Avis juridique important

|

32003L0077

Kommissionens direktiv 2003/77/EF af 11. august 2003 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiver 97/24/EF og 2002/24/EF vedrørende typegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne køretøjer (EØS-relevant tekst)

EU-Tidende nr. L 211 af 21/08/2003 s. 0024 - 0048

Kommissionens direktiv 2003/77/EFaf 11. august 2003om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiver 97/24/EF og 2002/24/EF vedrørende typegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne køretøjer(EØS-relevant tekst)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/24/EF af 18. marts 2002 om standardtypegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne køretøjer og om ophævelse af Rådets direktiv 92/61/EØF(1), navnlig artikel 17,under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/24/EF af 17. juni 1997 om dele af og kendetegn ved to- og trehjulede motordrevne køretøjer(2), som ændret ved direktiv 2002/51/EF(3), navnlig artikel 7, ogud fra følgende betragtninger:(1) Direktiv 97/24/EF er et af særdirektiverne for den EF-typegodkendelsesprocedure, som er indført i medfør af direktiv 92/61/EØF(4), der i medfør af direktiv 2002/24/EF ophæves fra den 9. november 2003.(2) Med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/51/EF af 19. juli 2002 om reduktion af emissionerne af forurenende stoffer fra to- og trehjulede motordrevne køretøjer og om ændring af direktiv 97/24/EF er der indført nye emissionsgrænseværdier for tohjulede motorcykler. Disse grænseværdier indføres i to etaper, den første etape med virkning fra den 1. april 2003 for alle køretøjstyper og den anden etape med virkning fra den 1. januar 2006 for nye typer. Målingen af forurenende emissioner fra tohjulede motorcykler er i den anden etape baseret på den elementære prøvecyklus for kørsel i byområder, som er fastlagt i FN-ECE-regulativ nr. 40, og på prøvecyklussen for kørsel uden for byområder, som er fastlagt i Rådets direktiv 70/220/EØF af 20. marts 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod luftforurening forårsaget af emissioner fra motorkøretøjer(5), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2002/80/EF(6).(3) I direktiv 97/24/EF, senest ændret ved direktiv 2002/51/EF, er der nærmere angivet en type I-prøvecyklus til måling af forurenende emissioner fra to- og trehjulede motorkøretøjer. Denne prøvecyklus bør udbygges af Kommissionen gennem Udvalget for Tilpasning til den Tekniske Udvikling, som er nedsat i medfør af artikel 13 i direktiv 70/156/EØF, og bør være gældende fra 2006.(4) Det er nødvendigt at præcisere visse aspekter af type II-prøvedata til brug for den årlige tekniske kontrol, som krævet i direktiv 2002/51/EF, samt medtage registrering af disse type II-prøvedata i bilag VII til direktiv 2002/24/EF.(5) Direktiv 97/24/EF og direktiv 2002/24/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.(6) De i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Tilpasning til den Tekniske Udvikling -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1Bilag II til kapitel 5 i direktiv 97/24/EF ændres i overensstemmelse med bilag I til nærværende direktiv.Artikel 2Bilag VII til direktiv 2002/24/EF ændres i overensstemmelse med bilag II til nærværende direktiv.Artikel 31. Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 4. september 2004 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme nærværende direktiv. De meddeler straks Kommissionen teksten til disse bestemmelser og en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og nærværende direktiv.De anvender disse bestemmelser fra den 4. september 2004.Når medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til nærværende direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. Medlemsstaterne fastlægger reglerne for denne henvisning.2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af nærværende direktiv.Artikel 4Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.Artikel 5Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 11. august 2003.På Kommissionens vegneErkki LiikanenMedlem af Kommissionen(1) EFT L 124 af 9.5.2002, s. 1.(2) EFT L 226 af 18.8.1997, s. 1.(3) EFT L 252 af 20.9.2002, s. 20.(4) EFT L 225 af 10.8.1992, s. 72.(5) EFT L 76 af 6.4.1970, s. 1.(6) EFT L 291 af 28.10.2002, s. 20.BILAG II bilag II til kapitel 5 i direktiv 97/24/EF foretages følgende ændringer:1) Punkt 2.2.1.1 affattes således:"2.2.1.1. Type I-prøve (kontrol af den gennemsnitlige emission gennem udstødningsgassen)For køretøjstyper prøvet i forhold til de emissionsgrænser, der er anført i række A i tabellen i punkt 2.2.1.1.5:- Prøven udføres ved at gennemføre to elementære bykørselscyklusser som tilpasningscyklusser og fire elementære bykørselscyklusser. Emissionsopsamlingen skal indledes umiddelbart efter afslutning af den sidste tomgangsperiode i tilpasningscyklusserne og afsluttes efter afslutning af den sidste tomgangsperiode i den sidste elementære bykørselscyklus.For køretøjstyper prøvet i forhold til de emissionsgrænser, der er anført i række B i tabellen i punkt 2.2.1.1.5:- For køretøjstyper med en motorkapacitet på under 150 cm3 gennemføres prøven ved at udføre seks elementære bykørselscyklusser. Emissionsopsamlingen skal indledes, før eller når proceduren for motorstart indledes og afsluttes efter afslutning af den sidste tomgangsperiode i den sidste elementære bykørselscyklus.- For køretøjstyper med en motorkapacitet på 150 cm3 eller derover gennemføres prøven ved at udføre seks elementære bykørselscyklusser samt en cyklus uden for bymæssig bebyggelse til emissionsopsamling. Emissionsopsamlingen skal indledes før eller når proceduren for motorstart indledes og afsluttes efter afslutning af sidste cyklus uden for bymæssig bebyggelse."2) Som punkt 2.2.1.1.7 indsættes:"2.2.1.1.7. De registrerede data indføres i de pågældende afsnit af det dokument, som er omhandlet i bilag VII til direktiv 2002/24/EF."3) Punkt 2.2.1.2.4 affattes således:"2.2.1.2.4. Motorolietemperaturen på prøvetidspunktet registreres (gælder kun for firetaktsmotorer)."4) Punkt 2.2.1.2.5 affattes således:"2.2.1.2.5. De registrerede data indføres i de pågældende afsnit af det dokument, som er omhandlet i bilag VII til direktiv 2002/24/EF."5) Fodnote (*) i tabellen i punkt 2.2.1.1.5 udgår.6) Titlen på tillæg 1 affattes således:"Type I-prøve (for køretøjer prøvet i forhold til de emissionsgrænser, der er anført i række A i tabellen i punkt 2.2.1.1.5 i dette bilag)(Kontrol af gennemsnitlig emission af forurenende luftarter)".7) Som tillæg 1a indsættes:"Tillæg 1aType I-prøve (for køretøjer prøvet i forhold til de emissionsgrænser, der er anført i række B i tabellen i punkt 2.2.1.1.5 i dette bilag)(Kontrol af gennemsnitlig emission af forurenende luftarter)1. INDLEDNINGI dette tillæg beskrives fremgangsmåden ved gennemførelse af type I-prøven, som er defineret i punkt 2.2.1.1 i bilag II.1.1. Den to- eller trehjulede motorcykel anbringes i en funktionsprøvestand med bremse og svinghjul. Der gennemføres en uafbrudt afprøvning med 6 elementære bykørselscyklusser med en samlet varighed på 1170 sekunder for så vidt angår motorcykler i kategori I, eller en afprøvning med 6 elementære bykørselscyklusser plus 1 cyklus uden for bymæssig bebyggelse med en samlet varighed på 1570 sekunder for så vidt angår motorcykler i kategori II.Under afprøvningen fortyndes udstødningsgassen med luft, så blandingens volumenhastighed er konstant. Under afprøvningen opsamles prøver med konstant volumenhastighed i en eller flere sække for efterfølgende bestemmelse (gennemsnit for prøven) af koncentrationen af kulilte, uforbrændte kulbrinter, kvælstofoxider og kultveilte.2. KØRECYKLUS I FUNKTIONSPRØVESTAND MED DYNAMOMETER2.1. Beskrivelse af cyklusKørecyklusserne i funktionsprøvestand med dynamometer er anført i undertillæg 1.2.2. Almindelige forskrifter for gennemførelse af kørecyklusOm nødvendigt gennemføres nogle indledende foreløbige cyklusser for at bestemme den bedste måde at betjene speeder og bremse på, således at det bliver muligt at gennemføre en cyklus, der ikke afviger mere end tilladt fra den foreskrevne.2.3. Brug af gearkassen2.3.1. Brugen af gearkassen fastlægges på følgende måde:2.3.1.1. Ved konstant hastighed skal motorens omdrejningstal så vidt muligt være mellem 50 % og 90 % af det omdrejningstal, som svarer til største effekt. Er dette muligt i to eller flere forskellige gear, skal afprøvningen gennemføres i det højest mulige gear.2.3.1.2. For så vidt angår bykørselscyklussen skal der under acceleration vælges det gear, som tillader størst acceleration. Der skiftes til et højere gear, senest når motorens omdrejningstal har nået 110 % af den hastighed, som svarer til største nominelle effekt. Hvis en to- eller trehjulet motorcykel når en hastighed på 20 km/h i 1. gear, eller 35 km/h i 2. gear, skiftes til næstfølgende højere gear ved denne hastighed.I disse tilfælde tillades ikke yderligere gearskift til højere gear. Hvis gearskift i accelerationsfasen finder sted ved de nævnte fastlagte hastigheder, skal det efterfølgende prøveafsnit med konstant hastighed gennemføres i det gear, som er indrykket, når køretøjet påbegynder prøveafsnittet med konstant hastighed, uanset motorens omdrejningstal.2.3.1.3. Under retardation skiftes til lavere gear, lige inden motoren når tomgangsomdrejningstallet, eller når omdrejningstallet er aftaget til 30 % af omdrejningstallet svarende til største nominelle effekt, afhængig af hvilken situation der først opstår. 1. gear må ikke benyttes under retardation.2.3.2. På to- og trehjulede motorcykler med automatisk gearkasse skal det højeste gear ("drive") benyttes. Speederen skal betjenes således, at der opnås så konstante accelerationer som muligt, således at gearkassen kan indrykke de forskellige gear i normal rækkefølge. De i punkt 2.4 anførte tolerancer gælder.2.3.3. Ved gennemførelsen af kørecyklussen uden for bymæssig bebyggelse skal gearkassen bruges i henhold til fabrikantens anbefalinger.Gearskiftepunkterne i tillæg 1 til bilag 1 finder ikke anvendelse, accelerationen skal fortsættes igennem hele den periode, der repræsenteres af den lige linje, der forbinder slutningen af hver tomgangsperiode med det næstfølgende prøveafsnit med konstant hastighed. De i punkt 2.4 anførte tolerancer gælder.2.4. Tolerancer2.4.1. En afvigelse på ± 2 km/h fra den teoretiske hastighed kan tillades i alle prøveafsnit. Ved overgang mellem to prøveafsnit tillades større hastighedsafvigelser end de foreskrevne, hvis varigheden af afvigelserne i det enkelte tilfælde ikke overstiger 0,5 sek.; dog gælder i alle tilfælde bestemmelserne i punkt 6.5.2 og 6.6.3.2.4.2. En tolerance på ± 0,5 sek. over eller under den teoretiske varighed kan tillades.2.4.3. Hastigheds- og tidstolerancerne kombineres som vist i undertillæg 1.2.4.4. Den tilbagelagte afstand under cyklussen skal måles med en tolerance på ± 2 %.3. TO- ELLER TREHJULET MOTORCYKEL OG BRÆNDSTOF3.1. To- eller trehjulet motorcykel, som afprøves3.1.1. Den to- eller trehjulede motorcykel fremstilles i god mekanisk stand. Den bør være tilkørt og have kørt mindst 1000 km inden prøvningen. Laboratoriet kan afgøre, om en to- eller trehjulet motorcykel, som har kørt mindre end 1000 km inden prøvningen, kan accepteres.3.1.2. Udstødningssystemet må ikke have utætheder, som kan nedsætte den opsamlede gasmængde; denne mængde skal være hele den mængde, motoren afgiver.3.1.3. Indsugningssystemets tæthed kan kontrolleres for at sikre, at karbureringen ikke påvirkes af falsk luft.3.1.4. Den to- eller trehjulede motorcykel skal være indstillet efter fabrikantens forskrifter.3.1.5. Laboratoriet kan kontrollere, om den to- eller trehjulede motorcykels ydeevne er i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer, om den er normalt køredygtig, og navnlig om motoren kan starte ved kold- og varmstart.3.2. BrændstofVed prøvningen skal anvendes et referencebrændstof, som angivet i bilag IV. Sker motorens smøring gennem brændstofblandingen, skal brændstoffet tilsættes den af fabrikanten foreskrevne mængde og kvalitet olie.4. PRØVNINGSUDSTYR4.1. FunktionsprøvestandPrøvestandens hovedspecifikationer skal være som følger:en rulle til hvert drivende hjul:- rullens diameter >= 400 mm- belastningskurve: prøvestanden skal, med en tolerance på ± 15 %, fra en begyndelseshastighed på 12 km/h kunne simulere motorens effekt ved kørsel på vandret vej med en vindhastighed omtrent lig nul. Den af bremsen optagne effekt og prøvestandens indre friktion skal beregnes enten efter bestemmelserne i punkt 11 i undertillæg 4 eller efter følgende formel:- K V3 ± 5 % af PV50- tillægsmasser: 10 kg ad gangen(1).4.1.1. Den faktisk tilbagelagte afstand skal måles med en omdrejningstæller, som drives af rullen, der driver bremse og svinghjul.4.2. Udstyr til prøveudtagning af gassen for rumfangsmåling4.2.1. I undertillæg 2 og 3 til tillæg 1 er vist et principskema for udstyr til indsamling, fortynding og rumfangsmåling af udstødningsgassen under afprøvningen.4.2.2. Afprøvningsudstyret beskrives i de efterfølgende punkter (for hver komponent angives den forkortelse, som anvendes på skitserne i undertillæg 2 og 3 til tillæg 1). Afprøvningsmyndigheden kan tillade, at andet udstyr benyttes, hvis det giver tilsvarende resultater.4.2.2.1. En anordning, som opsamler al den under prøvningen afgivne udstødningsgas. Sædvanligvis er den af en åben type, som opretholder atmosfæretryk ved afgangen fra udstødningsrøret (-rørene). Et lukket system kan dog accepteres, forudsat at kravene til modtryk er overholdt (± 1,25 kPa). Gasopsamlingen skal ske, uden at der ved prøvningstemperaturen forekommer kondensation, som mærkbart kan ændre arten af udstødningsgassen.4.2.2.2. Et tilslutningsrør (Tu), som forbinder anordningen til gasopsamling med anordningen til udtagning af gasprøver. Tilslutningsrøret og opsamlingssystemet skal være af rustfrit stål eller et andet materiale, som ikke ændrer sammensætningen af den opsamlede gas og er modstandsdygtigt over for gassens temperatur.4.2.2.3. En varmeveksler (Sc), der er i stand til at begrænse temperaturvariationen af den fortyndede gas ved pumpeindgangen til ± 5 °C under hele prøvningen. Denne varmeveksler skal være udstyret med et forvarmningssystem, der er i stand til varme gassen op til arbejdstemperatur (± 5 °C), før prøvningen påbegyndes.4.2.2.4. En fortrængningspumpe (P1), der indsuger den fortyndede gas og trækkes af en motor, som kan arbejde ved flere strengt fastholdte hastigheder. Pumpeydelsen skal være tilstrækkelig til at sikre, at al udstødningsgas opsamles. En forsnævringsring med kritisk strømning kan også anvendes.4.2.2.5. En anordning, der er i stand til konstant at registrere temperaturen af den fortyndede gas, der tilføres pumpen.4.2.2.6. En sonde, (S3) fastgjort udvendigt på anordningen til gasopsamling; sonden skal ved hjælp af en pumpe, et filter og et flowmeter med konstant volumenhastighed udtage en prøve af fortyndingsluften under hele prøvningen.4.2.2.7. En sonde (S2) rettet mod den fortyndede gasstrøm, og placeret før fortrængningspumpen; sonden skal, om nødvendigt ved hjælp af et filter, et flowmeter og en pumpe, med konstant volumenhastighed udtage en prøve af den fortyndede gasblanding under prøvningen. Gasstrømmen i ovennævnte prøveudtagningssystemer skal være mindst 150 l/h.4.2.2.8. To filtre (F2 og F3), placeret henholdsvis efter sonde S2 og sonde S3; filtrene skal opsamle partikler i prøveudtagningsstrømmen, som tilføres opsamlingssækkene. Der skal drages særlig omsorg for, at filtrene ikke ændrer koncentrationen af gaskomponenterne i prøverne.4.2.2.9. To pumper (P2 og P3), som udtager prøver ved hjælp af henholdsvis sonde S2 og sonde S3, og som fylder sækkene Sa og Sb.4.2.2.10. To håndventiler (V2 og V3), der er anbragt i serie med henholdsvis pumpe P2 og pumpe P3, og med hvilke den prøvemængde, der opsamles i sækkene, kan reguleres.4.2.2.11. To flowmetre (R2 og R3), anbragt i serie i linjerne sonde - filter - pumpe - ventil - sæk (henholdsvis S2, F2, P2, V2, Sa og S3, F3, P3, V3, Sb), på hvilke gasprøvens øjeblikkelige strømningshastighed kan aflæses direkte.4.2.2.12. Tætte sække til opsamling af fortyndingsluft og fortyndet udstødningsgas; de skal være tætsluttende og tilstrækkelig store til, at den normale prøveudtagningsstrøm ikke afbrydes. Sækkene skal have automatisk lukning og skal hurtigt kunne tilsluttes tætsluttende, dels til prøveudtagningssystemet, dels til analyseapparaturet efter afprøvningen.4.2.2.13. To differenstrykmanometre (g1 og g2), placeret:g1: før pumpen P1 til bestemmelse af undertrykket af blandingen udstødningsgas/fortyndingsluft i forhold til atmosfæreng2: før og efter pumpen P1, til bestemmelse af den trykforøgelse, der er påført gasstrømmen.4.2.2.14. En omdrejningstæller (CT) på fortrængningspumpen P1.4.2.2.15. Trevejshaner på ovennævnte prøveudtagningskredse, med hvilke prøveudtagningsstrømmen kan ledes enten til atmosfæren eller til de respektive opsamlingssække under hele prøvningen. Ventilerne skal være hurtigtvirkende. De skal være fremstillet af materialer, som ikke fremkalder ændringer i gassens sammensætning; deres gennemløbstværsnit og form skal være således, at fyldningstabet nedsættes til det teknisk mindst mulige.4.3. Analyseudstyr4.3.1. Bestemmelse af kulbrintekoncentrationen4.3.1.1. Koncentrationen af uforbrændte kulbrinter i de prøver, der under prøvningen er opsamlet i sækkene Sa og Sb, bestemmes med et apparat med flammeioniseringsdetektor.4.3.2. Bestemmelse af koncentrationen af CO og CO24.3.2.1. Koncentrationerne af kulilte, CO, og kultveilte, CO2, i de prøver, der under prøvningen er opsamlet i sækkene Sa og Sb, bestemmes ved ikke-dispers infrarød absorption.4.3.3. Bestemmelse af koncentrationerne af NOx4.3.3.1. Koncentrationen af kvælstofoxider (NOx) i de prøver, der under prøvningen er opsamlet i sækkene Sa og Sb, bestemmes ved kemiluminiscens.4.4. Apparaternes nøjagtighed4.4.1. Da bremsen kalibreres ved en særskilt prøve, er det ikke nødvendigt at angive prøvestandens nøjagtighed. Den totale svingmasse af de roterende dele, herunder ruller og bremse (jf. punkt 5.2), skal måles med en tolerance på ± 2 %.4.4.2. Den to- eller trehjulede motorcykels hastighed bestemmes på grundlag på rotationshastigheden af rullerne, der er tilsluttet bremsen og svinghjulet. Denne bestemmelse skal ske med en nøjagtighed på ± 2 km/h ved hastigheder fra 0 til 10 km/h og ± 1 km/h ved hastigheder over 10 km/h.4.4.3. Den temperatur, der er nævnt i punkt 4.2.2.5, skal måles med en nøjagtighed på ± 1o °C. Den temperatur, der er nævnt i punkt 6.1.1, skal måles med en nøjagtighed på ± 2 °C.4.4.4. Det atmosfæriske tryk skal kunne måles med en nøjagtighed på ± 0,133 kPa.4.4.5. Undertrykket af den fortyndede gasblanding, som tilføres pumpen P1, (jf. punkt 4.2.2.13) skal måles i forhold til atmosfæretrykket med en nøjagtighed på ± 0,4 kPa. Forskellen mellem trykket af den fortyndede gas i tværsnittet før og efter pumpen P1 (jf. punkt 4.3.3.13) skal måles med en nøjagtighed på ± 0,4 kPa.4.4.6. Det samlede rumfang af blandingen af udstødningsgas og fortyndingsluft skal bestemmes med en tolerance på ± 2 %; bestemmelsen sker på grundlag af det af pumpen pr. hele omdrejning fortrængte volumen (målt ved lavest mulige pumpehastighed) og det totale antal pumpeomdrejninger under forsøget, registreret af omdrejningstælleren CT.4.4.7. Det anvendte apparaturs måleområde skal kunne opfylde den nøjagtighed, som kræves ved koncentrationsbestemmelse for de forskellige stoffer, med en tolerance på ± 3 %; der tages ikke hensyn til nøjagtigheden af koncentrationen af kalibreringsgasserne.Flammeioniseringsdetektoren, som benyttes til bestemmelse af kulbrinteindholdet, skal kunne nå 90 % af fuldt udslag på mindre end et sekund.4.4.8. Kalibreringsgassernes koncentration må ikke afvige mere end ± 2 % fra referenceværdien for hver af dem. Gasserne skal fremstilles ved fortynding med kvælstof.5. FORBEREDELSE AF PRØVNINGEN5.1. Vejprøve5.1.1. VejkravPrøvestrækningen skal være flad, plan, lige og have en jævn belægning. Vejoverfladen skal være tør og fri for forhindringer eller vindbarrierer, der kan være til gene for målingen af køremodstanden. Der må ikke noget sted på strækningen mellem to punkter med en afstand på mindst 2 m være en hældning på over 0,5 %.5.1.2. Luftforhold ved vejprøverI dataindsamlingsperioderne skal vinden være stabil. Vindhastighed og vindretning skal måles kontinuerligt eller med passende intervaller på et sted, hvor vindkraften under friløbet er repræsentativ.Luftforholdene skal være inden for følgende grænser:- maksimal vindhastighed: 3 m/s- maksimal vindhastighed ved vindstød: 5 m/s- gennemsnitlig vindhastighed, parallel: 3 m/s- gennemsnitlig vindhastighed, perpendikulær: 2 m/s- maksimal relativ fugtighed: 95 %- lufttemperatur: fra 278 K til 308 KStandard-luftforhold skal være som følger:- tryk, p0: 100 kPa- temperatur, T0: 293 K- luftens relative massefylde, d0: 0,9197- vindhastighed: ingen vind- volumetrisk luftmasse, ρ0: 1,189 kg/m3Luftens relative massefylde under motorcyklens prøvning, der beregnes i henhold til nedenstående formel, må ikke afvige mere end 7,5 % fra luftens massefylde under standardforholdene.Luftens relative massefylde, dT, beregnes efter følgende formel:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:dT= luftens relative massefylde under prøveforholdenepT= omgivelsernes tryk under prøveforhold, i kPaTT= den absolutte temperatur under prøvningen, i kelvin5.1.3. ReferencehastighedReferencehastigheden eller -hastighederne skal være som fastlagt i kørecyklussen.5.1.4. Specificeret hastighedDen specificerede hastighed, v, skal bruges ved udarbejdelsen af køremodstandskurven. For at bestemme køremodstanden som en funktion af motorcyklens hastighed i nærheden af referencehastigheden vo, måles køremodstandene ved anvendelse af mindst fire specificerede hastigheder, herunder referencehastigheden (-hastighederne). Området for specificerede hastighedspunkter (intervallet mellem maksimums- og minimumspunkterne) skal være en udvidelse af referencehastigheden eller referencehastighedsområdet, hvis der er mere end én referencehastighed, både opad og nedad med mindst Δv, som defineret i 5.1.6. De specificerede hastighedspunkter, herunder referencehastighedspunkter (-punkterne), må højst være 20 km/h fra hinanden, og intervallet mellem de specificerede hastigheder bør være det samme. Ud fra køremodstandskurven kan køremodstanden ved referencehastigheden (-hastighederne) beregnes.5.1.5. Starthastighed ved friløbStarthastigheden ved friløb skal være mere end 5 km/h højere end den højeste hastighed, hvorved måling af friløbstiden indledes, fordi der skal være tilstrækkelig tid til f.eks. at både motorcykel og fører kan bringes i korrekt stilling og til at afbryde den overførte motoreffekt, før hastigheden falder til v1, hvilket er den hastighed, hvorved målingen af friløbstiden indledes.5.1.6. Begyndelseshastighed og sluthastighed ved måling af friløbstidFor at sikre en nøjagtig måling af friløbstiden Δt og friløbshastighedsintervallet 2Δv, begyndelseshastigheden v1 og sluthastigheden v2 i km/h skal følgende krav være opfyldt:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>>REFERENCE TIL EN GRAFIK>Δv = 5 km/h for v <  60 km/hÄv = 10 km/h for v >= 60 km/h5.1.7. Forberedelse af den motorcykel, der skal prøves5.1.7.1. Motorcyklen skal med hensyn til alle dens komponenter være i overensstemmelse med produktionsserien, eller der skal, hvis motorcyklen adskiller sig fra produktionsserien, gives en fuldstændig beskrivelse i prøverapporten.5.1.7.2. Motor, kraftoverføring og motorcykel skal være tilkørt efter fabrikantens anvisninger.5.1.7.3. Motorcyklen skal være justeret efter fabrikantens anvisninger, f.eks. med hensyn til den anvendte olies viskositet og dæktryk, eller der skal, hvis motorcyklen afviger fra produktionsserien, gives en fuldstændig beskrivelse i prøverapporten.5.1.7.4. Motorcyklens masse i køreklar stand skal være som defineret i punkt 1.2 i dette bilag.5.1.7.5. Den samlede prøvemasse, inklusive førerens og instrumenternes masse, skal måles før indledning af prøvningen.5.1.7.6. Fordelingen af belastningen på hjulene skal være i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger.5.1.7.7. Ved installering af måleinstrumenterne på den motorcykel, der skal prøves, skal man sørge for at begrænse påvirkningen af belastningsfordelingen mellem hjulene mest muligt. Ved montering af hastighedsføleren uden på motorcyklen, skal man sørge for at begrænse det yderligere aerodynamiske tab mest muligt.5.1.8. Fører og kørestilling5.1.8.1. Føreren skal være iført en velsiddende dragt (heldragt) eller tilsvarende beklædning, styrthjelm, øjenbeskyttelse, støvler og handsker.5.1.8.2. Føreren skal under de omstændigheder, der er angivet i 5.1.8.1, have en masse på 75 kg ± 5 kg og være 1,75 m ± 0,05 m høj.5.1.8.3. Føreren skal sidde på det sæde, som motorcyklen er udstyret med, fødderne skal være anbragt på fodstøtterne, og armene skal være normalt udstrakte. Stillingen skal være sådan, at føreren hele tiden under friløbsprøvningen har god kontrol over motorcyklen.Førerens kørestilling skal være den samme under hele målingen.5.1.9. Måling af friløbstiden5.1.9.1. Efter en opvarmningsperiode accelereres motorcyklen op til begyndelseshastigheden for friløbet, og ved denne hastighed indledes friløbet.5.1.9.2. Da det kan være farligt og vanskeligt fra et konstruktionsmæssigt synspunkt at skifte til frigear, kan friløbet foretages med koblingen udkoblet. En anden motorcykel benyttes til trækning, hvis der er tale om motorcykler, hvor den overførte motoreffekt ikke kan frakobles under friløbet. Når friløbsprøvningen reproduceres på prøvestanden, skal gear og kobling være i samme stilling som ved prøvningen på vej.5.1.9.3. Motorcyklens styring skal ændres så lidt som muligt, og bremserne må først betjenes efter afslutningen af friløbsmålingen.5.1.9.4. Friløbstiden Δtai svarende til den specificerede hastighed vj, måles som den tid, der går fra ændring af motorcykelhastigheden fra vj + Δv til vj - Δv.5.1.9.5. Fremgangsmåden fra 5.1.9.1 til 5.1.9.4 gentages i modsat retning for at måle friløbstiden Δtbi.5.1.9.6. Det gennemsnitlige ΔTi for de to friløbstider Δtai og Δtbi beregnes i henhold til følgende ligning:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>5.1.9.7. Der skal foretages mindst fire prøvninger, og den gennemsnitlige friløbstid ΔTj beregnes i henhold til følgende ligning:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>Der skal foretages prøvninger, indtil den statistiske nøjagtighed, P, er lig med eller mindre end 3 % (P <= 3 %). Den statistiske nøjagtighed, P, som en procentværdi defineres ved:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:t= koefficienten angivet i tabel 1s= standardafvigelse i henhold til formlen>REFERENCE TIL EN GRAFIK>n= antallet af prøvninger.Tabel 1 Koefficienten for statistisk nøjagtighed>TABELPOSITION>5.1.9.8. Ved gentagelse af prøvningen skal man sørge for, at friløbet påbegyndes efter ens opvarmningsbetingelser og ved samme begyndelseshastighed.5.1.9.9. Målingen af friløbstiden for flere specificerede hastigheder kan foretages under kontinuerligt friløb. Hvis dette er tilfældet, skal friløbet altid gentages fra samme begyndelseshastighed for friløbet.5.2. Databehandling5.2.1. Beregning af køremodstandskraften5.2.1.1. Køremodstandskraften Fj i newton ved den specificerede hastighed vj beregnes som følger:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:m= massen af den motorcykel, der er blevet prøvet, inklusive fører og instrumenter, i kgmr= ækvivalent svingmasse af alle hjul og motorcykeldele, som roterer sammen med hjulene under friløb på vej. mr måles eller beregnes på en hensigtsmæssig måde. Alternativt kan mr ansættes til 7 % af motorcyklens masse ubelastet.5.2.1.2. Køremodstandskraften Fj korrigeres i henhold til 5.2.2.5.2.2. Fitting af køremodstandskurvenKøremodstandskraften, F, beregnes som følger:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>Denne ligning skal fittes til datasættet for Fj og vj, som beregnet ovenfor, ved lineær regression for at bestemme koefficienterne f0 og f2,hvor:F= køremodstandskraft, inklusive vindhastighedsmodstand, hvis dette er relevant, i newtonf0= rullemodstand, i newtonf2= koefficienten for aerodynamisk luftmodstand i newton/timer kvadreret pr. kvadratkilometer [N/(km/h)2].Når koefficienterne f0 og f2 er bestemt, korrigeres de til standard-luftforhold ved hjælp af følgende ligning:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:f*0= den korrigerede rullemodstand ved standard-luftforhold, i newtonTT= omgivelsernes gennemsnitlig temperatur i Kelvinf*2= korrigeret koefficient for aerodynamisk luftmodstand i newton/timer kvadreret pr. kvadratkilometer [N/(km/h)2]pT= omgivelserne gennemsnitlige tryk, i kPaK0= rullemodstandens temperaturkorrektionsfaktor, som kan bestemmes på grundlag af empiriske data for den pågældende motorcykel og dækprøvninger, eller som kan forudsættes som følger, hvis de pågældende oplysninger ikke foreligger: K0 = 6 × 10-3 K-1.5.2.3. Målværdi for køremodstandskraft til indstilling af prøvestandMålværdien for køremodstandskraften F*(v0) på prøvestanden ved motorcyklens referencehastighed (v0), i newton, bestemmes som følger:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>5.3. Indstilling af prøvestand beregnet ud fra målinger af friløb på vej5.3.1. Krav til udstyret5.3.1.1. Instrumenterne til hastigheds- og tidsmålinger skal være så nøjagtige som specificeret i tabel 2, a) til f).Tabel 2 Krav til målingernes nøjagtighed>TABELPOSITION>Prøvestandens ruller skal være rene, tørre og fri for enhver ting, som kan få dækkene til at glide.5.3.2. Indstilling af svingmasse5.3.2.1. Den ækvivalente svingmasse for prøvestanden skal være den ækvivalente svinghjulsmasse, mfi, der er tættest på motorcyklens faktiske masse, ma. Den faktiske masse, ma, opnås ved at lægge forhjulets roterende masse, mrf, til den samlede masse af motorcykel, fører og instrumenter målt under prøvningen på vej. Alternativt kan den ækvivalente svingmasse, mi, udledes af tabel 3. Værdien for mrf kan måles eller beregnes i kg, alt efter forholdene, eller den kan anslås til 3 % af m.Hvis den faktiske masse ma ikke kan sættes lig med den ækvivalente svinghjulsmasse mi, kan den korrigerede friløbstid ΔTE, for at sætte målværdien for køremodstandskraften, F*, lig med køremodstandskraften FE, der skal indstilles på prøvestanden, justeres i overensstemmelse med det samlede masseforhold for målværdien for friløbstiden ΔTroad som følger:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>>REFERENCE TIL EN GRAFIK>>REFERENCE TIL EN GRAFIK>>REFERENCE TIL EN GRAFIK>med>REFERENCE TIL EN GRAFIK>og hvor:ΔTroad= målværdi for friløbstidΔTE= korrigeret friløbstid ved svingmassen (mi + mr1)FE= prøvestandens ækvivalente køremodstandskraftmr1= ækvivalent svingmasse for motorcyklens baghjul og motorcykeldele, som roterer sammen med baghjulet under friløb på vej. mr1 måles eller beregnes i kg på en hensigtsmæssig måde. Alternativt kan mr1 ansættes til 4 % af m.5.3.3. Før prøvningen opvarmes prøvestanden på en hensigtsmæssig måde, indtil man når den stabiliserede friktionskraft Ff.5.3.4. Dæktryk justeres efter fabrikantens anvisninger eller til de dæktryk, hvorved motorcyklens hastighed ved prøvning på vej er lig med den hastighed, der er opnået på prøvestanden.5.3.5. Den motorcykel, der skal prøves, opvarmes på prøvestanden til samme tilstand som ved prøvningen på vej.5.3.6. Fremgangsmåde ved indstilling af prøvestandBelastningen på prøvestanden FE består, i betragtning af dens konstruktion, af det samlede friktionstab Ff, som er summen af prøvestandens friktionsmodstand ved rotation, dækkenes rullemodstand og friktionsmodstand mod de roterende dele i motorcyklens drivsystem samt bremsekraften i kraftoptagelsesenheden Fpau, som vist i følgende ligning:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>Målværdien for køremodstandskraften F* i 5.2.3 bør reproduceres på prøvestanden i henhold til motorcyklens hastighed. Nemlig:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>5.3.6.1. Bestemmelse af det samlede friktionstabDet samlede friktionstab Ff på prøvestanden måles i henhold til metoden beskrevet i punkt 5.3.6.1.1 og 5.3.6.1.2.5.3.6.1.1. Motorkraft fra prøvestandenDenne fremgangsmåde gælder kun for prøvestande, der kan drive en motorcykel. Motorcyklen drives støt af prøvestanden med referencehastigheden v0 med transmissionen koblet ind og koblingen udkoblet. Det samlede friktionstab Ff(v0) ved referencehastigheden v0 er givet ved prøvestandens kraft.5.3.6.1.2. Friløb uden optagelseFremgangsmåden til måling af friløbstid betragtes som friløbsmetoden til måling af det samlede friktionstab Ff.Motorcyklens friløb udføres på prøvestanden i henhold til den fremgangsmåde, der er beskrevet fra 5.1.9.1 til 5.1.9.4, med nul optagelse af prøvestanden, og den friløbstid Δti, der svarer til referencehastigheden v0, måles.Målingen skal foretages mindst tre gange, og den gennemsnitlige friløbstid>REFERENCE TIL EN GRAFIK>beregnes ud fra formelen:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>Det samlede friktionstab Ff(v0) ved referencehastigheden v0 beregnes som:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>5.3.6.2. Beregning af kraften i kraftoptagelsesenhedenKraften Fpau(v0), der skal optages af prøvestanden ved referencehastigheden v0, beregnes ved at trække Ff(v0) fra målværdien for køremodstandskraften F*(v0):>REFERENCE TIL EN GRAFIK>5.3.6.3. Indstilling af prøvestandAfhængig af type af prøvestand, indstilles denne efter en af de fremgangsmåder, der er beskrevet i punkt 5.3.6.3.1 til 5.3.6.3.4.5.3.6.3.1. Prøvestand med polygonal-funktionHvis der er tale om en prøvestand med polygonal-funktion, hvor optagelseskarakteristika bestemmes af belastningsværdier ved flere forskellige hastighedspunkter, skal der vælges mindst tre specificerede hastigheder, herunder referencehastigheden, som indstillingspunkter. Ved hvert indstillingspunkt indstilles prøvestanden til den værdi Fpau(vj), der er fundet i 5.3.6.2.5.3.6.3.2. Prøvestand med koefficient-styring5.3.6.3.2.1. Hvis der er tale om en prøvestand med koefficient-styring, hvor optagelseskarakteristika er bestemt af givne koefficienter af en polynominal funktion, beregnes værdien af Fpau(vj) ved hver af de specificerede hastigheder i henhold til den fremgangsmåde, der er beskrevet i punkt 5.3.6.1 og 5.3.6.2.5.3.6.3.2.2. Idet belastningskarakteristika antages at være:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>bestemmes koefficienterne a, b og c ved hjælp af den polynomielle regressionsmetode.5.3.6.3.2.3. Prøvestanden indstilles på de koefficienter a, b og c, der er fundet i punkt 5.3.6.3.2.2.5.3.6.3.3. Prøvestand med F* polygonal digitalindstilling5.3.6.3.3.1. Hvis der er tale om en prøvestand med F* polygonal digitalindstilling, hvor en CPU er integreret i systemet, indgives F* direkte, og Δti, Ff og Fpau måles automatisk og beregnes til indstilling af målværdien for køremodstandskraften F* = f*0 + f*2v2 på prøvestanden.5.3.6.3.3.2. I dette tilfælde indgives flere punkter direkte digitalt successivt ved hjælp af datasættet F*j og vj, friløbet udføres og friløbstiden Δti måles. Ved automatisk beregning i følgende rækkefølge i den indbyggede CPU indstilles Fpau automatisk i hukommelsen ved intervaller for motorcykelhastighed på 0,1 km/h, og efter at friløbsprøvningen er gentaget flere gange, udregnes indstillingen af køremodstanden:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>>REFERENCE TIL EN GRAFIK>>REFERENCE TIL EN GRAFIK>5.3.6.3.4. Prøvestand med f*0, f*2 koefficient digitalindstilling5.3.6.3.4.1. Hvis der er tale om en prøvestand med f*0, f*2 koefficient digitalindstilling, hvor en CPU er indbygget i systemet, indstilles målværdien for køremodstandskraften F* = f*0 + f*2v2 automatisk på prøvestanden.5.3.6.3.4.2. I dette tilfælde indgives koefficienterne f*0og f*2 direkte digitalt; friløb foretages, og friløbstiden Δti måles. Beregningen foretages automatisk i følgende rækkefølge af den indbyggede CPU, og Fpau indstilles automatisk digitalt i hukommelsen ved intervaller for motorcykelhastighed på 0,06 km/h for at afslutte indstilling af køremodstandsindstillingen:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>>REFERENCE TIL EN GRAFIK>>REFERENCE TIL EN GRAFIK>5.3.7. Kontrol af prøvestand5.3.7.1. Umiddelbart efter den første indstilling måles den friløbstid ΔtE, der svarer til referencehastigheden (v0), på prøvestanden i henhold til den samme procedure som i 5.1.9.1 til 5.1.9.4.Målingen skal foretages mindst tre gange, og den gennemsnitlige friløbstid ΔtE beregnes på grundlag af resultaterne.5.3.7.2. Den indstillede køremodstandskraft ved referencehastigheden FE(v0) på prøvestanden beregnes ved følgende ligning:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:FE= den indstillede køremodstandskraft på prøvestandenΔtE= gennemsnitlig friløbstid på prøvestanden5.3.7.3. Indstillingsfejl, ε, beregnes således:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>5.3.7.4. Prøvestanden justeres, hvis indstillingsfejl ikke opfylder følgende kriterier:ε <= 2 % for v0 >= 50 km/hε <= 3 % for 30 km/h <= v0 <  50 km/hε <= 10 % for v0 <  30 km/h5.3.7.5. Fremgangsmεden i punkt 5.3.7.1 til 5.3.7.3 gentages, indtil indstillingsfejl opfylder kriterierne.5.4. Indstilling af prψvestand ved hjζlp af kψremodstandstabellenPrψvestanden kan indstilles ved anvendelse af kψremodstandstabellen i stedet for den kψremodstandskraft, der er fundet ved hjζlp af frilψbsmetoden. Med denne tabelmetode indstilles prψvestanden med referencemassen, uanset sζrlige karakteristika ved motorcyklen.Den ζkvivalente svinghjulsmasse mfi er den ζkvivalente svingmasse mi, som specificeret i tabel 3. Prψvestanden indstilles med forhjulets rullemodstand "a" og koefficienten for aerodynamik luftmodstand "b", som specificeret i tabel 3.Tabel 3((Hvis et kψretψjs maksimale hastighed, som angivet af fabrikanten, er under 130 km/h, og hvis denne hastighed ikke kan opnεs pε prψvestanden med de prψvestandsindstillinger, der er fastsat i tabel 3, justeres koefficienten b, sεledes at man nεr den maksimale hastighed.)) Ζkvivalent svingmasse>TABELPOSITION>5.4.1. Indstilling af køremodstandskraften på prøvestanden ved hjælp af køremodstandstabellenKøremodstandskraften på prøvestanden FE bestemmes ved hjælp af følgende ligning:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:FT= køremodstandskraften fra køremodstandstabellen, i newtonA= forhjulets rullemodstandskraft, i newtonB= koefficienten for aerodynamisk luftmodstand i newton/timer kvadreret pr. kvadratkilometer [N/(km/h)2]v= specificeret hastighed, i km/hMålværdien for køremodstandskraften F* er lig med køremodstandskraften fra køremodstandstabellen FT, fordi det ikke er nødvendigt at korrigere for standardluftforhold.5.4.2. Den specificerede hastighed for prøvestandenKøremodstandene på prøvestanden skal kontrolleres ved den specificerede hastighed v. Der bør kontrolleres mindst fire hastigheder, herunder referencehastigheden (-hastighederne). Området for specificerede hastighedspunkter (intervallet mellem maksimum- og minimumspunkterne) skal være en udvidelse af referencehastigheden eller referencehastighedsområdet, hvis der er mere end én referencehastighed, både opad og nedad med mindst Δv, som defineret i 5.1.6. De specificerede hastighedspunkter, herunder referencehastighedspunktet (-punkterne), må højst være 20 km/h fra hinanden, og intervallet mellem de specificerede hastigheder bør være det samme.5.4.3. Kontrol af prøvestand5.4.3.1. Umiddelbart efter den første indstilling måles friløbstiden svarende til den specificerede hastighed på prøvestanden. Motorcyklen bør ikke monteres på prøvestanden under målingen af friløbstiden. Når prøvestandens hastighed er højere end den maksimale hastighed i kørecyklussen, startes målingen af friløbstiden.Målingen skal foretages mindst tre gange, og den gennemsnitlige friløbstid ΔtE beregnes på grundlag af resultaterne.5.4.3.2. Den indstillede køremodstandskraft FE(vj) ved den specificerede hastighed på prøvestanden beregnes ved følgende ligning:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>5.4.3.3. Indstillingsfejl ved den specificerede hastighed, ε, beregnes således:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>5.4.3.4. Prøvestanden justeres, hvis indstillingsfejl ikke opfylder følgende kriterier:ε <= 2 % for v >= 50 km/hε <= 3 % for 30 km/h <= v <  50 km/hε <= 10 % for v <  30 km/hFremgangsmεden i punkt 5.4.3.1 til 5.4.3.3 gentages, indtil indstillingsfejl opfylder kriterierne.5.5. Forberedelse af den to- eller trehjulede motorcykel5.5.1. Fψr afprψvningen skal kψretψjet vζre anbragt i et rum med en relativ konstant temperatur pε mellem 20 og 30 °C. Denne temperaturtilpasning skal vare sε lζnge, at motoroliens og eventuel kψlevζskes temperatur ikke afviger mere en ± 2 °K fra rumtemperaturen.5.5.2. Dζktrykket skal vζre det af fabrikanten angivne for udfψrelse af den indledende vejprψve til indstilling af bremsen. Er rullernes diameter under 500 mm, kan dζktrykket dog ψges med 30 til 50 %.5.5.3. Belastningen af det drivende hjul skal vζre den samme, som nεr den to- eller trehjulede motorcykel benyttes til normal kψrsel med en fψrer, som vejer 75 kg.5.6. Indstilling af analyseapparaturet5.6.1. Kalibrering af analyseapparaterneVed hjζlp af flowmeteret og reguleringshanen pε hver flaske sendes en til apparatets funktion passende mζngde gas ved et passende tryk ind i analyseapparatet. Apparatet indstilles sεledes, at det stabiliserer sig pε den vζrdi, der er anfψrt pε flasken med kalibreringsgas. Med udgangspunkt i denne indstilling, der foretages med gassen med den stψrste koncentration, optegnes kurven over apparatafvigelsen som funktion af koncentrationen af de forskellige kalibreringsgasser, som anvendes. Til flammeioniseringsdetektoren, som skal kalibreres regelmζssigt og mindst en gang om mεneden, skal anvendes en blanding af luft og propan (eller hexan) med nominel kulbrintekoncentration svarende til 50 % og 90 % af fuld skalavisning. Til ikke-dispers infrarψd absorptionsanalysator, som skal kalibreres med samme intervaller, anvendes kvζlstof blandet med henholdsvis CO og CO2 i nominelle koncentrationer svarende til 10 %, 40 %, 60 %, 85 % og 90 % af fuld skalavisning. Til kalibrering af kemiluminiscensudstyret til NOx-analyse skal anvendes blandinger af kvζlstofoxid (N2O) i kvζlstof i nominelle koncentrationer svarende til 50 % og 90 % af fuld skalavisning. Til kontrolkalibrering, der skal foretages fψr hver prψverζkke, skal til alle tre typer analyseapparater anvendes gasser med koncentration svarende til 80 % af fuld skala. Der kan anvendes en fortyndingsanordning, der fortynder kalibreringsgassen fra 100 % til den ψnskede koncentration.6. FREMGANGSMΕDE VED PRΨVNING I PRΨVESTAND6.1. Sζrlige bestemmelser for gennemfψrelsen af kψrecyklus6.1.1. Temperaturen i det lokale, hvor prψvestanden er opstillet, skal under hele prψvningen vζre mellem 20 og 30 °C, og sε nζr som muligt ved temperaturen i det rum, hvor klargψring af kψretψjet fandt sted.6.1.2. Den to- eller trehjulede motorcykel skal under prψvningen stε nζsten vandret for at undgε en unormal brζndstoffordeling.6.1.3. Under hele prψvningen skal en kψleblζser med variabel styrke vζre placeret foran motorcyklen, sεledes at kψleluft rettes mod motorcyklen pε en mεde, som simulerer faktiske driftsbetingelser. Blζseren skal have en sεdan styrke, at luftens lineζre hastighed ved blζserafgangspunktet i driftsomrεdet 10 - 50 km/h ligger inden for ± 5 km/h af den tilsvarende rullehastighed. I driftsomrεdet over 50 km/h skal luftens lineζre hastighed ligge inden for ± 10 %. Nεr rullens hastighed er under 10 km/h, kan lufthastigheden vζre nul.Ovennζvnte lufthastighed bestemmes som gennemsnitsvζrdien for ni mεlepunkter, som er placeret i midten af hver af de rektangler, der deler hele blζserens afgangsεbning i ni omrεder (idet bεde den horisontale og den vertikale side af blζserens afgangsεbning inddeles i tre lige store dele). Vζrdien i hvert af disse ni punkter skal ligge inden for 10 % af punkternes gennemsnitsvζrdi.Blζserens afgangsεbning skal have et tvζrsnitsareal pε mindst 0,4 m2, og dens underkant skal vζre mellem 5 og 20 cm over jorden. Blζserens afgangsεbning skal vζre vinkelret pε motorcyklens lζngdeakse og skal vζre placeret mellem 30 og 45 cm foran dens forhjul Den anordning, der anvendes til at mεle luftens lineζre hastighed, skal vζre placeret mellem 0 og 20 cm fra luftens afgangsεbning.6.1.4. Under prψvningen optegnes en kurve, som viser hastigheden som funktion af tiden, sεledes at gyldigheden af de gennemfψrte cyklusser kan bedψmmes.6.1.5. Temperaturen af kψlevand og olie i krumtaphus kan registreres.6.2. Start af motoren6.2.1. Efter de indledende operationer pε gasprψveudtagnings-, fortyndings-, analyse- og mεleapparaturet (se punkt 7.1) startes motoren ved brug af de anordninger, som forefindes dertil: choker, startanordning osv., idet fabrikantens anvisninger fψlges.6.2.2. Den fψrste kψrecyklus begynder samtidig med, at indsamlingen af gasprψver og mεlingen af pumpens omdrejninger begynder.6.3. Brug af manuel chokerChokeren skal sζttes ud af funktion hurtigst muligt, og i princippet fψr accelerationen fra 0 til 50 km/h. Overholdes dette ikke, skal tidspunktet for chokerfunktionens ophψr angives. Chokeren skal vζre indstillet efter fabrikantens anvisninger.6.4. Tomgang6.4.1. Manuel gearkasse6.4.1.1. I tomgangsfaserne skal koblingen vζre tilkoblet og gearet stε i frigear.6.4.1.2. For at tillade normal acceleration indrykkes knallertens 1. gear, og der kobles ud i 5 sekunder, fψr accelerationsfasen, som fψlger efter den pεgζldende tomgangsperiode, pεbegyndes.6.4.1.3. Den fψrste tomgangsperiode ved begyndelsen af cyklussen bestεr af 5 sekunders tomgang med gearkassen i frigear og koblingen indkoblet, samt 5 sekunder med 1. gear indrykket og koblingen udkoblet.6.4.1.4. De mellemliggende tomgangsperioder i hver cyklus skal bestε af 16 sekunder i frigear og 5 sekunder i 1. gear med koblingen udkoblet.6.4.1.5. Den sidste tomgangsperiode i cyklussen skal have en varighed pε 7 sekunder i frigear med koblingen indkoblet.6.4.2. Halvautomatisk gearkasseFabrikantens anvisninger for bykψrsel fψlges. Findes sεdanne ikke, fψlges forskrifterne for manuel gearkasse.6.4.3. Automatisk gearkasseGearvζlgeren betjenes ikke under afprψvningen, medmindre dette krζves efter fabrikantens anvisninger. I sε fald fψlges forskrifterne for manuel gearkasse.6.5. Acceleration6.5.1. Accelerationen skal vζre sε konstant som muligt, sε lζnge denne kψremεde varer.6.5.2. Hvis den to- eller trehjulede motorcykel ikke er i stand til at gennemfψre accelerationsfaserne inden for de foreskrevne perioder, skal der gives fuld gas, indtil man nεr den hastighed, som foreskrives for den pεgζldende cyklus, hvorefter cyklussen fortsζttes pε normal mεde.6.6. Retardation6.6.1. Alle retardationer foretages ved, at der lukkes fuldstζndigt for gassen, mens koblingen forbliver indkoblet. Ved 10 km/h frakobles motoren.6.6.2. Sker retardationen langsommere end foreskrevet for den pεgζldende kψremεde, benyttes kψretψjets bremser, for at den foreskrevne cyklus kan overholdes.6.6.3. Sker retardationen hurtigere end foreskrevet for den pεgζldende kψremεde, tilvejebringes overensstemmelse med den teoretiske cyklus ved at indlζgge en periode med konstant hastighed eller tomgang i tilslutning til det fψlgende prψveafsnit med konstant hastighed eller tomgang. I sε fald gζlder punkt 2.4.3 ikke.6.6.4. Ved afslutningen af retardationsperioden (standsning af kψretψjet pε rullen) sζttes gearskiftet i frigear, og koblingen indkobles.6.7. Konstant hastighed6.7.1. Pumpende eller manglende gasgivning skal undgεs ved overgangen fra acceleration til den efterfψlgende fase med konstant hastighed.6.7.2. I perioderne med konstant fart skal speederen fastholdes i en bestemt stilling.7. FREMGANGSMΕDE VED PRΨVEUDTAGNING, ANALYSE OG RUMFANGSMΕLING AF DE EMITTEREDE GASSER7.1. Operationer som skal udfψres fψr start af den to- eller trehjulede motorcykel7.1.1. Sζkkene Sa og Sb til indsamling af kalibreringsprψver tψmmes og lukkes.7.1.2. Den roterende fortrζngningspumpe P1 startes, men omdrejningstζlleren tilsluttes ikke.7.1.3. Pumperne P2 og P3 til prψveudtagning startes, idet trevejshanerne stilles sεledes, at gasserne ledes til atmosfζren; gennemstrψmningen reguleres ved hjζlp af ventilerne V2 og V3.7.1.4. Registreringsanordningerne for temperaturen T og for tryk g1 og g2 startes.7.1.5. Omdrejningstζlleren CT samt rullens omdrejningstζller nulstilles.7.2. Pεbegyndelse af prψveudtagning og rumfangsmεling7.2.1. Operationerne i punkt 7.2.2 til 7.2.5 udfψres samtidigt.7.2.2. Trevejshanerne stilles om, sεledes at gasprψverne fra sonderne S2 og S3 konstant opsamles i sζkkene Sa og Sb i stedet for at ledes til atmosfζren.7.2.3. Prψvens begyndelsestidspunkt anfψres pε kurvebladene for de analoge skrivere, der er tilsluttet detektorerne for temperatur T og for differenstryk g1 og g2.7.2.4. Den tζller, der registrerer det samlede antal omdrejninger for pumpen P1, startes.7.2.5. Kψleluftblζseren, der er omhandlet i punkt 6.1.3, og som retter en luftstrψm mod den to- eller trehjulede motorcykel, startes.7.3. Afslutning af prψveudtagning og rumfangsmεling7.3.1. Ved afslutningen af kψrecyklussen udfψres operationerne i punkt 7.3.2 til 7.3.5 samtidigt.7.3.2. Trevejshanerne stilles om, sε sζkkene Sa og Sb lukkes, og prψverne, som af pumperne P2 og P3 indsuges fra sonderne S2 og S3, ledes til atmosfζren.7.3.3. Prψvens afslutning markeres pε kurvebladene for skriverne (punkt 7.2.3).7.3.4. Omdrejningstζlleren CT for pumpen P1 standses.7.3.5. Kψleluftblζseren, der er omhandlet i punkt 6.1.3, og som retter en luftstrψm mod den to- eller trehjulede motorcykel, standses.7.4. Analyse7.4.1. Analysen af gassen i sζkken pεbegyndes hurtigst muligt, og ikke senere end 20 minutter efter kψrecyklussens afslutning.7.4.2. Fψr analyse af hver prψve skal det analyseomrεde, som skal anvendes til det pεgζldende forurenende stof, nulstilles med den korrekte kalibreringsgas.7.4.3. Analysatorerne indstilles derefter i henhold til kalibreringskurverne ved hjζlp af kalibreringsgasser med en nominel koncentration pε 70 til 100 % af mεleomrεdet.7.2.4. Derefter kontrolleres analysatorernes nulstilling igen. Hvis aflζsningen afviger mere end 2 % af mεleomrεdet fra den, der blev indstillet pε i punkt 7.4.2, gentages proceduren.7.4.5. Derefter analyseres prψverne.7.4.6. Efter analysen gentages kontrollen af nulpunkt og kalibreringspunkter med brug af de samme gasser. Afviger resultaterne af disse gentagelser hψjst 2 % fra resultaterne i punkt 7.4.3, anses analysen for acceptabel.7.4.7. I alle punkter i dette afsnit skal flowhastighed og tryk af de forskellige gasser vζre den samme som er anvendt ved kalibrering af analysatorerne.7.4.8. Vζrdien for koncentrationen af hvert af de mεlte forurenende stoffer i gasserne er den vζrdi, der aflζses efter stabilisering af mεleapparaturet.7.5. Mεling af tilbagelagt afstandDen faktisk tilbagelagte afstand S beregnes ved at gange det omdrejningstal, der aflζses pε omdrejningstζlleren (punkt 4.1.1), med rullens omkreds. Distancen udtrykkes i km.8. BESTEMMELSE AF DEN EMITTEREDE MΖNGDE FORURENENDE LUFTARTER8.1. Massen af kulilte, der emitteres under prψvningen, bestemmes ved hjζlp af formlen:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:8.1.1. COM er mængden af kulilte, der er emitteret under prøvningen, i g/km8.1.2. S er den tilbagelagte afstand defineret i punkt 7.58.1.3. dCO er massefylden af kulilte ved 0 °C og 101,33 kPa, (= 1,250 kg/m3)8.1.4. COc er den volumetriske koncentration i ppm af kulilte i den fortyndede gas, korrigeret for indholdet af forurenende stoffer i fortyndingsluften:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:8.1.4.1. COe er kuliltekoncentrationen i ppm i prøven af fortyndet gas opsamlet i sæk Sb8.1.4.2. COd er kuliltekoncentrationen i ppm i prøven af fortyndingsluft opsamlet i sækken Sa8.1.4.3. DF er den koefficient, som er defineret i punkt 8.48.1.5. V er det totale volumen, udtrykt i m3/prøvning, af den fortyndede gas, henført til standardbetingelserne 0 °C (273 °K) og 101,33 kPa:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:8.1.5.1. Vo er det af pumpen P1 transporterede gasvolumen pr. omdrejning, udtrykt i m3/omdr. Dette volumen afhænger af trykforskellen mellem pumpens suge- og trykside8.1.5.2. N er det antal omdrejninger, pumpen P1 har gennemført i hvert afsnit af kørecyklussen8.1.5.3. Pa er atmosfæretrykket i kPa8.1.5.4. Pi er gennemsnitsværdien af undertrykket i indgangstværsnittet af pumpen P1 i kPa8.1.5.5. Tp er temperaturen af den fortyndede gas, målt i indgangstværsnittet af pumpen P1, under gennemførelsen af de fire prøvecyklusser8.2. Massen af uforbrændte kulbrinter, der emitteres fra den to- eller trehjulede motorcykels udstødning under prøvningen, beregnes således:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:8.2.1. HCM er massen af kulbrinter, der er emitteret under prøvningen, i g/km8.2.2. S er den tilbagelagte afstand defineret i punkt 7.58.2.3. dHC er massefylden af kulbrinter ved 0 °C og 101,33 kPa (ved et middelforhold kul/brint på 1: 1,85) (= 0,619 kg/m3)8.2.4. HCc er koncentrationen af de fortyndede gasser udtrykt som ppm kulstofækvivalent (f.eks. propankoncentrationen ganget med 3), korrigeret for fortyndingsluft:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:8.2.4.1. HCe er kulbrintekoncentrationen i prøven af fortyndet gas opsamlet i sæk Sb, udtrykt som ppm kulstofækvivalent8.2.4.2. HCd er kulbrintekoncentrationen i prøven af fortyndingsluft opsamlet i sæk Sa, udtrykt som ppm kulstofækvivalent8.2.4.3. DF er den koefficient, som er defineret i punkt 8.48.2.5. V er det totale volumen (se punkt 8.1.5).8.3. Massen af kvælstofoxider, der emitteres fra den to- eller trehjulede motorcykels udstødning under prøvningen, beregnes ved hjælp af formlen:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:8.3.1. NOxM er mængden af kvælstofoxider, der er emitteret under prøvningen, i g/km8.3.2. S er den tilbagelagte afstand defineret i punkt 7.58.3.3. dNO2 er massefylden af kvælstofoxider i udstødningsgassen, beregnet som kvælstofdioxidækvivalent, ved 0 °C og 101,33 kPa (= 2,05 kg/m3)8.3.4. NOxc er koncentrationen i ppm af kvælstofoxid i den fortyndede gas, korrigeret for fortyndingsluft:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:8.3.4.1. NOxe er koncentrationen i ppm af kvælstofoxider i prøven af fortyndet gas opsamlet i sæk Sa8.3.4.2. NOxd er koncentrationen i ppm af kvælstofoxider i prøven af fortyndingsluft opsamlet i sæk Sb8.3.4.3. DF er den koefficient, der er defineret i punkt 8.48.3.5. Kh er korrektionsfaktoren for luftfugtighed:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:8.3.5.1. H er den absolutte fugtighed i g vand pr. kg tør luft>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:8.3.5.1.1. U er fugtighedsprocenten8.3.5.1.2. Pd er mættet vanddampstryk ved prøvningstemperaturen, i kPa8.3.5.1.3. Pa er atmosfæretrykket i kPa8.4. DF er følgende koefficient:>REFERENCE TIL EN GRAFIK>hvor:8.4.1. CO, CO2 og HC er koncentrationerne af kulilte, kultveilte og kulbrinter i prøven af fortyndet gas i sæk Sa udtrykt i procent.(1) Tillægsmasserne kan eventuelt erstattes af elektronisk udstyr, hvis det godtgøres, at det giver samme resultater.Undertillæg 1aINDDELING AF PRØVECYKLUSSERNE VED TYPE 1-PRØVENDen elementære prøvecyklus for kørsel i byområder på prøvestand(Se tillæg 1, punkt 2.1)Motorprøvecyklus under den elementære prøvecyklus ved type 1-prøven(Se tillæg 1, undertillæg 1)Prøvecyklus for kørsel uden for bymæssig bebyggelse prøvestand>TABELPOSITION>Prøvecyklus for kørsel uden for bymæssig bebyggelse ved type 1-prøve(Jf. punkt 3 i tillæg 1 til bilag III til direktiv 91/441/EØF(1))(1) EFT L 242 af 30.8.1991, s. 1."BILAG II>PIC FILE= "L_2003211DA.004802.TIF">


Avis juridique important

|

31993L0011

Kommissionens direktiv 93/11/EØF af 15. marts 1993 om frigivelse af N-nitrosaminer og N-nitroserbare stoffer fra flaskesutter og narresutter af elastomere og gummi

EF-Tidende nr. L 093 af 17/04/1993 s. 0037 - 0038 den finske specialudgave: kapitel 15 bind 12 s. 0167  den svenske specialudgave: kapitel 15 bind 12 s. 0167

KOMMISSIONENS DIREKTIV 93/11/EOEF af 15. marts 1993 om frigivelse af N-nitrosaminer og  N-nitroserbare stoffer fra flaskesutter og narresutter af elastomere og gummi  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR  - under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, under henvisning til Raadets direktiv 89/109/EOEF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnaermelse af  medlemsstaternes lovgivning om materialer og genstande, bestemt til at komme i beroering med  levnedsmidler  (1), saerlig artikel 3, og ud fra foelgende betragtninger: Paa grund af den paataenkte handlings omfang og virkninger er de ved dette direktiv fastsatte  EF-foranstaltninger ikke blot noedvendige, men ogsaa uundvaerlige for at opfylde maalene for det indre  marked; medlemsstaterne kan ikke opfylde disse maal enkeltvis; ved direktiv 89/109/EOEF er det  desuden fastsat, at maalene skal opfyldes paa EF-plan; det er blevet paavist, at flaskesutter og narresutter af elastomere og gummi kan frigive  N-nitrosaminer og stoffer, som kan omdannes til N-nitrosaminer (nitroserbare stoffer); Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler har udtalt, at N-nitrosaminer og nitroserbare stoffer  kan indebaere en sundhedsfare som foelge af deres giftighed, og har derfor anbefalet, at migrationen  af disse stoffer fra ovennaevnte genstande holdes under detektionsgraensen for en tilstraekkelig  foelsom metode; ifoelge artikel 2 i direktiv 89/109/EOEF maa materialer og genstande i deres faerdige form ikke afgive  bestanddele til levnedsmidler i et omfang, der kan frembyde en fare for menneskers sundhed; for saa vidt angaar flaskesutter, vil et saerdirektiv efter artikel 3 i direktiv 89/109/EOEF vaere et  passende middel til at naa dette maal; brugen af narresutter kan indebaere samme type risiko, og det er derfor hensigtsmaessigt at indfoere  samme bestemmelser ogsaa for disse genstande; da det er noedvendigt at handle hurtigt, er dette direktiv begraenset til saerlige regler for  afgivelse af N-nitrosaminer og N-nitroserbare stoffer fra flaskesutter og narresutter af elastomere  og gummi, idet loesningen paa andre problemer vedroerende flaskesutter og narresutter udsaettes til et  mere generelt direktiv om elastomere og gummi; i direktivet fastlaegges grundreglerne og de generelle kriterier for bestemmelsen af frigivelsen af  N-nitrosaminer og N-nitroserbare stoffer, hvorimod definitionen af en detaljeret analysemetode  udsaettes til senere; den analysemetode, som er skitseret i bilagene, vedtages som en midlertidig foranstaltning, indtil  der foreligger flere resultater vedroerende anvendeligheden af denne metode og mulige alternative  metoder; Kommissionen har paataget sig at fremme yderligere forskning i analysemetoder, at gennemgaa den  metodologi, der er foreslaaet, samt at overveje fastlaeggelsen af analysetolerancer paa baggrund af  denne forskning; de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelsen fra Den Staaende  Komité for Levnedsmidler  - UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV: Artikel 1 Dette direktiv er et saerdirektiv efter artikel 3 i direktiv  89/109/EOEF. Direktivet vedroerer frigivelsen af N-nitrosaminer og af stoffer, som kan omdannes til  N-nitrosaminer, fra flaskesutter og narresutter, fremstillet af elastomere og gummi. Artikel 2 De i artikel 1 omhandlede flaskesutter og narresutter maa ikke til en  frigivelsestestvaeske (spyttestoploesning) under de i bilag I fastsatte betingelser frigive  N-nitrosaminer og N-nitroserbare stoffer, som kan paavises ved en valideret metode, som opfylder de  i bilag II fastsatte kriterier, og efter hvilken foelgende maengder kan bestemmes: -  0,01 mg total maengde frigivne N-nitrosaminer/kg (fra de dele af flaskesutter og narresutter, der  er fremstillet af elastomere eller af gummi) -  0,1 mg total maengde N-nitroserbare stoffer/kg (fra de dele af flaskesutter og narresutter, der  er fremstillet af elastomere eller af gummi). Artikel 3 1.  Medlemsstaterne saetter de noedvendige love og administrative bestemmelser i kraft  for at efterkomme dette direktiv fra den 1. april 1994. De underretter straks Kommissionen herom. Disse love og administrative bestemmelser anvendes som foelger: Medlemsstaterne: -  tillader fra den 1. april 1994 handel med og brug af flaskesutter og narresutter, som er i  overensstemmelse med dette direktiv -  forbyder fra den 1. april 1995 handel med og brug af flaskesutter og narresutter, som ikke er i  overensstemmelse med dette direktiv. 2.  Naar medlemsstaterne vedtager de i stk. 1 omhandlede foranstaltninger, henvises der deri til  dette direktiv, eller de ledsages ved offentliggoerelsen af en saadan henvisning. De naermere regler  for denne henvisning fastsaettes af medlemsstaterne. Artikel 4 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Udfaerdiget i Bruxelles, den 15. marts 1993. Paa Kommissionens vegne Martin BANGEMANN Medlem af Kommissionen  BILAG I GRUNDREGLER FOR BESTEMMELSE AF FRIGIVELSEN AF N-NITROSAMINER OG N-NITROSERBARE  STOFFER 1.  Testoploesning (Spyttestoploesning) Til at fremstille testoploesningen oploeses 4,2 g natrium hydrogencarbonat (NaHCO3), 0,5 g  natriumchlorid (NaCl), 0,2 g kaliumcarbonat (K2CO3) og 30,0 mg natriumnitrit (NaNO2) i 1 liter  destilleret vand eller vand af tilsvarende kvalitet. Oploesningen skal have pH = 9. 2.  Forsoegsbetingelser Materialeproever stammende fra et passende antal flaskesutter eller narresutter fra samme  produktserie nedsaenkes i testoploesningen i 24 timer ved en temperatur paa 40 ± 2° C.  BILAG II KRITERIER FOR METODEN TIL BESTEMMELSE AF AFGIVELSEN AF N-NITROSAMINER OG  N-NITROSERBARE STOFFER 1.  Afgivelsen af N-nitrosaminer bestemmes paa en delmaengde af hver  testoploesning fremstillet som beskrevet i bilag I. N-nitrosaminerne ekstraheres fra delmaengden med  nitrosaminfri dichlormethan (DCM) og bestemmes ved gaschromatografi. 2.  Afgivelsen af N-nitroserbare stoffer bestemmes paa en anden delmaengde af hver testoploesning  fremstillet som beskrevet i bilag I. De N-nitroserbare stoffer omdannes til N-nitrosaminer ved  behandling af delmaengden med saltsyre. Herefter ekstraheres N-nitrosaminerne fra testoploesningen  med DCM og bestemmes ved gaschromatografi.


Avis juridique important

|

32000L0023

Kommissionens direktiv 2000/23/EF af 27. april 2000 om ændring af direktiv 92/76/EØF om anerkendelse af beskyttede zoner, som er udsat for særlige plantesundhedsrisici i Fællesskabet

EF-Tidende nr. L 103 af 28/04/2000 s. 0072 - 0072

Kommissionens direktiv 2000/23/EFaf 27. april 2000om ændring af direktiv 92/76/EØF om anerkendelse af beskyttede zoner, som er udsat for særlige plantesundhedsrisici i FællesskabetKOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets direktiv 77/93/EØF af 21. december 1976 om foranstaltninger mod indslæbning i Fællesskabet af skadegørere på planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Fællesskabet(1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 1999/53/EF(2), særlig artikel 2, stk. 1, litra h), første afsnit,under henvisning til Kommissionens direktiv 92/76/EØF af 6. oktober 1992 om anerkendelse af beskyttede zoner, som er udsat for særlige plantesundhedsrisici i Fællesskabet(3), senest ændret ved direktiv 1999/84/EF(4), særlig artikel 2, ogud fra følgende betragtninger:(1) Ved direktiv 92/76/EØF, som ændret, blev Østrig, Irland og regionerne Apulia, Emilia-Romagna, Lombardia og Veneto i Italien, foreløbigt anerkendt som "beskyttet zone" med hensyn til Erwinia amylovora for en periode, der udløber den 31. marts 2000.(2) Af oplysninger fra Østrig, Irland og Italien og af de oplysninger, som Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret indsamlede under besøg i 1999, fremgår det, at den foreløbige anerkendelse af den beskyttede zone for Østrig, Irland og Italien med hensyn til Erwinia amylovora undtagelsesvis bør forlænges i endnu en begrænset periode, så de officielle ansvarlige organer i disse lande kan afslutte indsamlingen af oplysninger om udbredelsen af Erwinia amylovora og videreføre og afslutte deres bestræbelser på at udrydde denne skadegører i de relevante områder i ovennævnte lande.(3) De i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Plantesundhed -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1I artikel 1, stk. 1, i direktiv 92/76/EØF ændres "31. marts 2000" til "31. marts 2001".Artikel 21. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom.Når medlemsstaterne vedtager disse love og administrative bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne.2. Medlemsstaterne meddeler straks Kommissionen de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. Kommissionen underretter de øvrige medlemsstater herom.Artikel 3Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Det anvendes fra den 31. marts 2000.Artikel 4Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 27. april 2000.På Kommissionens vegneDavid ByrneMedlem af Kommissionen(1) EFT L 26 af 31.1.1977, s. 20.(2) EFT L 142 af 5.6.1999, s. 29.(3) EFT L 305 af 21.10.1992, s. 12.(4) EFT L 273 af 23.10.1999, s. 11.


title: Kommissionens direktiv 2006/81/EF af 23. oktober 2006 om tilpasning af direktiv 95/17/EF for så vidt angår dispensation til at en eller flere bestanddele ikke opføres på den liste, der er fastsat for etikettering af kosmetiske midler og direktiv 2005/78/EF for så vidt angår foranstaltninger mod emission af forurenende gasser og partikler fra motorer til fremdrift af køretøjer på grund af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse

text:
               20.12.2006

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 362/92

         KOMMISSIONENS DIREKTIV 2006/81/EF
   af 23. oktober 2006
   om tilpasning af direktiv 95/17/EF for så vidt angår dispensation til at en eller flere bestanddele ikke opføres på den liste, der er fastsat for etikettering af kosmetiske midler og direktiv 2005/78/EF for så vidt angår foranstaltninger mod emission af forurenende gasser og partikler fra motorer til fremdrift af køretøjer på grund af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
   under henvisning til traktaten om Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, særlig artikel 4, stk. 3,
   under henvisning til akten om Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, særlig artikel 56,
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Artikel 56 i tiltrædelsesakten fastsætter, at hvis det på grund af tiltrædelsen er nødvendigt at tilpasse retsakter, som stadig er gældende efter den 1. januar 2007, og de nødvendige tilpasninger ikke er blevet foretaget ved tiltrædelsesakten eller bilagene dertil, skal de nødvendige tilpasninger vedtages af Kommissionen i alle tilfælde, hvor Kommissionen har vedtaget den oprindelige retsakt.

               (2)

               I slutakten fra den konference, hvor tiltrædelsestraktaten blev udfærdiget, anføres det, at de høje kontraherende parter er nået til politisk enighed om en række tilpasninger af institutionernes retsakter, som er nødvendige på grund af tiltrædelsen, og Rådet og Kommissionen opfordres til at vedtage disse tilpasninger inden tiltrædelsen, om nødvendigt suppleret og ajourført for at tage hensyn til udviklingen i EU-retten.

               (3)

               Kommissionens direktiv 95/17/EF af 19. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets direktiv 76/768/EØF for så vidt angår dispensation til at en eller flere bestanddele ikke opføres på den liste, der er fastsat for etikettering af kosmetiske midler (1) og Kommissionens direktiv 2005/78/EF af 14. november 2005 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/55/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om foranstaltninger mod emission af forurenende gasser og partikler fra motorer med kompressionstænding til fremdrift af køretøjer og emission af forurenende gasser fra køretøjsmotorer med styret tænding, som benytter naturgas eller autogas (LPG) som brændstof og om ændring af bilag I, II, III, IV og VI hertil (2) bør derfor ændres —

         UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
   Artikel 1
   Direktiv 95/17/EF og 2005/78/EF ændres som anført i bilaget.
   Artikel 2
   1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest på datoen for Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union de nødvendige love og administrative bestemmelser for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.
   De anvender disse bestemmelser fra datoen for Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse.
   Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
   2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationalebestemmelser, som de udsteder på de områder, der er omfattet af dette direktiv.
   Artikel 3
   Dette direktiv træder i kraft med forbehold af ikrafttrædelsen af traktaten om Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse og da på datoen herfor.
   Artikel 4
   Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 23. oktober 2006.

            På Kommissionens vegne

         Olli REHN

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EFT L 140 af 23.6.1995, s. 26.

      (2)  EUT L 313 af 29.11.2005, s. 1.
   BILAG
   FRIE VAREBEVÆGELSER
   A.   MOTORDREVNE KØRETØJER
   32005 L 0078: Kommissionens direktiv 2005/78/EF af 14. november 2005 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/55/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om foranstaltninger mod emission af forurenende gasser og partikler fra motorer med kompressionstænding til fremdrift af køretøjer og emission af forurenende gasser fra køretøjsmotorer med styret tænding, som benytter naturgas eller autogas (LPG) som brændstof og om ændring af bilag I, II, III, IV og VI hertil (EUT L 313 af 29.11.2005, s. 1), som ændret ved:

               —

               32006 L 0051: Kommissionens direktiv 2006/51/EF af 6.6.2006 (EUT L 152 af 7.6.2006, s. 11).

         I bilag V tilføjes følgende i punkt 1, del 1:
   »34 for Bulgarien«, »19 for Rumænien«
   B.   KOSMETISKE PRODUKTER
   31995 L 0017: Kommissionens direktiv 95/17/EF af 19. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets direktiv 76/768/EØF for så vidt angår dispensation til at en eller flere bestanddele ikke opføres på den liste, der er fastsat for etikettering af kosmetiske midler (EFT L 140 af 23.6.1995, s. 26) som ændret ved:

               —

               12003 T: Akt vedrørende tiltrædelsesvilkårene og tilpasningerne af traktaterne — Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse (EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33).

         I bilaget indsættes følgende i punkt 2 efter »25 Slovakiet«:

               »26 Bulgarien

               27 Rumænien.«


Avis juridique important

|

31978L0420

Rådets direktiv 78/420/EØF af 2. maj 1978 om ændring af andet direktiv 75/319/EØF om tilnærmelse af lovgivning om medicinske specialiteter

EF-Tidende nr. L 123 af 11/05/1978 s. 0026 - 0026 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 8 s. 0133  den græske specialudgave: Kapitel 13 bind 7 s. 0118  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 8 s. 0133  den spanske specialudgave: Kapitel 13 bind 8 s. 0183  den portugisiske specialudgave: Kapitel 13 bind 8 s. 0183

++++   ( 1 ) EFT nr . C 266 af 7 . 11 . 1977 , s . 45 .   ( 2 ) EFT nr . C 18 af 23 . 1 . 1978 , s . 11 .   ( 3 ) EFT nr . L 147 af 9 . 6 . 1975 , s . 13 .   ( 4 ) EFT nr . 22 af 9 . 2 . 1965 , s . 369/65 .  RAADETS DIREKTIV  af 2 . maj 1978  om aendring af andet direktiv 75/319/EOEF om tilnaermelse af lovgivning om medicinske specialiteter   ( 78/420/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR _  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 100 ,  under henvisning til forslag fra Kommissionen ,  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 1 ) ,  under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 2 ) , og  ud fra foelgende betragtninger :  Der er ved Raadets andet direktiv 75/319/EOEF af 20 . maj 1975 om tilnaermelse af lovgivning om medicinske specialiteter ( 3 ) nedsat et udvalg for medicinske specialiteter , herefter benaevnt " udvalget " , med den opgave at afgive udtalelser vedroerende en medicinsk specialitets overensstemmelse med de krav , der er fastsat i Raadets direktiv 65/65/EOEF af 26 . januar 1965 om tilnaermelse af lovgivning om medicinske specialiteter ( 4 ) ;  det er i artikel 9 og 10 i direktiv 75/319/EOEF fastsat , at i de tilfaelde , hvor faellesskabsproceduren finder anvendelse , fremsender den medlemsstat , som har givet markedsfoeringstilladelsen , sagens akter til udvalget , der straks videresender dem til de kompetente myndigheder i de medlemsstater , som er udpeget af den for markedsfoeringen ansvarlige person ;  det har vist sig , at bestemmelsen om , at sagsakterne skal gaa gennem udvalget i stedet for at sendes direkte til de paagaeldende medlemsstater , medfoerer administrative problemer med hensyn til fremsendelse af omfattende sagsakter og forsinker udvalgets arbejde ;  for at loese disse problemer og mindske forsinkelserne er det noedvendigt at aendre disse bestemmelser , saaledes at den medlemsstat , der oprindelig har givet markedsfoeringstilladelsen , baade kan sende sagens akter til udvalget og direkte til de udpegede medlemsstater _  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :  Artikel 1  Artikel 9 i direktiv 75/319/EOEF affattes saaledes :   " Artikel 9  1 . Dersom en medlemsstat har givet en markedsfoeringstilladelse , fremsender denne medlemsstat sagens akter bestaaende af genpart af markedsfoeringsansoegningen og af tilladelsen samt de i artikel 4 , stk . 2 , i direktiv 65/65/EOEF anfoerte oplysninger og dokumenter til udvalget og til de kompetente myndigheder i de udpegede medlemsstater , saafremt den for markedsfoeringen ansvarlige har anmodet om en saadan fremsendelse til mindst fem andre medlemsstater .  2 . Denne fremsendelse er at betragte som en indgivelse af en markedsfoeringsansoegning til disse myndigheder i henhold til artikel 4 i direktiv 65/65/EOEF .  3 . Udvalget underretter straks de paagaeldende medlemsstater om , at det har faaet sagen forelagt " .  Artikel 2  I artikel 10 , stk . 1 , i direktiv 75/319/EOEF erstattes ordene " den i artikel 9 , stk . 2 , omhandlede fremsendelse " med " den i artikel 9 , stk . 3 , omhandlede underretning " .  Artikel 3  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 2 . maj 1978 .  Paa Raadets vegne  K . B . ANDERSEN  Formand


Avis juridique important

|

31995L0027

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/27/EF af 29. juni 1995 om ændring af Rådets direktiv 86/662/EØF om begrænsning af støjemissionen fra hydrauliske gravemaskiner, gravemaskiner med tove, dozere og læssere samt gravelæssemaskiner

EF-Tidende nr. L 168 af 18/07/1995 s. 0014 - 0017

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDETS DIREKTIV 95/27/EF af 29. juni 1995 om ændring af Rådets direktiv 86/662/EØF om begrænsning af støjemissionen fra hydrauliske gravemaskiner, gravemaskiner med tove, dozere og læssere samt gravelæssemaskiner EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 100 A,under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2),i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B (3), på grundlag af Forligsudvalgets fælles udkast af 11. maj 1995, ogud fra følgende betragtninger:Inden for rammerne af det indre marked er det nødvendigt at harmonisere støjemissionskravene til hydrauliske gravemaskiner, gravemaskiner med tove, dozere og læssere samt gravelæssemaskiner, i det følgende benævnt »jordarbejdsmaskiner«, og samtidig skal der anlægges et højt niveau for miljøbeskyttelse, uden at der herved skabes hindringer for den frie omsætning af jordarbejdsmaskiner;direktiv 86/662/EØF (4) foreskriver EF-typeafprøvning af jordarbejdsmaskiner, som anvendes på byggepladser og til andet entreprenørarbejde; i samme direktiv fastlægges der også grænser for støjniveau og en prøvemetode;jordarbejdsmaskiner på over 500 kW anvendes hovedsagelig i stenbrud og miner, hvorfor sådanne maskiner bør udelukkes fra dette direktivs anvendelsesområde;direktiv 86/662/EØF fastlægger ikke, hvilke tilladte støjniveauer der skal finde anvendelse i perioden fra seks år efter direktivets ikrafttræden, men forudsætter, at reviderede tilladte støjniveauer efter 1994 skal fastsættes således, at de for det omgivende miljø nedsættes med ca. 3 dB alt efter effektkategori og maskintype;forlænges gyldigheden af artikel 3, stk. 1, litra a), i direktiv 86/662/EØF til den 29. december 1996 og gyldigheden af de attester, der er udstedt i henhold til denne bestemmelse, til den 29. december 1997, får erhvervslivet tilstrækkelig tid til at tilpasse sig de nye tilladte lydeffektniveauer;den nedsættelse af de tilladte støjniveauer, som skal gennemføres i fase 1, svarer til en nedsættelse med ca. 4 dB i forhold til de nuværende krav og sigter mod et højt beskyttelsesniveau på sundheds- og miljøområdet;på baggrund af den teknologiske udvikling og for at sende de rette signaler til erhvervslivet, skal der skabes hjemmel for en yderligere nedsættelse af de tilladte støjniveauer i en følgende fase, idet der dog, hvor der er behov for det, skal være mulighed for fornyede overvejelser på baggrund af den stedfundne udvikling;den reviderede prøvningsmetode, der skal anvendes efter den 29. december 1996, er i overensstemmelse med direktiv 86/662/EØF;Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen nåede den 20. december 1994 til enighed om en »modus vivendi« vedrørende gennemførelsesforanstaltningerne til retsakter vedtaget efter fremgangsmåden i artikel 189 B i traktaten -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1Direktiv 86/662/EØF ændres således:1) Artikel 1, stk. 1: Slutpunktummet ændres til et komma, og følgende tilføjes: ». . . når deres installerede effekt er på under 500 kW.«2) Artikel 3 affattes således:»Artikel 31. De bemyndigede organer udsteder EF-typeafprøvningsattest for hver type jordarbejdsmaskine, som omhandlet i artikel 1, stk. 1, på følgende betingelser:a) indtil den 29. december 1996, såfremt lydeffektniveauet for luftbåren støj i det omgivende miljø under stationær drift i henhold til bilag I til direktiv 79/113/EØF, som ændret ved direktiv 81/1051/EØF og suppleret med bilag I til nærværende direktiv, ikke overstiger det tilladte niveau, LWA i dB(A)/1pW, der i følgende skema er angivet som funktion af den installerede nettoeffekt P i kW.>TABELPOSITION>b) fra den 30. december 1996 indtil den 29. december 2001, såfremt lydeffektniveauet for luftbåren støj i det omgivende miljø under faktisk dynamisk drift i henhold til bilag I til direktiv 79/113/EØF, som ændret ved direktiv 81/1051/EØF og suppleret med bilag II til nærværende direktiv, ikke overstiger det tilladte niveau LWA i dB(A)/1 pW, der er angivet som funktion af den installerede nettoeffekt P i kW (*) som følger:>TABELPOSITION>Disse formler gælder kun for værdier højere end det laveste lydeffektniveau for de tre maskintyper som anført i nedenstående tabel. Disse laveste lydeffektniveauer svarer til de laveste værdier for installeret nettoeffekt for hver maskintype. Ligger den installerede nettoeffekt under eller over disse værdier, gælder det laveste niveau i tabellen som tilladt lydeffektniveau (se bilag VII).>TABELPOSITION>c) fra den 30. december 2001, såfremt lydeffektniveauet for luftbåren støj i det omgivende miljø under faktisk dynamisk drift i henhold til bilag I til direktiv 79/113/EØF, som ændret ved direktiv 81/1051/EØF og suppleret med bilag II til nærværende direktiv, ikke overstiger det tilladte niveau LWA i dB(A)/1 pW, der er angivet som funktion af den installerede nettoeffekt P i kW (*) som følger:>TABELPOSITION>Disse formler gælder kun for værdier højere end det laveste lydeffektniveau for de tre maskintyper som anført i nedenstående tabel. Disse laveste lydeffektniveauer svarer til de laveste værdier for installeret nettoeffekt for hver maskintype. Ligger den installerede nettoeffekt under disse værdier, gælder det laveste niveau i tabellen som tilladt lydeffektniveau (se bilag VII).>TABELPOSITION>(*) Som anført i punkt 6.2.1 i bilag I (tallet for den installerede effekt afrundes til nærmeste hele kW).2. Indtil den 29. december 1996 kan EF-typeafprøvningsattester også udstedes i henhold til stk. 1, litra b).3. Enhver ansøgning om udstedelse af en EF-typeafprøvningsattest for en type jordarbejdsmaskine for så vidt angår det tilladte støjniveau skal være ledsaget af et oplysningsskema, der er i overensstemmelse med modellen i bilag IV.4. For hver type jordarbejdsmaskine, for hvilken et bemyndiget organ udsteder en attest, udfylder det alle rubrikker i en typeafprøvningsattest, der er i overensstemmelse med modellen i bilag III til rammedirektivet.5. EF-typeafprøvningsattester udstedt i henhold til stk. 1, litra a), er ikke gyldige efter den 29. december 1997.EF-typeafprøvningsattester udstedt i henhold til stk. 1, litra b) og c), er gyldige i fem år. Gyldigheden kan forlænges med fem år, hvis der er indgivet ansøgning tidligst tolv måneder inden den første femårsperiodes udløb, og hvis EF-typeafprøvningsattesterne er udstedt for jordarbejdsmaskiner, som overholder de tilladte lydeffekniveauer, der gælder, når forlængelsen træder i kraft. Attester udstedt i henhold til bestemmelserne om lydeffektniveauer i stk. 1, litra b), ophører dog først med at være gyldige efter den 29. december 2002.6. For hver jordarbejdsmaskine, der er fremstillet i overensstemmelse med den ved EF-typeafprøvning godkendte type, udfylder fabrikanten en typeattest, der er i overensstemmelse med modellen i bilag IV til rammedirektivet, og anfører deri den installerede nettoeffektværdi og den tilsvarende omdrejningshastighed.7. Hver jordarbejdsmaskine, der er fremstillet i overensstemmelse med den ved EF-typeafprøvning godkendte type, skal til information på synlig og varig måde bære en angivelse af- det lydeffektniveau i dB(A) i forhold til 1 pW- det lydtrykniveau i dB(A) i forhold til 20 µPa på førerpladsensom garanteres af fabrikanten, og som bestemmes i henhold til bilag I til direktiv 79/113/EØF, som ændret ved direktiv 81/1051/EØF, og som suppleret ved bilag I eller II og III til nærværende direktiv, samt tegnet »å« (epsilon). Der findes en model til disse angivelser i bilag V til dette direktiv.«3) Artikel 5: Slutpunktummet ændres til et komma, og følgende tilføjes:»bl.a. ved at begrænse arbejdstiden for jordarbejdsmaskiner.«4) Artikel 7 udgår.5) Artikel 8 affattes således:»Artikel 8Ændringer, som er nødvendige for at tilpasse kravene i dette direktivs bilag til den tekniske udvikling, vedtages efter proceduren i artikel 5 i direktiv 79/113/EØF, som ændret ved direktiv 81/1051/EØF.«6) Artikel 9 affattes således:»Artikel 9Senest den 1. januar 2000 kan Kommissionen forelægge Rådet et forslag om ændring af grænseværdierne og datoen i artikel 3, stk. 1, litra c).Et sådant forslag skal bygge på en rapport om udviklingen inden for de teknologier, som blev taget i betragtning, da grænseværdierne og datoen blev fastlagt.«7) Der tilføjes følgende bilag:»BILAG VIIGRAFISK FREMSTILLING AF BESTEMMELSERNE I ARTIKEL 3, STK. 1, LITRA b) OG c), VEDRØRENDE DET TILLADTE LYDEFFEKTNIVEAU SOM FUNKTION AF DEN INSTALLEREDE NETTOEFFEKT>REFERENCE TIL EN GRAFIK>Artikel 21. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 31. december 1995.Når medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne.2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.Artikel 3Dette direktiv træder i kraft på dagen for dets offentliggørelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Artikel 4Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juni 1995.På Europa-Parlamentets vegneK. HÄNSCHFormandPå Rådets vegneM. BARNIERFormand(1) EFT nr. C 157 af 9. 6. 1993, s. 7.(2) EFT nr. C 304 af 10. 11. 1993, s. 32.(3) Europa-Parlamentets udtalelse af 14. juli 1993 (EFT nr. C 255 af 20. 9. 1993, s. 70), Rådets fælles holdning af 8. juni 1994 (EFT nr. C 213 af 3. 8. 1994, s. 5) og Europa-Parlamentets afgørelse af 16. november 1994 (EFT nr. C 341 af 5. 12. 1994. s. 74).(4) EFT nr. L 384 af 31. 12. 1986, s. 1. Direktivet er ændret ved Kommissionens direktiv 89/514/EØF (EFT nr. L 253 af 30. 8. 1989, s. 35).


Avis juridique important

|

31989L0002

Kommissionens direktiv 89/2/EØF af 15. december 1988 om ændring af Rådets direktiv 66/402/EØF om handel med sædekorn

EF-Tidende nr. L 005 af 07/01/1989 s. 0031 - 0031 den finske specialudgave: kapitel 3 bind 28 s. 0099  den svenske specialudgave: kapitel 3 bind 28 s. 0099

*****  KOMMISSIONENS  DIREKTIV  af 15. december 1988  om aendring af Raadets direktiv 66/402/EOEF om handel med saedekorn  (89/2/EOEF)  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,  under henvisning til Raadets direktiv 66/402/EOEF af 14. juni 1966 om handel med saedekorn (1), senest aendret ved Kommissionens direktiv 88/506/EOEF (2), saerlig artikel 2, stk. 1, litra b), og  ud fra foelgende betragtninger:  Raadets direktiv 88/380/EOEF (3) aabner mulighed for at udvide anvendelsesomraadet for direktiv 66/402/EOEF til at omfatte hybridsorter af rug, og bemyndiger Kommissionen til at vedtage de noedvendige aendringer af definitionerne i naevnte direktivs artikel 2, stk. 1; direktiv 88/380/EOEF bemyndiger ogsaa Kommissionen til at aendre bilagene til direktiv 66/402/EOEF med henblik paa at fastsaette de betingelser, som afgroeder og saedekorn af rughybrider skal opfylde;  da hybridsorter af rug faar stadig stoerre betydning i Faellesskabet, boer aendringer af definitionerne nu vedtages;  aendringerne af bilagene afhaenger af resultaterne af et foreloebigt forsoeg, der gennemfoeres i henhold til artikel 13a i direktiv 66/402/EOEF, og kan derfor endnu ikke foretages;  de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Staaende Komité for Froe og Plantemateriale henhoerende under Landbrug, Havebrug og Skovbrug -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:  Artikel 1  I direktiv 66/402/EOEF foretages foelgende aendringer:  1. I artikel 2, stk. 1, litra Ca, indledningen, indsaettes »rug,« efter »ris,«.  2. I artikel 2, stk. 1, litra E, indledningen, aendres »kanariegraes og rug (undtagen hybrider), sorghum,« til »kanariegraes (undtagen hybrider), rug, sorghum,«.  Artikel 2  Medlemsstaterne saetter de noedvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 1. juli 1990.  De underretter straks Kommissionen herom.  Artikel 3  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 15. december 1988.  Paa Kommissionens vegne  Frans ANDRIESSEN  Naestformand  (1) EFT nr. 125 af 11. 7. 1966, s. 2309/66.  (2) EFT nr. L 274 af 6. 10. 1988, s. 44.  (3) EFT nr. L 187 af 16. 7. 1988, s. 31.


Avis juridique important

|

31987L0552

Kommissionens direktiv 87/552/EØF af 17. november 1987 om ændring af bilagene til Rådets direktiv 70/524/EØF om tilsætningsstoffer til foderstoffer

EF-Tidende nr. L 336 af 26/11/1987 s. 0034 - 0038 den finske specialudgave: kapitel 3 bind 24 s. 0193  den svenske specialudgave: kapitel 3 bind 24 s. 0193

*****  KOMMISSIONENS  DIREKTIV  af 17. november 1987  om aendring af bilagene til Raadets direktiv 70/524/EOEF om tilsaetningsstoffer til foderstoffer  (87/552/EOEF)  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,  under henvisning til Raadets direktiv 70/524/EOEF af 23. november 1970 om tilsaetningsstoffer til foderstoffer (1), senest aendret ved direktiv 87/317/EOEF (2), saerlig artikel 7, og  ud fra foelgende betragtninger:  Ifoelge direktiv 70/524/EOEF skal indholdet af bilagene til stadighed tilpasses den videnskabelige og tekniske udvikling; bilagene blev kodificeret ved Kommissionens direktiv 85/429/EOEF (3);  listen over de i bilag I fastsatte tilfaelde, hvor bentonit/montmorillonit uden risiko for indbyrdes reaktion kan blandes med antibiotika, coccidiostatika og andre laegemidler, boer suppleres;  calciumsulfat dihydrat anvendt som antiklumpningsmiddel samt forskellige tilsaetningsstoffer, der tilhoerer gruppen af emulgatorer, er i alle henseender i overensstemmelse med principperne for godkendelse af tilsaetningsstoffer; de boer derfor tillades anvendt i hele Faellesskabet;  undersoegelsen af forskellige tilsaetningsstoffer, der er anfoert i bilag II, og som derfor kan tillades paa nationalt plan, er ikke afsluttet; det er derfor noedvendigt at forlaenge tilladelsens varighed for disse stoffer for en bestemt periode.  i visse medlemsstater er der opnaaet gode resultater ved forsoeg med anvendelse af forskellige tilsaetningsstoffer; der boer midlertidigt gives tilladelse til saadan ny anvendelse, indtil den kan godkendes paa faellesskabsplan;  de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Staaende Foderstofkomité -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:  Artikel 1  Bilagene til direktiv 70/524/EOEF aendres som anfoert i bilaget til naervaerende direktiv.  Artikel 2  Medlemsstaterne saetter de fornoedne love og administrative bestemmelser i kraft for senest den 30. november 1988 at efterkomme bestemmelserne i artikel 1. De underretter straks Kommissionen herom.  Artikel 3  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 17. november 1987.  Paa Kommissionens vegne  Frans ANDRIESSEN  Naestformand  (1) EFT nr. L 270 af 14. 12. 1970, s. 1.  (2) EFT nr. L 160 af 20. 6. 1987, s. 34.  (3) EFT nr. L 245 af 12. 9. 1985, s. 1.  BILAG  1. I bilag I:  a) i del E »Emulgatorer, stabilisatorer, fortyknings- og geleringsmidler« indsaettes foelgende numre:  1.2.3.4.5.6.7.8 //  //  //  //  //  //  //  //  // EOEF-nr.  // Tilsaetningsstof  // Kemisk betegnelse Beskrivelse  // Dyreart eller dyrekategori  // Maksimums- alder  // Mindste indhold  // Stoerste indhold  // Bestemmelser i oevrigt 1.2.3.4.5.6,7.8 //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  / / mg/kg   af fuldfoderet  //  //  //  //  //  //  //  //  // 1.2.3.4.5.6.7.8 // »E 432 E 433 E 434 E 435 E 436  // Polyoxyethylen (20) sorbitan monolaurat Polyoxyethylen (20) sorbitan mono-oleat Polyoxyethylen (20) sorbitan monopalmitat Polyoxyethylen (20) sorbitan monostearat Polyoxyethylen (20) sorbitan tristerat  // - - - - -  // Alle dyrearter eller dyrekategorier   // - - - - -  // - - - - -  // 5 000: alene eller sammen med andre polysorbater   // Kun maelkeerstatningsfoder«   //    //   //  //   //   //   //   //  b) i del L »Bindemidler, antiklumpningsmidler og koaguleringsmidler«:  aa) affattes nr. E 558 »Bentonit/montmorillonit« saaledes:  1.2.3.4.5.6.7.8 //  //  //  //  //  //  //  //  // EOEF-nr.  // Tilsaetningsstof  // Kemisk betegnelse Beskrivelse  // Dyreart eller dyrekategori  // Maksimums- alder  // Mindste indhold  // Stoerste indhold  // Bestemmelser i oevrigt 1.2.3.4.5.6,7.8 //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  / / mg/kg   af fuldfoderet  //  //  //  //  //  //  //  //  // 1.2.3.4.5.6.7.8 // »E 558  // Bentonit/montmorillonit   // -   // Alle dyreater eller dyrekategorier   // -   // -   // 20 000  // Alle foderstoffer Blanding med »antibiotika«, »vaekstfremmende stoffer«, »coccidiostatika og andre laegemidler« er forbudt bortset fra: Tylosin, monensinnatrium, narasin, ipronidazol, lasalocid-natrium, avoparcin, flavophospholipol, salinomycinnatrium, ronidazol og virginiamycin Tilsaetningsstoffets specifikke navn anfoeres paa etiketten«   //   //   //   //   //   //   //   //  bb) indsaettes foelgende nr.:  1.2.3.4.5.6.7.8 //  //  //  //  //  //  //  //  // EOEF-nr.  // Tilsaetningsstof  // Kemisk betegnelse Beskrivelse  // Dyreart eller dyrekategori  // Maksimums- alder  // Mindste indhold  // Stoerste indhold  // Bestemmelser i oevrigt 1.2.3.4.5.6,7.8 //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  / / mg/kg   af fuldfoderet  //  //  //  //  //  //  //  //  // 1.2.3.4.5.6.7.8 // »E 516  // Calciumsulfat dihydrat   // CaSO4.2H2O   // Alle dyrearter eller dyrekategorier   // -   // -   // 30 000   // Alle foderstoffer«   //    //   //   //   //   //   //   //  2. I bilag II:  a) i del A »Antibiotika«  aa) aendres »30. 11. 1987« i kolonnen »Tilladelsens varighed« til »30. 11. 1988« for foelgende numre:  nr. 21 »Virginiamycin«,  nr. 26 »Flavophospholipol«;  bb) indsaettes foelgende numre:  1.2.3.4.5.6.7.8.9 //  //  //  //  //  //  //  //  //  // Nr.  // Tilsaetningsstof  // Kemisk betegnelse Beskrivelse  // Dyreart eller dyrekategori  // Maksimums- alder  // Mindste indhold  // Stoerste indhold  // Bestemmelser i oevrigt  // Tilladelsens varighed 1.2.3.4.5.6,7.8.9 //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  // //  // mg/kg  af fuldfoderet  //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  // 1.2.3.4.5.6.7.8.9 // »27  // Salinomycinnatrium   // C42H69O11Na (natriumsalt af monocarboxylsyrepolyether frembragt af Streptomyces albus)  // Smaagrise Svin   // 4 mdr. 6 mdr.   // 30 15   // 60 30  // I brugsanvisningen anfoeres: »farlig for hovbaerende dyr«  // 30. 11. 1988 30. 11. 1988   // 28   // Avilamycin  // C57-62H82-90Cl1-2O31-32   // Smaagrise   // 4 mdr.   // 20  // 40   // -  // 30. 11. 1988   //   //  // (Oligo-saccharidblandinger af orthosomycin frembragt af Streptomyces viridochromogenes)   // Svin   // 6 mdr.   // 10  // 20   // -  // 30. 11. 1988«   //    //   //   //   //   //  //   //   //  b) i del D »Coccidiostatika og andre laegemidler«:  aa) indsaettes foelgende i nr. 16:  1.2.3.4.5.6.7.8.9 //  //  //  //  //  //  //  //  //  // Nr.  // Tilsaetningsstof  // Kemisk betegnelse Beskrivelse  // Dyreart eller dyrekategori  // Maksimums- alder  // Mindste indhold  // Stoerste indhold  // Bestemmelser i oevrigt  // Tilladelsens varighed 1.2.3.4.5.6,7.8.9 //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  // //  // mg/kg  af fuldfoderet  //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  // 1.2.3.4.5.6.7.8.9 // //  //  // »Kaniner    // -  // 220   // 220   // Anvendelse de sidste 5 doegn foer slagtning er forbudt   // 30. 11. 1988«   //   //   //   //   //   //   //   //   //  bb) indsaettes foelgende nummer:  1.2.3.4.5.6.7.8.9 //  //  //  //  //  //  //  //  //  // Nr.  // Tilsaetningsstof  // Kemisk betegnelse Beskrivelse  // Dyreart eller dyrekategori  // Maksimums- alder  // Mindste indhold  // Stoerste indhold  // Bestemmelser i oevrigt  // Tilladelsens varighed 1.2.3.4.5.6,7.8.9 //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  // //  // mg/kg  af fuldfoderet  //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  // 1.2.3.4.5.6.7.8.9 // »20   // Lasalocidnatrium   // C34H53O8Na (natriumsalt af monocarboxylsyrepolyether frembragt af Stremptomyces lasaliensis)   // Kalkuner  // 12 uger   // 90   // 125  // Anvendelse de sidste 5 doegn foer slagtning er forbudt  // 30. 11. 1988«   //    //   //   //   //   //   //   //  //  c) i del E »Emulgatorer, stabilisatorer, fortyknings- og geleringsmidler« affattes nr. 29 »Polyoxyethylen (20) sorbitan trioleat« saaledes:  1.2.3.4.5.6.7.8.9 //  //  //  //  //  //  //  //  //  // Nr.  // Tilsaetningsstof  // Kemisk betegnelse Beskrivelse  // Dyreart eller dyrekategori  // Maksimums- alder  // Mindste indhold  // Stoerste indhold  // Bestemmelser i oevrigt  // Tilladelsens varighed 1.2.3.4.5.6,7.8.9 //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  // //  // mg/kg  af fuldfoderet  //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  // 1.2.3.4.5.6.7.8.9 // »29   // Polyoxyethylen (20) sorbitan trioleat   // -  // Alle dyrearter eller dyrekategorier   // -   // -   // 5 000: alene eller sammen med andre polysorbater   // Alle foderstoffer  // 30. 11. 1988«   //    //   //   //   //   //   //   //  //  d) i del F »Farvestoffer, herunder pigmenter«:  aa) affattes nr. 2 »Canthaxanthin« saaledes:  1.2.3.4.5.6.7.8.9 //  //  //  //  //  //  //  //  //  // Nr.  // Tilsaetningsstof  // Kemisk betegnelse Beskrivelse  // Dyreart eller dyrekategori  // Maksimums- alder  // Mindste indhold  // Stoerste indhold  // Bestemmelser i oevrigt  // Tilladelsens varighed 1.2.3.4.5.6,7.8.9 //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  // //  // mg/kg  af fuldfoderet  //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  // 1.2.3.4.5.6.7.8.9 // »2   // Canthaxanthin   // C40H52O2  // Laks, oerreder  // -  // -   // 100: alene eller sammen med Astaxanthin   // Maa kun anvendes fra 6 maaneder   // 15. 5. 1988«   //    //   //   //  //   //   //   //   //  bb) indsaettes foelgende nr.:  1.2.3.4.5.6.7.8.9 //  //  //  //  //  //  //  //  //  // Nr.  // Tilsaetningsstof  // Kemisk betegnelse Beskrivelse  // Dyreart eller dyrekategori  // Maksimums- alder  // Mindste indhold  // Stoerste indhold  // Bestemmelser i oevrigt  // Tilladelsens varighed 1.2.3.4.5.6,7.8.9 //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  // //  // mg/kg  af fuldfoderet  //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  // 1.2.3.4.5.6.7.8.9 // »5   // Astaxanthin   // C40H52O4  // Laks, oerreder  // -  // -   // 100: alene eller sammen med Canthaxanthin   // Maa kun anvendes fra 6 maaneder   // 30. 11. 1988«   //    //   //  //   //   //   //   //   //  e) i del g »Konserveringsmidler« indsaettes foelgende nr.:  1.2.3.4.5.6.7.8.9 //  //  //  //  //  //  //  //  //  // Nr.  // Tilsaetningsstof  // Kemisk betegnelse Beskrivelse  // Dyreart eller dyrekategori  // Maksimums- alder  // Mindste indhold  // Stoerste indhold  // Bestemmelser i oevrigt  // Tilladelsens varighed 1.2.3.4.5.6,7.8.9 //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  // //  // mg/kg  af fuldfoderet  //  //  //  //  //  //  //  //  //  //  // 1.2.3.4.5.6.7.8.9 // »20   // Methylpropionsyre   // C4H8O2   // Alle dyrearter eller dyrekategorier bortset fra aeglaeggende hoener   // -   // 1 000   // 4 000   // -  // 30. 11. 1988«   //    //   //   //  //   //   //   //   //  f) i del J »Vaekstfremmende stoffer« aendres »30. 11. 1987« i kolonnen »Tilladelsens varighed« til »30. 6. 1988« for nr. 1 »Nitrovin«;  g) i del L »Bindemidler, antiklumpiningsmidler og koaguleringsmidler« aendres »30. 11. 1987« i kolonnen »Tilladelsens varighed« til »30. 11. 1988« for nr. 5 »Perlit«;  h) i del M »pH-regulatorer« aendres »30. 11. 1987« i kolonnen »Tilladelsens varighed« til »30. 11. 1988« for alle de tilsaetningsstoffer, der er anfoert i denne del.