I, punkt 3, litra b), indledning

                  Bilag I, punkt 3, litra b), første led

                  Bilag I, punkt 3, litra b), nr. i)

                  Bilag I, punkt 3, litra b), andet led

                  Bilag I, punkt 3, litra b), nr. ii)

                  Bilag I, punkt 3, litra b), tredje led

                  Bilag I, punkt 3, litra b), nr. iii)

                  Bilag I, punkt 3, litra b), fjerde led

                  Bilag I, punkt 3, litra b), nr. iv)

                  Bilag I, punkt 3, litra b), femte led

                  Bilag I, punkt 3, litra b), nr. v)

                  Bilag I, punkt 4, første led

                  Bilag I, punkt 4, litra a)

                  Bilag I, punkt 4, andet led

                  Bilag I, punkt 4, litra b)

                  Bilag I, punkt 5

                  Bilag I, punkt 5

                  Bilag I, punkt 6, indledning

                  Bilag I, punkt 6, indledning

                  Bilag I, punkt 6, nr. i)

                  Bilag I, punkt 6, litra a)

                  Bilag I, punkt 6, nr. ii)

                  Bilag I, punkt 6, litra b)

                  Bilag I, punkt 6, nr. iii)

                  Bilag I, punkt 6, litra c)

                  Bilag I, punkt 6, nr. iv)

                  Bilag I, punkt 6, litra d)

                  Bilag I, punkt 6, nr. v)

                  Bilag I, punkt 6, litra e)

                  Bilag I, punkt 6, nr. vi)

                  Bilag I, punkt 6, litra f)

                  Bilag I, punkt 7-15

                  Bilag I, punkt 7-15

                  Bilag I, punkt 16, indledning

                  Bilag I, punkt 16, indledning

                  Bilag I, punkt 16, første led

                  Bilag I, punkt 16, litra a)

                  Bilag I, punkt 16, andet led

                  Bilag I, punkt 16, litra b)

                  Bilag I, punkt 17-21

                  Bilag I, punkt 17-21

                  Bilag I, punkt 22

                  Bilag I, punkt 24

                  Bilag I, punkt 23

                  Bilag I, punkt 22

                  Bilag I, punkt 24

                  Bilag I, punkt 23

                  Bilag II, punkt 1

                  Bilag II, punkt 1

                  Bilag II, punkt 2, litra a), b) og c)

                  Bilag II, punkt 2, litra a), b) og c)

                  Bilag II, punkt 2, litra d), indledning

                  Bilag II, punkt 2, litra d), indledning

                  Bilag II, punkt 2, litra d), første led

                  Bilag II, punkt 2, litra d), nr. i)

                  Bilag II, punkt 2, litra d), andet led

                  Bilag II, punkt 2, litra d), nr. ii)

                  Bilag II, punkt 2, litra d), tredje led

                  Bilag II, punkt 2, litra d), nr. iii)

                  Bilag II, punkt 2, litra d), afslutning

                  Bilag II, punkt 2, litra d), afslutning

                  Bilag II, punkt 2, litra e)

                  Bilag II, punkt 2, litra e)

                  Bilag II, punkt 3-12

                  Bilag II, punkt 3-12

                  Bilag II, punkt 13, første led

                  Bilag II, punkt 13, litra a)

                  Bilag II, punkt 13, andet led

                  Bilag II, punkt 13, litra b)

                  Bilag III, punkt 1, indledning

                  Bilag III, punkt 1, indledning

                  Bilag III, punkt 1, første led

                  Bilag III, punkt 1, litra a)

                  Bilag III, punkt 1, andet led

                  Bilag III, punkt 1, litra b)

                  Bilag III, punkt 1, tredje led

                  Bilag III, punkt 1, litra c)

                  Bilag III, punkt 1, fjerde led

                  Bilag III, punkt 1, litra d)

                  Bilag III, punkt 1, femte led

                  Bilag III, punkt 1, litra e)

                  Bilag III, punkt 1, sjette led

                  Bilag III, punkt 1, litra f)

                  Bilag III, punkt 2, indledning

                  Bilag III, punkt 2, indledning

                  Bilag III, punkt 2, første led

                  Bilag III, punkt 2, litra a)

                  Bilag III, punkt 2, andet led

                  Bilag III, punkt 2, litra b)

                  Bilag III, punkt 2, tredje led, indledning

                  Bilag III, punkt 2, litra c), indledning

                  Bilag III, punkt 2, tredje led, litra a)

                  Bilag III, punkt 2, litra c), nr. i)

                  Bilag III, punkt 2, tredje led, litra b)

                  Bilag III, punkt 2, litra c), nr. ii)

                  Bilag III, punkt 2, tredje led, litra c)

                  Bilag III, punkt 2, litra c), nr. iii)

                  Bilag III, punkt 2, tredje led, litra d)

                  Bilag III, punkt 2, litra c), nr. iv)

                  Bilag III, punkt 2, tredje led, litra e)

                  Bilag III, punkt 2, litra c), nr. v)

                  Bilag III, punkt 2, tredje led, litra f)

                  Bilag III, punkt 2, litra c), nr. vi)

                  Bilag III, punkt 2, tredje led, litra g)

                  Bilag III, punkt 2, litra c), nr. vii)

                  Bilag III, punkt 2, tredje led, litra h)

                  Bilag III, punkt 2, litra c), nr. viii)

                  Bilag III, punkt 3, indledning

                  Bilag III, punkt 3, indledning

                  Bilag III, punkt 3, første led

                  Bilag III, punkt 3, litra a)

                  Bilag III, punkt 3, andet led

                  Bilag III, punkt 3, litra b)

                  Bilag III, punkt 3, tredje led

                  Bilag III, punkt 3, litra c)

                  Bilag III, punkt 3, fjerde led

                  Bilag III, punkt 3, litra d)

                  Bilag III, punkt 3, femte led

                  Bilag III, punkt 3, litra e)

                  Bilag IV, punkt 1, indledning

                  Bilag IV, punkt 1, indledning

                  Bilag IV, punkt 1, første led

                  Bilag IV, punkt 1, litra a)

                  Bilag IV, punkt 1, andet led

                  Bilag IV, punkt 1, litra b)

                  Bilag IV, punkt 1, tredje led

                  Bilag IV, punkt 1, litra c)

                  Bilag IV, punkt 2 og 3

                  Bilag IV, punkt 2 og 3

                  Bilag IV, punkt 4, indledning

                  Bilag IV, punkt 4, første afsnit, indledning

                  Bilag IV, punkt 4, første led

                  Bilag IV, punkt 4, første afsnit, litra a)

                  Bilag IV, punkt 4, andet led

                  Bilag IV, punkt 4, første afsnit, litra b)

                  Bilag IV, punkt 4, tredje led

                  Bilag IV, punkt 4, første afsnit, litra c)

                  Bilag IV, punkt 4, afslutning

                  Bilag IV, punkt 5

                  Bilag IV, punkt 5

                  Bilag IV, punkt 6

                  Bilag IV, punkt 6

                  Bilag IV, punkt 7

                  Bilag IV, punkt 7

                  Bilag IV, punkt 8

                  —

                  Bilag V

                  —

                  Bilag VI