Avis juridique important

|

31984L0004

Kommissionens direktiv 84/4/EØF af 20. december 1983 om ændring af direktiv 71/393/EØF, 72/199/EØF og 78/633/EØF om fastsættelse af fællesskabsanalysemetoder til officiel kontrol af foderstoffer

EF-Tidende nr. L 015 af 18/01/1984 s. 0028 - 0038 den finske specialudgave: kapitel 3 bind 17 s. 0033  den spanske specialudgave: Kapitel 03 bind 29 s. 0233  den svenske specialudgave: kapitel 3 bind 17 s. 0033  den portugisiske specialudgave: Kapitel 03 bind 29 s. 0233

*****  KOMMISSIONENS  DIREKTIV  af 20. december 1983  om aendring af direktiv 71/393/EOEF, 72/199/EOEF og 78/633/EOEF om fastsaettelse af faellesskabsanalysemetoder til officiel kontrol af foderstoffer  (84/4/EOEF)  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab,  under henvisning til Raadets direktiv 70/373/EOEF af 20. juli 1970 om indfoerelse af faellesskabsproeveudtagningsmaader og -analysemetoder for saa vidt angaar den officielle kontrol med foderstoffer (1), senest aendret ved akten vedroerende Graekenlands tiltraedelse, saerlig artikel 2, og  ud fra foelgende betragtninger:  I Kommissionens direktiv 71/393/EOEF (2), 72/199/EOEF (3) og 78/633/EOEF (4) fastsaettes metoder til bestemmelse af henholdsvis raafedt, virginiamycin og zink-bacitracin; disse metoder maa erstattes med metoder, der tilpasset den videnskabelige og tekniske udvikling;  de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den staaende Foderstofkomité -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:  Artikel 1  I bilaget til direktiv 71/393/EOEF erstattes del 4 »Bestemmelse af raafedt « med teksten i bilag I til naervaerende direktiv.  Artikel 2  I bilag II til direktiv 72/199/EOEF erstattes del 5 »Bestemmelse af virginiamycin - ved diffusion i agarnaeringssubstrat« med teksten i bilag II til naervaerende direktiv.  Artikel 3  I bilaget til direktiv 78/633/EOEF erstattes del 1 »Bestemmelse af zinkbacitracin - ved diffusion i agarnaeringssubstrat« med teksten i bilag III til naervaerende direktiv.  Artikel 4  Medlemsstaterne saetter de fornoedne love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 1. juni 1984. De underretter straks Kommissionen herom.  Artikel 5  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 20. december 1983.  Paa Kommissionens vegne  Poul DALSAGER  Medlem af Kommissionen  (1) EFT nr. L 170 af 3. 8. 1970, s. 2.  (2) EFT nr. L 279 af 20. 12. 1971, s. 7.  (3) EFT nr. L 123 af 29. 5. 1972, s. 6.  (4) EFT nr. L 206 af 29. 7. 1978, s. 43.  BILAG I  »4. BESTEMMELSE AF RAAFEDT  1. Formaal og anvendelse  Metoden anvendes til bestemmelse af raafedtindholdet i foderstoffer. Den er ikke beregnet til analyse af olieholdige froe og olieholdige frugter som defineret i Raadets forordning 136/66/EOEF af 22. september 1966.  Alt efter foderstoffets art anvendes en af de to beskrevne metoder.  1.1. Metode A  Skal anvendes til ublandede foderstoffer af vegetabilsk oprindelse med undtagelse af saadanne, som er kendt som foderstoffer, hvorfra fedt ikke kan ekstraheres fuldstaendigt med petroleumsether uden forudgaaende hydrolyse. Blandt disse kan naevnes gluten, gaer, soja- og kartoffelproteiner. Metoden anvendes endvidere til foderblandinger med undtagelse af saadanne, som indeholder maelkepulver, eller hvis fedtindhold ikke kan ekstraheres fuldstaendigt med petroleumsether uden forudgaaende hydrolyse.  1.2. Metode B  Skal anvendes til ublandede foderstoffer af animalsk oprindelse samt til de foderstoffer, der er naevnt under punkt 1.1 som undtagelser fra metode A.  2. Princip  2.1. Metode A  Proeven ekstraheres med petroleumsether. Oploesningsmidlet afdampes og det ekstraherede fedt toerres og vejes.  2.2. Metode B  Proeven hydrolyseres med saltsyre under kogning. Oploesningen afkoeles og filtreres. Den vaskede og toerrede rest behandles herefter som beskrevet under metode A.  3. Reagenser  3.1. Petroleumsether, kogepunktsinterval: 40-60 °C. Bromtallet skal vaere under 1, og inddampningsresten under 2 mg/100 ml.  3.2. Natriumsulfat, vandfrit  3.3. Saltsyre, 3M.  3.4. Filtreringsmiddel, f.eks. kiselgur, Hyflo-supercel.  4. Apparatur  4.1. Ekstraktionsapparat. Dersom apparatet er udstyret med et haevertroer (Soxhlet apparat), boer varmekilden indstilles, saa der sker ca. 10 toemninger i timen; dersom apparatet ikke er udstyret med haevertroer, boer varmekilden vaere ca. 10 ml i minuttet.  4.2. Ekstraktionshaetter skal vaere frit for stof, der er oploeseligt i petroleumsether, og skal have en poroesitet i overensstemmelse med kravene under 4.1.  4.3. Toerreskab, enten et vakuumtoerreskab indstillet til 75° C ± 3° C eller et toerreskab med luftcirkulation instillet til 100° C ± 3° C.  5. Fremgangsmaade  5.1. Metode A (jf. 8.1)  5 g af proeven afvejes med en noejagtighed paa 1 mg, fyldes i en ekstrationshaette (4.2) og tildaekkes med en affedtet vatprop.  Haetten anbringes i et ekstraktionsapparat (4.1), og der ekstraheres i seks timer med petroleumsether (3.1). Petroleumsetherekstraktet opsamles i en toer, tareret kolbe indeholdende nogle stykker pimpsten (1).  Oploesningsmidlet afdestilleres. Destillationsresten toerres derpaa i halvanden time i toerreskabet (4.3). Efter afkoeling ekssikkator vejes resten. Ved yderligere toerring paa 30 minutter kontrolleres, om fedtets vaegt forbliver konstant (vaegttabet mellem to paa hinanden foelgende vejninger skal ligge under 1 mg).  5.2. Metode B  2,5 g af proeven afvejes med en noejagtighed paa 1 mg (se bemaerkninger 8.2), haeldes i et 400 ml baegerglas eller en 300 ml konisk kolbe, hvorefter der tilsaettes 100 ml 3M saltsyre (3.3) og nogle stykker pimpsten. Baegerglasset tildaekkes med et urglas, eller hvis der anvendes konisk kolbe, forsynes denne med en tilbageloebskoeler Blandingen bringes til let kogning over en svag flamme eller paa en varmeplade i ca. 1 time. Materialet skal forhindres i at saette sig fast paa glassets vaeg.  Beholderen afkoeles, og der tilsaettes saa meget filtreringsmiddel (3.4), at der ikke opstaar noget fedttab ved filtreringen. Der filtreres gennem et fugtigt, fedtfri dobbelt papirfilter. Remanensen udvaskes med koldt vand, indtil filtratet er neutralt. Derefter kontrolleres, at filtratet ikke har fedtperler paa overfladen. Tilstedevaerelse af fedt viser, at der inden hydrolysen skal foretages en ekstraktion af proeven med petroleumsether ved anvendelse af metode A.  Det dobbelte papirfilter med filterresten laegges paa et urglas og toerres i toerreskab ved 100° C ± 3° C i halvanden time.  Det dobbelte papirfilter med den toerre filterrest anbringes i en ekstraktionshaette (4.2) og tildaekkes med en affedtet vatprop. Haetten anbringes i et ekstraktionsapparat (4.1), hvorefter der fortsaettes som beskrevet under 5.1, andet og tredje afsnit.  6. Beregning af resultaterne  Vaegten af afdampningsresten udtrykkes i % af proeven.  7. Reproducerbarhed  Forskellen mellem to parallelbestemmelser udfoert paa samme proeve af samme analytiker boer ikke overstige:  - 0,2 % i absolut vaerdi, for raafedtindhold under 5 %,  - 4,0 % af det hoejeste resultat, for indhold paa 5 til 10 %,  - 0,4 % i absolut vaerdi, for indhold over 10 %.  8. Bemaerkninger  8.1. Til proever med hoejt fedtindhold, som er vanskelige at findele, eller som ikke egner sig til udtagning af en reduceret homogen proeve, anvendes foelgende fremgangsmaade.  20 g af proeven afvejes med en noejagtighed paa 1 mg og blandes med 10 g eller mere af vandfrit natriumsulfat (3.2). Derpaa ekstraheres med petroleumsether (3.1) som angivet under 5.1. Den herved opsamlede ekstrakt tilsaettes petroleumsether (3.1) ad 500 ml og blandingen rystes. Af oploesningen udtages 50 ml, som haeldes i en lille, toer, tareret kolbe indeholdende stykker af pimpsten (1). Oploesningsmidlet afdampes; derpaa toerres og fortsaettes som beskrevet under 5.1, sidste afsnit.  Ekstraktionsresten i haetten befries for oploesningsmidlet og findeles til en kornstoerrelse paa 1 mm, hvorefter den haeldes tilbage i ekstraktionshaetten (der tilsaettes ikke natriumsulfat); derpaa fortsaettes som beskrevet under 5.1, andet og tredje afsnit.  Fedtindholdet beregnes som en procentdel af proeven ved anvendelse af nedenstaaende formel:  (10 a + b) × 5  hvor:  a = vaegt i gram af remanensen efter den foerste ekstraktion (den alikvote del af ekstraktet)  b = vaegt i gram af remanensen efter den anden ekstraktion.  8.2. Ved proever med lavt fedtindhold kan der anvendes en afvejning paa 5 g (se 5.1).«  (1) Saafremt fedtet senere skal undersoeges kvalitativt, erstattes pimpstenstykkerne af glaskugler.  (1) Saafremt fedtet senere skal undersoeges kvantitativt, erstattes pimpstentykkerne af glaskugler.  BILAG II  »5. BESTEMMELSE AF VIRGINIAMYCIN  - ved diffusion paa agarplader -  1. Formaal og anvendelsesomraade  Metoden anvendes til bestemmelse af virginiamycin i foderstoffer og forblandinger. Undergraensen for bestemmelsen er 2 mg/kg (2 ppm) (1).  2. Princip  Proeven ekstraheres med en oploesning af Tween 80 i methanol. Ekstraktet dekanteres eller centrifugeres og fortyndes. Dets antibiotiske styrke bestemmes ved at maale diffusionen af virginiamycin i et agarsubstrat podet med Micrococcus luteus. Diffusionen viser sig ved dannelsen af zoner, hvori mikroorganismens vaekst er haemmet. Diameteren af disse zoner anses for at vaere direkte proportional med logaritmen til den antibiotiske styrke inden for de anvendte koncentrationer af antibiotikum.  3. Testorganisme: Micrococcus luteus ATCC 9341 (NCTC) 8340, NCIB 8553)  3.1. Opbevaring af stamkulturen  Micrococcus luteus podes paa skraaagar med naeringssubstrat (4.1) og inkuberes i 24 timer ved 30° C. Kulturen opbevares i koeleskab ved ca. 4° C. Den ompodes hver anden uge.  3.2. Fremstilling af bakteriesuspension (a)  Vaeksten fra et skraaagarglas (3.1) opslemmes med 2 til 3 ml natrium-chloridoploesning (4.3). Denne opslaemning anvendes til podning af 250 ml naeringssubstrat (4.1) i en Roux-kolbe, og der inkuberes i 18 til 20 timer ved 30° C. Vaeksten opslaemmes i 25 ml natriumchloridoploesning (4.3) og fortyndes 10 gange med samme oploesning. Opslaemningens lystransmission skal vaere ca. 75 pct., maalt ved 650 nm mod natriumchloridoploesning (4.3) i en 1 cm celle. Opslaemningen kan opbevares ved ca. 4° C i en uge.  4. Naeringssubstrater og reagenser  4.1. Naerings- og testsubstrat (b)  1.2 // Koedpepton  // 6,0 g  // Trypton  // 4,0 g  // Gaerekstrakt  // 3,0 g  // Koeekstrakt  // 1,5 g  // Glucose  // 1,0 g  // Agar  // 10,0 til 20,0 g  // Vand  // 1 000 ml  // pH 6,5 (efter sterilisering).  //  4.2. Phosphatbuffer, pH 6  1.2 // Kaliumhydrogenphosphat, K2HPO4  // 2,0 g  // Kaliumdihydrogenphosphat, KH2PO4  // 8,0 g  // Vand til  // 1 000 ml.  4.3. Natriumchloridoploesning, 0,8 %: 8 g natriumchlorid oploeses i vand, fortyndes til 1 000 ml og steriliseres.  4.4. Methanol.  4.5. Blanding af phosphatbuffer (4.2) og methanol (4.4): 80/20 (v/v).  4.6. Oploesning af Tween 80 i methanol, 0,5 % (w/v): 5 g Tween 80 oploeses i methanol (4.4) og fortyndes til 1 000 ml.  4.7. Standardpraeparat: virginiamycin af kendt styrke.  5. Standardoploesninger  En noejagtigt afvejet maengde standardpraeparat (4.7) oploeses i methanol (4.4) og fortyndes med methanol (4.4), saaledes at der fremkommer en stamoploesning indeholdende 1 000 mg virginiamycin pr. ml. Opbevaret i tilproppede flasker ved 4° c vil denne oploesning vaere holdbar i indtil 5 dage.  Af denne stamoploesning fremstilles ved successiv fortynding med blandingen (4.5) foelgende oploesninger:  S8 1 mg/ml,  S4 0,5 mg/ml,  S2 0,25 mg/ml,  S1 0,125 mg/ml.  6. Fremstilling af ekstrakt og testoploesninger  6.1. Ekstraktion  6.1.1. Produkter med et virginiamycinindhold paa til og med 100 mg/kg  50,0 g af proeven afvejes. Der tilsaettes 200 ml af oploesningen (4.6) og rystes i 30 minutter. Efter bundfaeldning eller centrifugering udtages 20 ml af supernatanten, som inddampes til ca. 5 ml i en rotationsfordamper ved hoejst 40° C. Remanensen fortyndes med blandingen (4.5) indtil et forventet virginiamycinindhold paa 1 mg/ml (= U8).  6.1.2. Produkter med et virginiamycinindhold paa over 100 mg/kg  Der afvejes en maengde af proeven paa hoejst 10,0 g, der indeholder mellem 1 og 50 mg virginiamycin. Der tilsaettes 100 ml af oploesningen (4.6) og rystes i 30 minutter. Efter bundfaeldning eller centrifugering fortyndes supernatanten med blandingen (4.5) indtil et forventet virginiamycinindhold paa 1 m g/ml (= U8).  6.2. Testoploesninger  Oploesningerne U4 (forventet indhold: 0,5 mg/ml), U2 (forventet indhold: 0,25 mg/ml) og U1 (forventet indhold: 0,125 mg/ml) fremstilles af oploesning U8 ved successiv fortynding (1: 1) med blandingen (4.5).  7. Testmetode  7.1. Podning af testsubstratet  Testsubstratet (4.1) podes med bakteriesuspensionen (3.2) ved ca. 50° C . Paa plader med testsubstrat (4.1) bestemmes forud den maengden bakteriesuspension, der giver de stoerste og tydeligste haemningszoner med de forskellige koncentrationer af virginiamycin.  7.2. Forberedelse af pladerne  Diffusionen i agar udfoeres paa plader med de fire koncentrationer af standardoploesningen (S8, S4, S2, S1) og de fire koncentrationer af testoploesningen (U8, U4, U2 og U1). Disse fire koncentrationer af ekstrakt og standard skal noedvendigvis alle findes paa hver plade. Der boer derfor vaelges plader, der er store nok til at rumme mindst otte huller i agarsubstratet med en diameter paa 10 til 13 mm og mindst 30 mm mellem hullernes centrum. Testen kan udfoeres paa plader, der bestaar af en glasplade med en aluminium- eller plastring ovenpaa, 200 mm i diameter og 20 mm hoej.  Pladerne paahaeldes substrat (4.1), der er podet som angivet i 7.1, saa der opnaas et ca. 2 mm tykt lag (60 ml til en plade paa 200 mm i diameter). Pladerne anbringes vandret til stoerkning, hullerne udstanses, og noejagtigt afmaalte maengder af test- og standardoploesning anbringes i hullerne (mellem 0,10 og 0,15 ml pr. hul, afhaengig af diameteren), Hver koncentration skal anbringes mindst fire gange, saaledes at hver bestemmelse er baseret paa en aflaesning af 32 haemningszoner.  7.3. Inkubation  Pladerne inkuberes i 16 til 18 timer ved 30° C ± 2° C.  8. Bedoemmelse  Haemningszonernes diameter maales med 0,1 mm noejagtighed. Middeldiameteren for hver koncentration afsaettes paa semilogaritmisk papir, saaledes at de viser logaritmen til koncentrationen i forhold til haemningszonernes diameter. Der indtegnes den »bedst tilpassede« rette linje for henholdsvis standardoploesningen og ekstratet, f.eks. som vist nedenfor. Det »bedst tilpassede punkt« for den laveste vaerdi for standardoploesningen (SL) bestemmes ved hjaelp af formlen:  1.2 // (a) SL =  // 7s1 + 4s2 + s4 - 2s8 10  Det »bedst tilpassede punkt« for den hoejeste vaerdi for standardoploesningen (SH) bestemmes ved hjaelp af formlen:  1.2 // (b) SH =  // 7s8 + 4s4 + s2 - 2s1 10  Paa tilsvarende maade beregnes det »bedst tilpassede punkt« for den laveste vaerdi for ekstratet (UL) og den hoejeste vaerdi for ekstratet (UH) ved at erstatte s1, s2, s4 og s8 med u1, u2, u4 og u8 i ovennaevnte formler.  De beregnede SL- og SH-vaerdier indtegnes paa samme millimeterpapir og forbindes til den »bedst tilpassede linje« for standardoploesningen. UL- og UH-vaerdierne indtegnes paa tilsvarende maade og forbindes til den »bedst tilpassede linje« for ekstraktet.  Hvis der ikke er stoffer til stede, som forstyrrer analysen, vil linjerne vaere parallelle. Til praktiske formaal kan linjerne betragtes som vaerende parallelle, hvis vaerdierne (SH-SL) og (UH-UL) ikke afgiver mere end 10 % fra middelvaerdien.  Saafremt linjerne viser sig ikke at vaere parallelle. kan enten u1 og s1 eller u8 og s8 udelades, og SL, SH, UL og UH beregnes ved hjaelp af de alternative formler, for at opnaa de alternative »bedst tilpassede linjer«:  1.2.3.4 // (a' ) SL =  // 5s1 + 2s2 - s4 6  // eller  // 5s2 + 2s4 - s8 6  // (b' ) SH =  // 5s4 + 2s2 - s1 6  // eller  // 5s8 + 2s4 - s2 6  og tilsvarende for UL og UH. De samme kriterier for parallelisme skal vaere opfyldt. Det noteres i den endelige rapport, at resultatet er beregnet ud fra tre koncentrationer.  Hvis linjerne kan betragtes som vaerende parallelle, beregnes logaritmen til den relative styrke (log A) ved hjaelp af én af foelgende formler alt efter om der er anvendt 3 eller 4 koncentrationer til at bestemme parallelismen.  For fire koncentrationer  1.2 // (c) Log A =  // (u1 + u2 + u4 + u8 - s1 - s2 - s4 - s8) × 0,602 u4 + u8 + s4 + s8 - u1 - u2 - s1 - s2  For tre koncentrationer  1.2 // (d) Log A =  // (u1 + u2 + u4 - s1 - s2 - s4) × 0,401 u4 + s4 - u1 - s1  // eller  //   // (d' ) Log A =  // (u2 + u4 + u8 - s2 - s4 - s8) × 0,401 u8 + s8 - u2 - s2  Proeveekstraktets styrke = den paagaeldende standards styrke A:  (U8 = S8 × A)  Hvis den relative styrke ligger uden for omraadet 0,5 til 2,0, gentages analysen med den fornoedne tilpasning af virginiamycinkoncentrationen i ekstrakterne eller, hvis dette ikke er muligt, i standardoploesningerne. Hvis den relative styrke ikke kan bringes inden for det kraevede interval, maa de resultater, der opnaas, betragtes som tilnaermede og dette boer anfoeres i den endelige rapport.  Hvis linjerne ikke kan betragtes som vaerende parallelle, gentages bestemmelsen. Hvis der stadig ikke opnaas parallelisme, maa bestemmelsen betragtes som utilfredsstillende.  Resultatet udtrykkes i milligram virginiamycin pr. kilogram foderstof. 9. Repeterbarhed  Forskellen mellem resultaterne af to bestemmelser, udfoert paa samme proeve af samme person, boer ikke overstige:  - 2 mg/kg i absolut vaerdi for et indhold af virginiamycin paa til og med 10 mg/kg;  - 20 % i forhold til den hoejeste vaerdi for et indhold paa over 10 og til og med 25 mg/kg;  - 5 mg/kg i absolut vaerdi for et indhold paa over 25 til og med 50 mg/kg;  - 10 % i forhold til den hoejeste vaerdi for et indhold paa over 50 mg/kg.«  (1) 1 mg virginiamycinbase svarer til 1 000 »UK« enheder.  (a) Andre metoder kan anvendes, forudsat at det er bevist, at de giver tilsvarende bakteriesuspensioner.  (b) Ethvert naeringssubstrat af tilsvarende sammensaetning, som er i handelen, og som giver de samme resultater, kan anvendes.  BILAG III  »1. BESTEMMELSE AF ZINKBACITRACIN  - ved diffusion paa agarplader -  1. Formaal og anvendelsesomraade  Metoden anvendes til bestemmelse af zinkbacitracin i foderstoffer og forblandinger. Undergraensen for bestemmelsen er 5 mg/kg (5 ppm) (1).  2. Princip  Proeven ekstraheres ved pH 2 med en blanding af methanol, vand, saltsyre og natriumsulfidoploesning. Natriumsulfidet tilsaettes for at udfaelde oploeselige kobbersalte, der kan paavirke bestemmelsen. Ekstratets pH indstilles til 6,5, og der inddampes (om noedvendigt) og fortyndes. Ekstraktets antibiotiske styrke bestemmes ved at maale diffusionen af zinkbacitracin i et agarsubstrat podet med Micrococcus luteus (flavus). Diffusionen viser sig ved dannelse af zoner, hvori mikroorganismens vaekst er haemmet. Diameteren af disse zoner anses for at vaere direkte proportional med logaritmen til den antibiotiske styrke inden for de anvendte koncentrationer af antibiotikum.  3. Testorganisme: Micrococcus luteus (flavus) ATCC 10240  3.1. Opbevaring af stamkulturen  Micrococcus luteus (flavus) podes paa skraaagar med naeringssubstrat (4.1) og inkuberes i 24 timer ved 30° C. Kulturen opbevares i koeleskab ved ca. 4° C . Den ompodes hver anden uge.  3.2. Fremstilling af bakteriesuspension (a)  Vaeksten fra et skraaagarglas (3.1) opslaemmes med 2 til 3 ml natriumchloridoploesning (4.3). Denne opslaemning anvendes til podning af 250 ml naeringssubstrat (4.1) i en Roux-kolbe, og der inkuberes i 18 til 20 timer ved 30° C. Vaeksten opslaemmes i 25 ml natriumchloridoploesning (4.3) og fortyndes 10 gange med samme oploesning. Opslaemningens lystransmission skal vaere ca. 75 % maalt ved 650 nm mod natriumchloridoploesning (4.3) i en 1 cm celle. Opslaemningen kan opbevares ved ca. 4° C i en uge.  4. Naeringssubstrater og reagenser  4.1. Naeringssubstrat (b)  1.2 // Koedpepton  // 6,0 g,  // Trypton  // 4,0 g,  // Gaerekstrakt  // 3,0 g,  // Koedekstrakt  // 1,5 g,  // Glucose  // 1,0 g,  // Agar  // 10,0 til 20,0 g,  // Vand  // 1 000 ml,  // pH 6,5 til 6,6 (efter sterilisering).  //  4.2. Testsubstrat (b)  1.2 // Trypton  // 10,0 g,  // Gaerekstrakt  // 3,0 g,  // Koedekstrakt  // 1,5 g,  // Glucose  // 1,0 g,  // Agar  // 10,0 til 20,0 g,  // Tween 80  // 1 ml,  // Vand  // 1 000 ml,  // pH 6,5 (efter sterilisering).  //  4.3. Natriumchloridoploesning, 0,8 % (w/v): 8 g natriumchlorid oploeses i vand, fortyndes til 1 000 ml og steriliseres.  4.4. Blanding af methanol, vand og saltsyre (4.6): 80 : 17,5 : 2,5 (v/v/v).  4.5. Phosphatbuffer, pH 6,5  1.2 // Kaliumhydrogenphosphat, K2HPO4  // 22,15 g,  // Kaliumhydrogenphosphat, KH2PO4  // 27,85 g,  // Vand til  // 1 000 ml.  4.6. Saltsyre, d: 1,18-1,19  4.7. Saltsyre, 0,1 M.  4.8. Natriumhydroxid, 1 M.  4.9. Natriumsulfidoploesning, ca. 0,5 M.  4.10. Bromkresolpurpur, 0,04 % (w/v) oploesning: 0,1 g bromkresolpurpur oploeses i 18,5 ml 0,01 M natriumhydroxid. Der fyldes op til 250 ml med vand og blandes.  4.11 Standardpraeparat: zinkbacitracin af kendt styrke (i IE).  5. Standardoploesninger  Der afvejes en maengde zinkbacitracin (4.11) svarende til 1 050 IE (ifoelge den opgivne styrke). Der tilsaettes 5 ml 0,1 M saltsyre (4.7), og efter 15 minutters henstand tilsaettes 30 ml vand. pH indstilles til 4,5 med phosphatbufferen (4.5) (ca. 4 ml), hvorefter der fyldes op til 50 ml med vand og blandes omhyggeligt (1 ml = 21 IE).  Af denne stamoploesning fremstilles ved successiv fortynding med phosphatbufferen (4.5) foelgende oploesninger:  S8 0,42 IE/ml,  S4 0,21 IE/ml,  S2 0,105 IE/ml,  S1 0,0525 IE/ml.  6. Fremstilling af ekstrakt og testoploesninger  6.1. Ekstraktion  6.1.1. Forblandinger og mineralske foderstoffer  2,0 til 5,0 g af proeven afvejes, og efter tilsaetning af 29,0 ml af blandingen (4.4) og 1,0 ml natriumsulfidoploesning (4.9) rystes kortvarigt. Det kontrolleres, at pH er ca. 2. Der rystes i 10 min., tilsaettes 30 ml phosphatbuffer (4.5), rystes i 15 minutter og centrifugeres. Der udtages en passende maengde af supernatanten, og pH indstilles til 6,5 med 1 M natriumhydroxid (4.8) enten ved hjaelp af et pH-meter eller med bromkresolpurpuroploesningen (4.10) som indikator. Der fortyndes med phosphatbuffer (4.5) indtil et forventet zinkbacitracinindhold paa 0,42 IE/ml (= U8).  6.1.2. Proteinkoncentrater  10,0 g af proeven afvejes, og efter tilsaetning af 49,0 ml af blandingen (4.4) og 1,0 ml natriumsulfidoploesning (4.9) rystes kortvarigt. Det kontrolleres, at pH er ca. 2. Der rystes i 10 minutter, tilsaettes 50 ml phosphatbuffer (4.5), rystes i 15 minutter og centrifugeres. Der udtages en passende maengde af supernatanten, og pH indstilles til 6,5 med 1 M natriumhydroxidoploesning (4.8) enten ved hjaelp af et pH-meter eller med bromkresolpurpuroploesningen (4.10) som indikator . Der inddampes til ca. halvt volumen paa rotationsfordamper ved hoejst 35° C.  Der fortyndes med phosphatbuffer (4.5) indtil et forventet zinkbacitracinindhold paa 0,42 IE/ml (= U8).  6.1.3. Andre foderstoffer  10,0 g af proeven afvejes (20,0 g ved et forventet zinkbacitracinindhold paa 5 mg/kg). Der tilsaettes 24 ml af blandingen (4.4) og 1,0 ml natriumsulfidoploesning (4.9), hvorefter der homogeniseres i 10 minutter. Der tilsaettes 25 ml phosphatbuffer (4.5), rystes i 15 minutter og centrifugeres. Der udtages 20 ml af supernatanten, og pH indstilles til 6,5 med 1 M natriumhydroxid (4.8) enten ved hjaelp af et pH-meter eller med bromkresolpurpuroploesningen (4.10) som indikator. Der inddampes til ca. 4 ml paa rotationsfordamper ved hoejst 35° C. Remanensen fortyndes med phosphatbuffer (4.5) indtil et forventet zinkbacitracinindhold paa 0,42 IE/ml (= U8).  6.2. Testoploesninger  Oploesningerne U4 (forventet indhold: 0,21 IE/ml), U2 (forventet indhold 0,105 IE/ml) og U1 (forventet indhold: 0,0525 IE/ml) fremstilles af oploesning U8 ved successiv fortynding (1: 1) med phosphatbuffer (4.5). 7. Testmetode  7.1. Podning af testsubstratet  Testsubstratet (4.2) podes med bakteriesuspensionen (3.2) ved ca. 50° C. Paa plader med testsubstrat (4.2) bestemmes forud den maengde bakteriesuspension, der giver de stoerste og tydeligste haemningszoner med de forskellige koncentrationer af zinkbacitracin.  7.2. Forberedelse af pladerne  Diffusionen i agar udfoeres paa plader med de fire koncentrationer af standardoploesningen (S8, S4, S2, S1) og de fire koncentrationer af testoploesningen (U8, U4, U2 og U1). Disse fire koncentrationer af ekstrakt og standard skal noedvendigvis alle findes paa hver plade. Der boer derfor vaelges plader, der er store nok til at rumme mindst otte huller i agarsubstratet med en diameter paa 10 til 13 mm og mindst 30 mm mellem hullernes centrum. Testen kan udfoeres paa plader, der bestaar af en glasplade med en aluminium- eller plastring ovenpaa, 200 mm i diameter og 20 mm hoej.  Pladerne paahaeldes substrat (4.1), der er podet som angivet i 7.1, saa der opnaas et ca. 2 mm tykt lag (60 ml til en plade paa 200 mm i diameter). Pladerne anbringes vandret til stoerkning, hullerne udstanses, og noejagtigt afmaalte maengder af test- og standardoploesning anbringes i hullerne (mellem 0,10 og 0,15 ml pr. hul, afhaengig af diameteren), Hver koncentration skal anbringes mindst fire gange, saaledes at hver bestemmelse er baseret paa en aflaesning af 32 haemningszoner.  7.3. Inkubation  Pladerne inkuberes i 16 til 18 timer ved 30° C ± 2° C.  8. Bedoemmelse  Haemningszonernes diameter maales med 0,1 mm noejagtighed. Middeldiameteren for hver koncentration afsaettes paa semilogaritmisk papir, saaledes at de viser logaritmen til koncentrationen i forhold til haemningszonernes diameter. Der indtegnes den »bedst tilpassede« rette linje for henholdsvis standardoploesningen og ekstratet, f.eks. som vist nedenfor.  Det »bedst tilpassede punkt« for den laveste vaerdi for standardoploesningen (SL) bestemmes ved hjaelp af formlen:  1.2 // (a) SL=  // 7s1 + 4s2 + s4 - 2s8 10  Det »bedst tilpassede punkt« for den hoejeste vaerdi for standardoploesningen (SH) bestemmes ved hjaelp af formlen:  1.2 // (b) SH =  // 7s8 + 4s4 + s2 - 2s1 10  Paa tilsvarende maade beregnes det »bedst tilpassede punkt« for den laveste vaerdi for ekstratet (UL) og den hoejeste vaerdi for ekstratet (UH) ved at erstatte s1, s2, s4 og s8 med u1, u2, u4 og u8 i ovennaevnte formler.  De beregnede SL- og SH-vaerdier indtegnes paa samme millimeterpapir og forbindes til den »bedst tilpassede linje« for standardoploesningen. UL- og UH-vaerdierne indtegnes paa tilsvarende maade og forbindes til den »bedst tilpassede linje« for ekstratet.  Hvis der ikke er stoffer til stede, som forstyrrer analysen, vil linjerne vaere parallelle. Til praktiske formaal kan linjerne betragtes som vaerende parallelle, hvis vaerdierne (SH-SL) og (UH-UL) ikke afgiver mere end 10 % fra middelvaerdien.  Saafremt linjerne viser sig ikke at vaere parallelle. kan enten u1 og s1 eller u8 og s8 udelades, og SL, SH, UL og UH beregnes ved hjaelp af de alternative formler, for at opnaa de alternative »bedst tilpassede linjer«:  1.2.3.4 // (a' ) SL =  // 5s1 + 2s2 - s4 6  // eller  // 5s2 + 2s4 - s8 6  // (b' ) SH =  // 5s4 + 2s2 - s1 6  // eller  // 5s8 + 2s4 - s2 6  og tilsvarende for UL og UH. De samme kriterier for parallelisme skal vaere opfyldt. Det noteres i den endelige rapport, at resultatet er beregnet ud fra tre koncentrationer. Hvis linjerne kan betragtes som vaerende parallelle, beregnes logaritmen til den relative styrke (log A) ved hjaelp af én af foelgende formler alt efter om der er anvendt 3 eller 4 koncentrationer til at bestemme parallelismen.  For fire koncentrationer  1.2 // (c) log A =  // (u1 + u2 + u4 + u8 - s1 - s2 - s4 - s8) × 0,602 u4 + u8 + s4 + s8 - u1 - u2 - s1 - s2  For tre koncentrationer  1.2 // (d) log A =  // (u1 + u2 + u4 - s1 - s2 - s4) × 0,401 u4 + s4 - u1 - s1  // eller  //   // (d' ) log A =  // (u2 + u4 + u8 - s2 - s4 - s8) × 0,401 u8 + s8 - u2 - s2  Proeveekstraktets styrke = den paagaeldende standards styrke × A:  (U8 = S8 × A)  Hvis den relative styrke ligger uden for omraadet 0,5 til 2,0, gentages analysen med den fornoedne tilpasning af zinkbacitracin i ekstrakterne eller, hvis dette ikke er muligt, i standardoploesningerne. Hvis den relative styrke ikke kan bringes inden for det kraevede interval, maa de resultater, der opnaas, betragtes som tilnaermede og dette boer anfoeres i den endelige rapport.  Hvis linjerne ikke kan betragtes som vaerende parallelle, gentages bestemmelsen. Hvis der stadig ikke opnaas parallelisme, maa bestemmelsen betragtes som utilfredsstillende.  Resultatet udtrykkes i milligram zinkbacitracin pr. kilogram foderstof.  9. Repeterbarhed  Forskellen mellem resultaterne af to bestemmelser, udfoert paa samme proeve af samme person, boer ikke overstige:  - 2 mg/kg i absolut vaerdi for et indhold af zinkbacitracin paa til og med 10 mg/kg;  - 20 % i forhold til den hoejeste vaerdi for et indhold paa over 10 og til og med 25 mg/kg;  - 5 mg/kg i absolut vaerdi for et indhold paa over 25 til og med 50 mg/kg;  - 10 % i forhold til den hoejeste vaerdi for et indhold paa over 50 mg/kg.«  (1) 1 mg zinkbacitracin af foderstofkvalitet svarer til 42 internationale enheder (IE).  (a) Andre metoder kan anvendes, forudsat at det er bevist, at de giver tilsvarende bakteriesuspensioner.  (b) Ethvert naeringssubstrat af tilsvarende sammensaetning, som er i handelen, og som giver de samme resultater, kan anvendes.Hvis linjerne kan betragtes som vaerende parallelle , beregnes logaritmen til den relative styrke ( log A ) ved hjaelp af én af foelgende formler alt efter om der er anvendt 3 eller 4 koncentrationer til at bestemme parallelismen .  For fire koncentrationer   ( c ) log A = ( u1 + u2 + u4 + u8 - s1 - s2 - s4 - s8 ) gange 0,602 / ( u4 + u8 + s4 + s8 - u1 - u2 - s1 - s2 )  For tre koncentrationer   ( d ) log A = ( u1 + u2 + u4 - s1 - s2 - s4 ) gange 0,401 / ( u4 + s4 - u1 - s1 )  eller   ( d' ) log A = ( u2 + u4 + u8 - s2 - s4 - s8 ) gange 0,401 / ( u8 + s8 - u2 - s2 )  Proeveekstraktets styrke = den paagaeldende standards styrke gange A :   ( U8 = S8 gange A )  Hvis den relative styrke ligger uden for omraadet 0,5 til 2,0 , gentages analysen med den fornoedne tilpasning af zinkbacitracin i ekstrakterne eller , hvis dette ikke er muligt , i standardoploesningerne . Hvis den relative styrke ikke kan bringes inden for det kraevede interval , maa de resultater , der opnaas , betragtes som tilnaermede og dette boer anfoeres i den endelige rapport .  Hvis linjerne ikke kan betragtes som vaerende parallelle , gentages bestemmelsen . Hvis der stadig ikke opnaas parallelisme , maa bestemmelsen betragtes som utilfredsstillende .  Resultatet udtrykkes i milligram zinkbacitracin pr . kilogram foderstof .  9 . Repeterbarhed  Forskellen mellem resultaterne af to bestemmelser , udfoert paa samme proeve af samme person , boer ikke overstige :   - 2 mg/kg i absolut vaerdi for et indhold af zinkbacitracin paa til og med 10 mg/kg ;   - 20 % i forhold til den hoejeste vaerdi for et indhold paa over 10 og til og med 25 mg/kg ;   - 5 mg/kg i absolut vaerdi for et indhold paa over 25 til og med 50 mg/kg ;   - 10 % i forhold til den hoejeste vaerdi for et indhold paa over 50 mg/kg . "  ( 1 ) 1 mg zinkbacitracin af foderstofkvalitet svarer til 42 internationale enheder ( IE ) .  ( a ) Andre metoder kan anvendes , forudsat at det er bevist , at de giver tilsvarend bakteriesuspensioner .  ( b ) Ethvert naeringssubstrat af tilsvarende sammensaetning , som er i handelen , og som giver de samme resultater , kan anvendes .


Avis juridique important

|

31968L0156

KOMMISSIONENS DIREKTIV AF 12. MARTS 1968 VEDROERENDE FASTSAETTELSE AF DET TEMPO, I HVILKET AFVIKLINGEN AF DEN AFGIFT, DER OPKRAEVES AF FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND VED INDFOERSEL AF VISSE KORNPRODUKTER OG VISSE KVAEGFODERPRODUKTER FRA DE OEVRIGE MEDLEMSSTATER, SKAL FOREGAA  UOFFICIEL OVERSAETTELSE

EF-Tidende nr. L 074 af 26/03/1968 s. 0006 - 0006

 /* Der findes ingen dansk version af dette dokument, da det ikke er indeholdt i den danske Specialudgave. Kriterierne for at udelade retsakter var foelgende:  - akter, som ikke laengere havde virkning paa tidspunktet for Danmarks indtraeden i Faellesskabet (1. jan. 1973)  - akter, hvis virkning automatisk ophoerte paa indtraedelsestidspunktet (f.eks. visse aftaler mellem Faellesskabet og Det Forenede Kongerige, Irland eller Danmark)  - akter, som kun er bindende for dem, de er rettet til, og som derfor kun er autentiske paa originalsproget  - ikke-bindende akter  - akter, som ikke skoennedes tilstraekkeligt betydningsfulde til at blive medtaget  - visse akter, som tilbagekaldtes under udarbejdelsen af specialudgaven.  oknoda73 */


Avis juridique important

|

31996L0065

Kommissionens Direktiv 96/65/EF af 11. oktober 1996 om tilpasning til den tekniske udvikling for fjerde gang af Rådets direktiv 88/379/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater og om ændring af direktiv 91/442/EØF om farlige præparater, hvis emballage skal være forsynet med børnesikrede lukninger (Tekst af betydning for EØS)

EF-Tidende nr. L 265 af 18/10/1996 s. 0015 - 0017

KOMMISSIONENS DIREKTIV 96/65/EF af 11. oktober 1996 om tilpasning til den tekniske udvikling for fjerde gang af Rådets direktiv 88/379/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater og om ændring af direktiv 91/442/EØF om farlige præparater, hvis emballage skal være forsynet med børnesikrede lukninger (Tekst af betydning for EØS) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets direktiv 88/379/EØF af 7. juni 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om klassificering, emballering og etikettering af farlige præparater (1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 93/18/EØF (2), særlig artiklerne 6 og 15, ogud fra følgende betragtninger:Bilag VI til Rådets direktiv 67/548/EØF (3), senest ændret ved Kommissionens direktiv 96/54/EF (4), indeholder nye kriterier og en ny R-sætning for »aspirationsfare« under farekategorien »skadelig«, og specielt R-sætning 65;bestemmelserne i bilag I til direktiv 88/379/EØF bør derfor suppleres;i bilaget til Kommissionens direktiv 91/442/EØF (5) defineres i henhold til artikel 6 i direktiv 88/379/EØF de særlige egenskaber hos visse præparater, som skal være forsynet med børnesikrede lukninger; disse særlige egenskaber bør revideres, så de svarer til kriterierne for »aspirationsfare« i bilag VI til direktiv 67/548/EØF;de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra udvalget for tilpasning af direktiver til den tekniske udvikling - fjernelse af tekniske handelshindringer på området farlige stoffer og præparater -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1 Bilag I i direktiv 88/379/EØF suppleres med et nyt punkt 1.3. som vist i bilag I til nærværende direktiv.Artikel 2 Direktiv 91/442/EØF ændres således:- Artikel 2 erstattes af følgende artikel:»Artikel 2Bestemmelserne i artikel 1 og 2 i direktiv 90/35/EØF samt i artikel 1 i nærværende direktiv finder ligeledes anvendelse på præparater, der udbydes eller sælges til offentligheden i emballager under tryk eller i beholdere udstyret med en forseglet sprayanordning, dog med undtagelse af de præparater, der er omhandlet i litra a) i bilaget.«- Bilaget erstattes af bilag II til nærværende direktiv.Artikel 3 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 31. maj 1998 og underretter straks Kommissionen herom.2. Dette direktiv træder i kraft på tredjedagen efter dets offentliggørelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende.3. Når medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, henvises der deri til dette direktiv, eller de ledsages ved offentliggørelsen af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne.Artikel 4 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 11. oktober 1996.På Kommissionens vegneMartin BANGEMANNMedlem af Kommissionen(1) EFT nr. L 187 af 16. 7. 1988, s. 14.(2) EFT nr. L 104 af 29. 4. 1993, s. 46.(3) EFT nr. 196 af 16. 8. 1967, s. 1.(4) EFT nr. L 248 af 30. 9. 1996, s. 1.(5) EFT nr. L 238 af 27. 8. 1991, s. 25.BILAG I Følgende punkt 1.3. tilføjes til bilag I til direktiv 88/379/EØF:»1.3. Præparater, som indebærer en aspirationsfarePræparater, som indebærer en aspirationsfare (R 65) skal klassificeres og mærkes efter kriterierne i afsnit 3.2.3. i bilag VI til direktiv 67/548/EØF.Ved anvendelse af den konventionelle metode i medfør af artikel 3, stk. 5, litra c), nr. i) og ii) i direktiv 88/379/EØF, skal der ikke tages hensyn til klassificering af stoffer med R 65.«BILAG II »BILAGEgenskaber som omhandles i artikel 1:a) Præparater, som indebærer en aspirationsfare (R 65) og klassificeret og mærket i henhold til afsnit 3.2.3. i bilag VI til direktiv 67/548/EØF.b) Mindst et af nedennævnte stoffer forekommer i en koncentration, der er lig med eller større end den nedenfor anførte.>TABELPOSITION>


Avis juridique important

|

31982L0148

Rådets direktiv 82/148/EØF af 3. marts 1982 om ændring af direktiv 79/279/EØF om samordning af betingelserne for værdipapirers optagelse til officiel notering på en fondsbørs og direktiv 80/390/EØF om samordning af kravene ved udarbejdelse af, kontrol med og udsendelse af det prospekt, der skal offentliggøres med henblik på optagelse af værdipapirer til officiel notering på en fondsbørs

EF-Tidende nr. L 062 af 05/03/1982 s. 0022 - 0023 den finske specialudgave: kapitel 6 bind 2 s. 0086  den spanske specialudgave: Kapitel 06 bind 2 s. 0137  den svenske specialudgave: kapitel 6 bind 2 s. 0086  den portugisiske specialudgave: Kapitel 06 bind 2 s. 0137

*****  RAADETS  DIREKTIV  af 3. marts 1982  om aendring af direktiv 79/279/EOEF om samordning af betingelserne for vaerdipapirers optagelse til officiel notering paa en fondsboers og direktiv 80/390/EOEF om samordning af kravene ved udarbejdelse af, kontrol med og udsendelse af det prospekt, der skal offentliggoeres med henblik paa optagelse af vaerdipapirer til officiel notering paa en fondsboers  (82/148/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, saerlig artikel 54, stk. 3, litra g), og artikel 100,  under henvisning til forslag fra Kommissionen,  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1),  under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg (2), og  ud fra foelgende betragtninger:  medlemsstaterne skal efterkomme direktiv 79/279/EOEF (3) inden for en frist paa to aar fra dets meddelelse; meddelelsen blev givet den 8. marts 1979, og fristen udloeb saaledes den 8. marts 1981; fristen er imidlertid forlaenget med et aar for de medlemsstater, som gennemfoerer direktiv 79/279/EOEF og 80/390/EOEF (4) samtidig, og udloeber i saa fald den 8. marts 1982;  medlemsstaterne skal efterkomme direktiv 80/390/EOEF inden for en frist paa tredive maaneder fra dets meddelelse; meddelelsen blev givet den 19. marts 1980, og fristen udloeber derfor den 19. september 1982; fristen er imidlertid forlaenget til den 8. marts 1982 for de medlemsstater, som gennemfoerer direktiv 79/279/EOEF og 80/390/EOEF samtidig;  medlemsstaterne skal senest den 30. juni 1983 efterkomme Raadets direktiv 82/121/EOEF af 15. februar 1982 om periodiske oplysninger, der skal offentliggoeres af selskaber, hvis aktier er optaget til officiel notering paa en fondsboers (5);  der er en noeje sammenhaeng mellem disse tre direktiver, ikke blot fordi de alle har til formaal at samordne visse regler vedroerende vaerdipapirer, som optages til officiel notering paa en fondsboers, eller som soeges optaget til officiel notering, men isaer fordi de tager sigte paa at indfoere en samordnet informationspolitik paa faellesskabsplan vedroerende de paagaeldende vaerdipapirer;  det vil derfor vaere hensigtsmaessigt at give medlemsstaterne mulighed for at gennemfoere de tre direktiver samtidig, saaledes at medlemsstaterne ikke behoever at indlede flere lovgivnings- eller administrative procedurer med korte mellemrum, hvilket ville kunne give de nationale parlamenter eller de nationale boersmyndigheder en urimelig ekstra arbejdsbyrde;  under disse omstaendigheder boer direktiv 79/279/EOEF og 80/390/EOEF aendres for at give medlemsstaterne mulighed for at gennemfoere dem samtidig med direktiv 82/121/EOEF, dvs. senest den 30. juni 1983 -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:  Artikel 1  I artikel 22, stk. 1, i direktiv 79/279/EOEF tilfoejes foelgende afsnit:  »Denne frist forlaenges dog til den 30. juni 1983 for de medlemsstater, som gennemfoerer dette direktiv samtidig med direktiv 80/390/EOEF og 82/121/EOEF.«  Artikel 2  I artikel 27, stk. 1, i direktiv 80/390/EOEF tilfoejes foelgende afsnit:  »Denne frist forlaenges til den 30. juni 1983 for de medlemsstater, som gennemfoerer dette direktiv samtidig med direktiv 79/279/EOEF og 82/121/EOEF«.  Artikel 3  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 3. marts 1982.  Paa Raadets vegne  L. TINDEMANS  Formand  (1) Udtalelse afgivet den 19. 2. 1982 (endnu ikke offentliggjort i EFT).  (2) Udtalelse afgivet den 25. 2. 1982 (endnu ikke offentliggjort i EFT).  (3) EFT nr. L 66 af 16. 3. 1979, s. 21.  (4) EFT nr. L 100 af 17. 4. 1980, s. 1.  (5) EFT nr. L 48 af 20. 2. 1982, s. 26.


Avis juridique important

|

31992L0115

Rådets direktiv 92/115/EØF af 17. december 1992 med henblik på vedtagelse af et direktiv om første ændring af direktiv 88/344/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser

EF-Tidende nr. L 409 af 31/12/1992 s. 0031 - 0032

RAADETS DIREKTIV 92/115/EOEF af 17. december 1992 med henblik paa vedtagelse af et direktiv  om foerste aendring af direktiv 88/344/EOEF om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om  ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser  RAADET FOR DE EUROPAEISKEFAELLESSKABER HAR -under henvisning til Traktaten om Oprettelse af  Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 100  A, under henvisning til forslag fra Kommissionen  (1), i samarbejde med Europa-Parlamentet  (2), under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg  (3), ogud fra foelgende  betragtninger: Efter artikel 2, stk. 5, i direktiv 88/344/EOEF  (4) skal Kommissionen inden to aar efter vedtagelsen  af direktivet, efter hoering af Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler, tage bestemmelserne  vedroerende ekstraktionsmidlerne i bilaget og 2-methyl-2-propanol op til fornyet overvejelse og i  paakommende tilfaelde fremsaette forslag om aendring heraf; i forbindelse med denne aendring beslutter Raadet, om de rester af ekstraktionsmidler, der er naevnt i  del III i bilaget til naevnte direktiv, skal anfoeres under aromastoffer i stedet for levnedsmidler; efter artikel 2, stk. 6, i direktiv 88/344/EOEF forlaegger Kommissionen tre aar efter vedtagelsen af  direktivet Raadet passende forslag vedroerende visse ekstraktionsmidler, som hidtil har vaeret  omfattet af national lovgivning; Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler gennemgik paa ny alle ekstraktionsmidler i naevnte  direktiv i 1990 og 1991 med henblik paa at erstatte de i 1981 tildelte midlertidige acceptable  daglige indtagelser (ADI) med permanente evalueringer; dette har ikke altid vaeret muligt, idet de  noedvendige begaerede oplysninger ikke er blevet fremsendt; paa grundlag af de modtagne oplysninger  besluttede Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler at bekraefte sin, accept, opretholde den  midlertidige status eller tilbagekalde sin tidligere midlertidige godkendelse, alt efter hvilket  stof der var tale om -UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:Artikel 1Direktiv 88/344/EOEF  aendres saaledes: 1)   I artikel 1: a)   tilfoejes foelgende afsnit i stk. 1: »Dette direktiv beroerer ikke bestemmelser vedtaget inden for rammerne af mere specifikke  faellesskabsregler.« b) udgaar stk. 2. 2) I artikel 2 udgaar stk. 5 og 6. 3) Bilaget aendres saaledes: a) I del I indsaettes foelgende fodnote  (2) for acetone: »(2)  Anvendelse af acetone ved raffinering af olie af presserester af oliven forbydes«.  b) I del II-   tilfoejes ekstraktionsmidlerne methanol og 2-propanol med en maksimal restmaengde paa  10 mg/kg for saa vidt angaar samtlige anvendelsesformaal;  - tilfoejes foelgende punktum i fodnote  (1): »Kombineret anvendelse af hexan og methylethylketon er forbudt.« - udgaar fodnote  (2). I tredje  spalte vedroerende dichlormethan aendres »10 mg/kg i braendt kaffe« til »2 mg/kg i braendt kaffe« -  indsaettes foelgende fodnote  (2) for methylethylketon: »(2)  Indholdet af n-hexan i dette ekstraktionsmiddel maa ikke overskride 50 mg/kg. Dette  ekstraktionsmiddel maa ikke anvendes sammen med hexan.« c) I del III- udgaar cyclohexan, isobutan  og fodnote  (1) - aendres restmaengden paa 0,1 mg/kg for dichlormethan til 0,02 mg/kg - tilfoejes  1-propanol med en maksimal restmaengde paa 1 mg/kg - indsaettes foelgende fodnote  (1) for hexan og  methylethylketon»(1)Kombineret anvendelse af disse to ekstraktionsmidler er forbudt.«Artikel  21.    Medlemsstaterne aendrer deres love og administrative bestemmelser med henblik paa at: -   tillade handel med varer, som opfylder kravene i dette direktiv, senest den 1. juli 1993-  forbyde handel med produkter, som ikke opfylder kravene i dette direktiv, med virkning fra 1.  januar 1994. De underretter omgaaende Kommissionen herom. 2.    Naar medlemsstaterne vedtager de i stk. 1 naevnte love og administrative bestemmelser, skal de  indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggoerelsen ledsages af en  saadan henvisning. De naermere regler for denne henvisning fastsaettes af medlemsstaterne.Artikel  3Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Udfaerdiget i Bruxelles, den 17. december 1992. Paa Raadets vegneR. NEEDHAMFormand   (1)  EFT nr. C 11 af 17. 1. 1992, s. 5.  (2)  EFT nr. C 94 af 13. 4. 1992, s. 158 ogEFT nr. C 337 af 21. december 1992.  (3)  EFT nr. C 223 af 31. 8. 1992, s. 23.  (4)  EFT nr. L 157 af 24. 6. 1988, s. 28.


Avis juridique important

|

32001L0045

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/45/EF af 27. juni 2001 om ændring af Rådets direktiv 89/655/EØF om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet (andet særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (EØS-relevant tekst)

EF-Tidende nr. L 195 af 19/07/2001 s. 0046 - 0049

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/45/EFaf 27. juni 2001om ændring af Rådets direktiv 89/655/EØF om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet (andet særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF)(EØS-relevant tekst)EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 137, stk. 2,under henvisning til forslag fra Kommissionen(1), forelagt efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen,under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(2),efter høring af Regionsudvalget,efter proceduren i traktatens artikel 251(3), ogud fra følgende betragtninger:(1) I henhold til traktatens artikel 137, stk. 2, kan Rådet ved udstedelse af direktiver vedtage minimumsforskrifter med henblik på at forbedre navnlig arbejdsmiljøet for at sikre et højere niveau for beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed.(2) I henhold til nævnte artikel skal det i disse direktiver undgås at pålægge administrative, finansielle og retlige byrder af en sådan art, at de hæmmer oprettelse og udvikling af små og mellemstore virksomheder.(3) Forbedring af arbejdstagernes sikkerhed, hygiejne og sundhed under arbejdet er et mål, der ikke må underordnes rent økonomiske hensyn.(4) Det er af hensyn til arbejdstagernes sundhed og sikkerhed af afgørende betydning, at de bestemmelser, der tjener til at sikre en forbedring af sundheds- og sikkerhedsniveauet i forbindelse med brug af det arbejdsudstyr, der stilles til rådighed til midlertidigt arbejde i højden, overholdes.(5) Bestemmelser, som vedtages i henhold til traktatens artikel 137, stk. 2, er ikke til hinder for, at de enkelte medlemsstater opretholder eller indfører strengere foranstaltninger til beskyttelse af arbejdsvilkårene, hvis de er forenelige med traktaten.(6) Arbejde i højden indebærer en særlig høj risiko for arbejdstagernes sundhed og sikkerhed, navnlig består der risiko for fald fra højder og andre alvorlige arbejdsulykker, som udgør en stor andel af det samlede antal ulykker og især dødsulykkerne.(7) Når selvstændige og arbejdsgivere selv udøver en erhvervsmæssig aktivitet og anvender arbejdsudstyr beregnet på udførelse af midlertidigt arbejde i højden, kan de påvirke de ansattes sikkerhed og sundhed.(8) Rådets direktiv 92/57/EØF af 24. juni 1992 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed på midlertidige eller mobile byggepladser (ottende særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF)(4), der finder anvendelse på midlertidige eller mobile byggepladser, pålægger disse kategorier af personer at overholde bl.a. artikel 4 i og bilag I til direktiv 89/655/EØF(5).(9) En arbejdsgiver, som påtænker at udføre midlertidigt arbejde i højden, skal vælge arbejdsudstyr, som i tilstrækkeligt omfang beskytter arbejdstagerne mod risiko for fald fra højder.(10) Generelt giver kollektive faldsikringsanordninger bedre beskyttelse end individuelle beskyttelsesforanstaltninger. Anvendelse og udvælgelse af udstyr, der skal forebygge og eliminere risici, og som er tilpasset hver enkelt arbejdsplads, kan ledsages af specifik oplæring og supplerende undersøgelser i det omfang, det er nødvendigt.(11) Stiger, stilladser og reb er den normale form for arbejdsudstyr til udførelse af midlertidigt arbejde i højden, og de arbejdstagere, som udfører denne type arbejde, er, for så vidt angår deres sikkerhed og sundhed, i høj grad afhængige af, at udstyret bruges korrekt; det skal præciseres nærmere, hvordan arbejdstagerne bruger arbejdsudstyret på den sikreste måde. Arbejdstagerne skal derfor have en særlig fyldestgørende oplæring heri.(12) Et direktiv er det middel, der egner sig bedst til at realisere de ønskede mål, og dette direktiv går ikke videre, end hvad der i den henseende er nødvendigt.(13) Dette direktiv er et konkret bidrag til virkeliggørelsen af den sociale dimension i det indre marked.(14) Medlemsstaterne skal have mulighed for at benytte sig af en overgangsperiode for at tage hensyn til de særlige problemer, som SMV'erne står over for -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1Teksten i bilaget til dette direktiv tilføjes i bilag II til direktiv 89/655/EØF.Artikel 21. Medlemsstaterne vedtager og offentliggør de love og administrative bestemmelser for at efterkomme dette direktiv inden den 19. juli 2004. De underretter straks Kommissionen herom.Medlemsstaterne kan i forbindelse med anvendelsen af punkt 4 i bilaget benytte sig af en overgangsperiode på højst to år fra den i første afsnit nævnte dato for at tage hensyn til de forskellige forhold, der er forbundet med navnlig små og mellemstore virksomheders praktiske anvendelse af dette direktiv.2. Disse love og administrative bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.3. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de allerede har udstedt, eller som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.Artikel 3Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Artikel 4Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Luxembourg, den 27. juni 2001.På Europa-Parlamentets vegneN. FontaineFormandPå Rådets vegneA. BourgeoisFormand(1) EFT C 247 E af 31.8.1999, s. 23, ogEFT C 62 E af 27.2.2001, s. 113.(2) EFT C 138 af 18.5.1999, s. 30.(3) Europa-Parlamentets udtalelse af 21.9.2000 (EFT C 146 af 17.5.2001, s. 78), Rådets fælles holdning af 23.3.2001 (EFT C 142 af 15.5.2001, s. 16) og Europa-Parlamentets afgørelse af 14.6.2001.(4) EFT L 245 af 26.8.1992, s. 6.(5) EFT L 393 af 30.12.1989, s. 1.BILAG"4. Bestemmelser for brug af arbejdsudstyr, der stilles til rådighed til midlertidigt arbejde i højden4.1. Generelle bestemmelser4.1.1. Kan midlertidigt arbejde i højden ikke under anvendelse af bestemmelserne i artikel 6 i direktiv 89/391/EØF og artikel 3 i nærværende direktiv udføres sikkert og under ergonomisk hensigtsmæssige forhold fra et passende underlag, vælges det arbejdsudstyr, som bedst garanterer og opretholder sikre arbejdsvilkår. Foranstaltninger til kollektiv beskyttelse skal gå forud for foranstaltninger til individuel beskyttelse. Arbejdsudstyret skal være dimensioneret under hensyn til arbejdets karakter, således at det kan modstå forudsigelige påvirkninger, og således at arbejdstagerne kan færdes i sikkerhed.Valget af den mest hensigtsmæssige type adgangsvej til midlertidige arbejdsplatforme i højden foretages under hensyn til, hvor ofte og i hvor lang tid adgangsvejen skal bruges, og hvor højt den skal kunne nå op. Den valgte type adgangsvej skal kunne bruges til evakuering i tilfælde af overhængende fare. Passagen fra adgangsveje til og fra arbejdsplatforme, dæk eller gangbroer må ikke frembyde yderligere faldrisici.4.1.2. Brug af stige som arbejdsplatform til udførelse af arbejde i højden skal begrænses til situationer, hvor det under hensyntagen til punkt 4.1.1 ikke vil være hensigtsmæssigt at bruge andet, mere sikkert arbejdsudstyr, fordi risikoen er så ringe, og enten fordi brugen er kortvarig, eller fordi der foreligger eksisterende begrænsninger på arbejdsstedet, som arbejdsgiveren ikke kan ændre.4.1.3. Brug af rebunderstøttet arbejdsudstyr (rapelling) må kun anvendes under omstændigheder, hvor arbejdet ifølge risikovurderingen kan udføres sikkert, og hvor brugen af andet, mere sikkert arbejdsudstyr ikke er hensigtsmæssig.På baggrund af risikovurderingen og især under hensyn til arbejdets varighed og de ergonomiske begrænsninger skal der være en passende indrettet stol.4.1.4. Under hensyn til den type arbejdsudstyr, der vælges på baggrund af ovenstående, fastlægges det, hvilke forholdsregler der bedst kan minimere de risici, arbejdstagerne udsættes for, når de bruger denne type udstyr. Om nødvendigt installeres der anordninger til sikring mod fald. Disse anordninger skal være indrettet på en sådan måde og have den fornødne styrke til, at de kan hindre eller standse fald fra højder og så vidt muligt forebygge, at arbejdstagerne kommer til skade. De kollektive faldsikringsanordninger må kun være gennembrudt på steder med adgang til og fra stiger eller trapper.4.1.5. Når det i forbindelse med udførelsen af en særlig arbejdsopgave er nødvendigt midlertidigt at fjerne en kollektiv faldsikringsanordning, træffes der til erstatning herfor andre, effektive sikkerhedsforanstaltninger. Arbejdet må ikke udføres, før disse foranstaltninger er truffet. Når den særlige arbejdsopgave er afsluttet endeligt eller midlertidigt, genetableres den kollektive faldsikringsanordning.4.1.6. Midlertidigt arbejde i højden må kun udføres, når vejrforholdene ikke udgør en risiko for arbejdstagernes sikkerhed og sundhed.4.2. Særlige bestemmelser for brug af stiger4.2.1. Stiger skal opstilles på en sådan måde, at deres stabilitet er sikret under brugen. Løse stiger skal støtte på et stabilt, bæredygtigt, fast underlag af passende størrelse, så trinene er i vandret position. Hængestiger skal fastgøres forsvarligt, og, bortset fra rebstiger, således at de ikke kan forskubbe sig, og svingninger undgås.4.2.2. Løse stiger skal sikres mod udskridning under brug, enten ved at vangerne fastgøres foroven eller forneden eller ved hjælp af en skridsikker anordning eller på en anden, lige så effektiv måde. Adgangsstiger skal være tilstrækkeligt meget højere end adgangsniveauet, medmindre der er et andet sikkert holdepunkt. Stiger bestående af flere sektioner og skydestiger skal bruges på en sådan måde, at der er sikkerhed for, at de forskellige elementer ikke kan bevæge sig i forhold til hinanden under brugen. Mobile stiger skal sikres inden ibrugtagning.4.2.3. Stiger skal bruges således, at arbejdstageren til enhver tid har et sikkert støttepunkt og et sikkert holdepunkt til rådighed. Navnlig skal arbejdstageren have et sikkert holdepunkt, selv om han bærer noget i hånden, medens han befinder sig på en stige.4.3. Særlige bestemmelser for brug af stilladser4.3.1. Såfremt der ikke foreligger en konstruktionsberegning for det valgte stillads, eller hvis konstruktionsberegningen ikke indeholder nogen specifikation over de påtænkte opstillinger, skal der foretages en styrke- og stabilitetsberegning, medmindre stilladset er samlet i en standardopstilling, som er alment anerkendt.4.3.2. En sagkyndig person skal under hensyn til kompleksiteten af det valgte stillads udarbejde en vejledning i opstilling, nedtagning og brug. Vejledningen kan være en standardvejledning suppleret med oplysninger om særlige detaljer vedrørende det konkrete stillads.4.3.3. Stilladsets understøttende elementer skal være sikret mod udskridning, enten ved fastgørelse til underlaget eller ved hjælp af en skridsikker anordning eller en anden, lige så effektiv metode, og det bærende underlag skal have en tilstrækkelig bæreevne. Stilladset skal være stabilt. Under udførelse af arbejde i højden skal rullestilladser være forsynet med passende anordninger, som forhindrer utilsigtet bevægelse.4.3.4. Stilladsdækkenes dimensioner, form og placering skal være hensigtsmæssig i forhold til arbejdets art, være afpasset efter den belastning, de udsættes for, og sikre, at arbejdstagerne kan færdes sikkert. Stilladsdæk skal monteres således, at elementerne ikke kan forskubbe sig ved normal brug. Der må ikke være uforsvarlige mellemrum mellem dækkenes elementer og de vertikalt placerede kollektive faldsikringsanordninger.4.3.5. Når dele af et stillads ikke er i brugsklar stand, f.eks. i forbindelse med opstilling, nedtagning eller ændring, opsættes der generelle advarselssignaler i overensstemmelse med de nationale forskrifter, som medlemsstaterne har vedtaget til gennemførelse af direktiv 92/58/EØF, og disse dele afspærres fysisk for at forhindre adgang til farezonen.4.3.6. Stilladser må kun opstilles, nedtages eller ændres i større omfang under ledelse af en sagkyndig person og af arbejdstagere, der har modtaget en særlig, fyldestgørende oplæring i de påtænkte operationer, hvorved der tages hensyn til de specifikke risici i artikel 7, navnlig for så vidt angår:a) forståelse af opstillings-, nedtagnings- og ændringsvejledningen for de pågældende stilladserb) sikkerhed under opstilling, nedtagning og ændring af de pågældende stilladserc) foranstaltninger til forebyggelse af risikoen for, at personer eller genstande styrter nedd) sikkerhedsforanstaltninger i tilfælde af ændringer i vejrforholdene, som kunne bringe de pågældende stilladsers sikkerhed i faree) tilladte belastningsforholdf) andre risici i forbindelse med ovennævnte opstilling, nedtagning og ændring.Den person, der leder arbejdet, og de berørte arbejdstagere skal råde over den opstillings- og nedtagningsvejledning, som er omhandlet i punkt 4.3.2, herunder også alle de instruktioner, den måtte indeholde.4.4. Særlige bestemmelser for brug af rebunderstøttet arbejdsudstyr (rapelling)Brug af rebunderstøttet arbejdsudstyr (rapelling) skal opfylde følgende betingelser:a) der skal bruges mindst to reb med hver sit selvstændige forankringspunkt; det ene benyttes som adgangsvej ved op- og nedfiring samt som bærereb (arbejdsreb) og det andet som sikkerhedsanordning (sikringsreb)b) arbejdstagerne skal udstyres med og bruge en passende klatresele, som skal forbinde dem til sikringsrebetc) arbejdsrebet skal være forsynet med en sikker klatre- og nedfiringsmekanisme og skal have et automatisk blokeringssystem, således at fald hindres i tilfælde af at brugeren mister kontrollen over sine bevægelser. Sikringsrebet skal være udstyret med en mobil faldsikringsanordning, der følger arbejdstagerens bevægelserd) værktøj og andet tilbehør, der bruges af arbejdstagerne, skal være fastgjort til deres klatresele eller til deres stol eller sikret på anden passende mådee) arbejdet skal planlægges og overvåges effektivt, således at arbejdstagerne omgående kan få hjælp, hvis der er brug for detf) de pågældende arbejdstagere skal som foreskrevet i artikel 7 modtage en særlig fyldestgørende oplæring i udførelsen af det pågældende arbejde, især i de relevante redningsprocedurer.Under særlige forhold kan anvendelse af et enkelt reb tillades, hvis det på baggrund af en risikovurdering kan fastslås, at anvendelse af endnu et reb ville gøre arbejdet farligere, såfremt der er truffet passende sikkerhedsforanstaltninger i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis."


title: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/87/EU af 16. november 2011 om ændring af direktiv 2000/25/EF for så vidt angår anvendelsen af emissionstrin på smalsporede traktorer EØS-relevant tekst

text:
               18.11.2011

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 301/1

         EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2011/87/EU
   af 16. november 2011
   om ændring af direktiv 2000/25/EF for så vidt angår anvendelsen af emissionstrin på smalsporede traktorer
   (EØS-relevant tekst)
   EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114,
   under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
   efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
   under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
   efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/25/EF af 22. maj 2000 om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til fremdrift af landbrugs- og skovbrugstraktorer (3) regulerer udstødningsemissionerne fra motorer monteret i landbrugs- og skovbrugstraktorer med henblik på yderligere beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet. Direktiv 2000/25/EF fastsatte, at de emissionsgrænser, der var gældende i 2010 for typegodkendelse af de fleste motorer med kompressionstænding, betegnet trin III A, skulle erstattes af de strengere trin III B-grænser, der begyndte at træde i kraft fra den 1. januar 2010 for så vidt angår typegodkendelse af sådanne motorer og fra den 1. januar 2011, for så vidt angår markedsføring. Trin IV, der omfatter emissionsgrænser, der er strengere end trin III B, vil begynde at træde i kraft fra den 1. januar 2013 for så vidt angår typegodkendelse af sådanne motorer og fra den 1. januar 2014 for så vidt angår markedsføring.

               (2)

               I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/26/EF af 21. april 2004 om ændring af direktiv 97/68/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner (4) bestemmes det i artikel 2, litra b), at Kommissionen skal gennemgå den tilgængelige teknik, herunder også cost-benefits, med henblik på bekræftelse af trin III B- og IV-grænseværdierne og vurdering af det eventuelle behov for yderligere fleksible ordninger, undtagelser eller senere ikrafttrædelsesdatoer for visse typer udstyr eller motorer og også medtage motorer, der er installeret i mobile ikke-vejgående maskiner med sæsonbetingede anvendelser. I artikel 4, stk. 8, i direktiv 2000/25/EF indgår desuden en revisionsklausul for derved at tage hensyn til de særlige karakteristika for traktorer i klasse T2, T4.1 og C2.

               (3)

               Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 97/68/EF (5) har været genstand for flere tekniske undersøgelser. Som et resultat af disse tekniske undersøgelser, der blev gennemført i 2007, 2009 og 2010, og som er blevet bekræftet af den konsekvensanalyse, som Kommissionen har gennemført, er det blevet fastslået, at det ikke er teknisk muligt for traktorer i klasse T2, T4.1 og C2 at opfylde kravene til trin III B og trin IV allerede fra de datoer, der er fastsat i nævnte direktiv.

               (4)

               For at undgå, at EU-lovgivningen foreskriver tekniske krav, som ikke kan opfyldes, og for at forhindre en situation, hvor traktorer i klasse T2, T4.1 og C2 ikke længere kan typegodkendes og markedsføres eller ibrugtages, er det nødvendigt at fastsætte en overgangsperiode på tre år, hvor traktorer klassificeret i klasse T2, T4.1 og C2 stadig kan typegodkendes og markedsføres eller ibrugtages.

               (5)

               Kommissionen bør årligt fremlægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om fremskridtene i forbindelse med udviklingen af tekniske løsninger for teknologi, som opfylder trin IV.

               (6)

               Direktiv 2000/25/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

         VEDTAGET DETTE DIREKTIV:
   Artikel 1
   Ændring af direktiv 2000/25/EF
   I artikel 4 i direktiv 2000/25/EF tilføjes følgende stykke:

      »9.   Som en undtagelse udsættes de datoer, der er fastsat i stk. 2, litra d) og e), og i stk. 3, med tre år for så vidt angår traktorer i klasse T2, T4.1 og C2, som defineret i henholdsvis kapitel A, punkt A.1, andet led, kapitel B, tillæg 1, del I, punkt 1.1, og kapitel A, punkt A.2, i bilag II til direktiv 2003/37/EF, og som er udstyret med motorer i klasse L-R. I perioderne indtil da finder kravene til trin III A i nærværende direktiv fortsat anvendelse.«

   Artikel 2
   Tilgængelig forenelig teknologi
   Kommissionen skal senest den 31. december 2014 undersøge, hvilken teknologi, der er tilgængelig, som kan opfylde trin IV-kravene og som er forenelig med behovene for klasse T2, T4.1 og C2, og, hvis det er relevant, forelægge forslag for Europa-Parlamentet og Rådet.
   Artikel 3
   Gennemførelse
   1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 9. december 2012 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen teksten til disse love og bestemmelser.
   Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
   2.   Medlemsstaterne meddeler straks Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.
   Artikel 4
   Ikrafttræden
   Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
   Artikel 5
   Adressater
   Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Strasbourg, den 16. november 2011.

            På Europa-Parlamentets vegne

         J. BUZEK

            Formand

            På Rådets vegne

         W. SZCZUKA

            Formand

      (1)  EUT C 132 af 3.5.2011, s. 53.

      (2)  Europa-Parlamentets holdning af 25.10.2011 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 8.11.2011.

      (3)  EFT L 173 af 12.7.2000, s. 1.

      (4)  EUT L 146 af 30.4.2004, s. 1.

      (5)  EFT L 59 af 27.2.1998, s. 1.


title: Kommissionens direktiv (EU) 2017/845 af 17. maj 2017 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF for så vidt angår de vejledende lister over elementer, der skal tages hensyn til under udarbejdelsen af havstrategier (EØS-relevant tekst. )

text:
               18.5.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 125/27

         KOMMISSIONENS DIREKTIV (EU) 2017/845
   af 17. maj 2017
   om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF for så vidt angår de vejledende lister over elementer, der skal tages hensyn til under udarbejdelsen af havstrategier
   (EØS-relevant tekst)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (1), særlig artikel 24, stk. 1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I bilag III til direktiv 2008/56/EF fastsættes de vejledende lister over karakteristika, miljøbelastninger og påvirkninger, der henvises til i artikel 8, stk. 1, artikel 9, stk. 1 og 3, artikel 10, stk. 1, artikel 11, stk. 1, og artikel 24 i nævnte direktiv.

               (2)

               På grundlag af den indledende vurdering af deres havområder i henhold til artikel 8, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF og som led i den første fase af gennemførelsen af deres havstrategier underrettede medlemsstaterne i 2012 Kommissionen om en række karakteristika for god miljøtilstand og deres miljømål i overensstemmelse med hhv. artikel 9, stk. 2, og artikel 10, stk. 2, i direktiv 2008/56/EF. I Kommissionens vurdering (2) af disse rapporter fra medlemsstaterne, som blev foretaget i overensstemmelse med artikel 12 i nævnte direktiv, blev der påpeget et presserende behov for en større indsats, hvis medlemsstaterne og Unionen skal opnå en god miljøtilstand senest i 2020.

               (3)

               For at sikre, at den anden fase af gennemførelsen af medlemsstaternes havstrategier bidrager yderligere til opnåelsen af målene i direktiv 2008/56/EF og giver mere konsekvente beskrivelser af god miljøtilstand, har Kommissionen i sin rapport om den første fase af gennemførelsen anbefalet, at Kommissionens tjenestegrene og medlemsstaterne på EU-plan samarbejder om at revidere, styrke og forbedre Kommissionens afgørelse 2010/477/EU (3) inden 2015 med henblik på at tilvejebringe klarere, enklere, mere koncise, mere kohærente og sammenlignelige kriterier for en god miljøtilstand og metodologiske standarder og samtidig gennemgå bilag III til havstrategirammedirektivet, om nødvendigt revidere det og udvikle specifikke retningslinjer for at sikre en mere kohærent og konsekvent tilgang til vurderingerne i den næste gennemførelsesrunde.

               (4)

               Revisionen af bilag III til direktiv 2008/56/EF er nødvendig som supplement til revisionen af afgørelse 2010/477/EU. Derudover er forholdet mellem bilag III til direktiv 2008/56/EF og de kvalitative deskriptorer til beskrivelse af god miljøtilstand, som er opført i bilag I til nævnte direktiv, kun implicit i direktivet og er derfor ikke tilstrækkeligt klart. Kommissionen forklarede i et internt arbejdsdokument fra 2011 (4) forholdene mellem de kvalitative deskriptorer i bilag I til direktiv 2008/56/EF, elementerne i bilag III til nævnte direktiv og kriterierne og indikatorerne i afgørelse 2010/477/EU, men kunne kun give et delvist svar på grund af deres egentlige indhold. Der er behov for en revision af bilag III til direktiv 2008/56/EF for at tydeliggøre disse forhold yderligere, lette gennemførelsen og dermed styrke forbindelsen mellem økosystemernes elementer samt menneskeskabte belastninger og påvirkninger af havmiljøet på den ene side og deskriptorerne i bilag I i direktiv 2008/56/EF samt resultatet af revisionen af afgørelse 2010/477/EU på den anden side.

               (5)

               Bilag III til direktiv 2008/56/EF bør indeholde elementer til brug for vurderingen (artikel 8, stk. 1, i nævnte direktiv) med hensyn til god miljøtilstand (artikel 9, stk. 1, i nævnte direktiv), indeholde elementer til brug for overvågningen (artikel 11, stk. 1, i nævnte direktiv) som supplement til vurderingen (f.eks. temperatur og salinitet) og nævne elementer til overvejelse i forbindelse med fastsættelsen af miljømål (artikel 10, stk. 1, i nævnte direktiv). På grund af regionernes forskellige egenskaber vil det være forskelligt fra region til region, hvor relevante disse elementer er. Dermed skal elementerne kun inddrages, hvis de anses for at være »væsentlige egenskaber og karakteristika« eller »væsentlige belastninger og påvirkninger« som nævnt i hhv. artikel 8, stk. 1, litra a) og b), i direktiv 2008/56/EF, og hvis de forekommer i den pågældende medlemsstats havområder.

               (6)

               Det er vigtigt at sikre, at de elementer, der er fastsat i bilag III til direktiv 2008/56/EF, er tydeligt knyttet til de kvalitative deskriptorer i bilag I til nævnte direktiv, til de kriterier og metodiske standarder for god miljøtilstand i havområder, som Kommissionen har fastsat på grundlag af artikel 9, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF, og til deres anvendelse i forbindelse med artikel 8, 9, 10 og 11 i direktiv 2008/56/EF. I denne forbindelse skal disse elementer være generelle og generelt anvendelige i hele Unionen, da mere specifikke elementer kan fastsættes af Kommissionen på grundlag af artikel 9, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF eller i forbindelse med beskrivelsen af en række karakteristika for god miljøtilstand i henhold til artikel 9, stk. 1, i nævnte direktiv.

               (7)

               Tabel 1 og 2 i bilag III til direktiv 2008/56/EF bør tydeliggøres for at give dem en tydeligere tilknytning til økosystemets elementer (tabel 1) samt de belastende elementer og påvirkningerne heraf (tabel 2) og for direkte at knytte elementerne i tabellerne til de kvalitative deskriptorer, der er fastsat i bilag I til nævnte direktiv, og derigennem med de kriterier, som Kommissionen har fastsat på grundlag af artikel 9, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF.

               (8)

               Med henblik på at vejlede vurderingen af havområders anvendelse i henhold til artikel 8, stk. 1, litra c), i direktiv 2008/56/EF og af menneskelige aktiviteter i henhold til artikel 8, stk. 1, litra b), og den dertil knyttede overvågning i henhold til nævnte direktivs artikel 11 bør tabel 2 udvides, således at den indeholder en vejledende liste over anvendelsesformål og menneskelige aktiviteter for at sikre konsekvens i vurderingen på tværs af havregionerne og subregionerne.

               (9)

               Bilag III til direktiv 2008/56/EF bør derfor ændres.

               (10)

               Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelsen fra det forskriftsudvalg, der er nedsat i medfør af artikel 25, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF —

         VEDTAGET DETTE DIREKTIV:
   Artikel 1
   Bilag III til direktiv 2008/56/EF erstattes af teksten i bilaget til nærværende direktiv.
   Artikel 2
   1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 7. december 2018. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser.
   Lovene og bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
   2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.
   3.   Forpligtelsen til at gennemføre dette direktiv finder ikke anvendelse på medlemsstater uden havområder.
   Artikel 3
   Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
   Artikel 4
   Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 17. maj 2017.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19.

      (2)  Rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — Første fase af gennemførelsen af havstrategirammedirektivet (2008/56/EF) — Europa-Kommissionens vurdering og vejledning (COM(2014) 97 final af 20.2.2014).

      (3)  Kommissionens afgørelse 2010/477/EU af 1. september 2010 om kriterier og metodiske standarder for god miljøtilstand i havområder (EUT L 232 af 2.9.2010, s. 14).

      (4)  Kommissionens interne arbejdsdokument, SEK(2011) 1255.

      BILAG
      »
            BILAG III

               Vejledende lister over økosystemernes elementer, menneskeskabte belastninger og menneskelige aktiviteter, der er relevante for havområderne

            (omhandlet i artikel 8, stk. 1, artikel 9, stk. 1 og 3, artikel 10, stk. 1, artikel 11, stk. 1, og artikel 24)

               Tabel 1

               De marine økosystemers struktur, funktion og processer

            med særlig relevans for artikel 8, stk. 1, litra a), artikel 9 og artikel 11

                        Tema

                        Økosystemets elementer

                        Mulige parametre og karakteristika (bemærkning 1)

                        Relevante kvalitative deskriptorer som fastsat i bilag I (bemærkning 2 og 3)

                        Arter

                        Artsgrupper (bemærkning 4) af havfugle, havpattedyr, havkrybdyr, fisk og blæksprutter i havregionen eller subregionen

                        Variation i rum og tid for hver enkelt art eller bestand:

                                    —

                                    udbredelse, tæthed og/eller biomasse

                                    —

                                    størrelse, alder og kønsfordeling

                                    —

                                    frugtbarhed, overlevelsesrate og dødelighed/skadesfrekvens

                                    —

                                    adfærd, herunder bevægelser og migration

                                    —

                                    artens habitat (omfang, egnethed)

                              Gruppens artssammensætning

                        1), 3)

                        Habitater

                        Overordnede habitattyper i vandsøjlen (pelagisk) og på havbunden (bentisk) (bemærkning 5) eller andre habitattyper, herunder deres tilknyttede biologiske samfund i hele den pågældende havregion eller subregion

                        For hver enkelt habitattype:

                                    —

                                    habitatets udbredelse og omfang (og volumen, hvis det er relevant)

                                    —

                                    arternes sammensætning, tæthed og/eller biomasse (variation i rum og tid)

                                    —

                                    artenernes størrelses- og aldersfordeling (hvis det er relevant)

                                    —

                                    fysiske, hydrologiske og kemiske karakteristika

                              Dertil for pelagiske habitater:

                                    —

                                    koncentration af chlorophyl a

                                    —

                                    hyppigheden og omfanget af algeopblomstring

                        1), 6)

                        Økosystemer, herunder fødenet

                        Økosystemets struktur, funktion og processer, som omfatter:

                                    —

                                    fysiske og hydrologiske karakteristika

                                    —

                                    kemiske karakteristika

                                    —

                                    biologiske karakteristika

                                    —

                                    funktioner og processer

                        Variation i rum og tid af:

                                    —

                                    temperatur og is

                                    —

                                    hydrologi (bølger og vandstrømme, opvældning af bundvand, blanding, opholdstid, tilførsel af ferskvand, havniveau)

                                    —

                                    dybdeforhold

                                    —

                                    turbiditet (indhold af silt/sedimenter), gennemsigtighed, støj

                                    —

                                    havbundssubstrat og havbundsmorfologi

                                    —

                                    salinitet, næringsstoffer (N, P), organisk kulstof, opløste luftarter (pCO2, O2) og pH-værdi

                                    —

                                    sammenhæng mellem habitater og arter af havfugle, havpattedyr, havkrybdyr, fisk og blæksprutter

                                    —

                                    struktur i de pelagisk-bentiske samfund

                                    —

                                    produktivitet

                        1), 4)

               Bemærkninger til tabel 1

                        Bemærkning 1:

                        Denne kolonne indeholder en vejledende liste over relevante parametre og karakteristika for arter, habitater og økosystemer, som afspejler de parametre, der påvirkes af belastningerne i tabel 2 i dette bilag og er relevante for de kriterier, der er fastlagt i henhold til artikel 9, stk. 3. De enkelte parametre og karakteristika, der er beregnet til at blive anvendt i forbindelse med overvågning og vurdering, bør fastslås i henhold til kravene i dette direktiv, navnlig kravene i artikel 8-11.

                        Bemærkning 2:

                        Tallene i denne kolonne henviser til de nummererede punkter i bilag I.

                        Bemærkning 3:

                        Kun de tilstandsbaserede kvalitative deskriptorer nr. 1), 3), 4) og 6), for hvilke der er opstillet kriterier i henhold til artikel 9, stk. 3, er opført i tabel 1. Alle de andre belastningsbaserede kvalitative deskriptorer i bilag I kan være relevante for hvert enkelt tema.

                        Bemærkning 4:

                        Disse artsgrupper præciseres yderligere i del II i bilaget til Kommissionens afgørelse (EU) 2017/848 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af kriterier og metodiske standarder for god miljøtilstand i havområder samt specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering og om ophævelse af afgørelse 2010/477/EU. (se side 43 i denne EUT)

                        Bemærkning 5:

                        Disse overordnede habitattyper præciseres yderligere i del II i bilaget til afgørelse (EU) 2017/848.

               Tabel 2

               Menneskeskabte belastninger, anvendelsesformål og menneskelige aktiviteter, der befinder sig i eller påvirker havmiljøet

                                    2a

                                    Menneskeskabte belastninger af havmiljøet
                                    med særlig relevans for artikel 8, stk. 1, litra a)-b), og artikel 9-11

                        Tema

                        Belastning (Bemærkning 1)

                        Mulige parametre

                        Relevante kvalitative deskriptorer som fastsat i bilag I (bemærkning 2 og 3)

                        Biologisk

                        Tilførsel eller spredning af ikkehjemmehørende arter

                        Intensiteten og variationen i rum og tid af belastningen i havmiljøet samt ved belastningens udspring, hvis det er relevant
                        Til vurderingen af belastningens miljømæssige påvirkning udvælges de elementer og parametre, der er relevante for økosystemet, fra tabel 1

                        2)

                        Tilførsel af mikrobielle patogener

                        Tilførsel af genetisk modificerede arter og flytning af hjemmehørende arter

                        Tab af eller ændringer i de naturlige biologiske samfund på grund af opdræt af dyrearter eller dyrkning af plantearter

                        Forstyrrelse af arter (f.eks. i yngle- hvile- og fourageringsområder) som følge af menneskelig tilstedeværelse

                        Udnyttelse af eller dødelighed/skader hos vilde arter (forårsaget af erhvervsfiskeri og rekreativt fiskeri samt andre aktiviteter)

                        3)

                        Fysisk

                        Fysisk forstyrrelse af havbunden (midlertidig eller oprettelig)

                        6), 7)

                        Fysisk tab (som følge af permanente ændringer i havbundens substrat eller morfologi eller af indvinding af havbundens substrat)

                        Ændringer af de hydrologiske forhold

                        Stoffer, affald og energi

                        Tilførsel af næringsstoffer — diffuse kilder, punktkilder, atmosfærisk deposition

                        5)

                        Tilførsel af organisk materiale — diffuse kilder og punktkilder

                        Tilførsel af andre stoffer (f.eks. syntetiske stoffer, ikkesyntetiske stoffer, radionukleider) — diffuse kilder, punktkilder, atmosfærisk deposition, akutte hændelser

                        8), 9)

                        Tilførsel af affald (fast affald, herunder mikropartikler)

                        10)

                        Tilførsel af menneskeskabt lyd (impulslyde, kontinuerlige lyde)

                        11)

                        Tilførsel af andre former for energi (herunder elektromagnetiske felter, lys og varme)

                        Tilførsel af vand — punktkilder (f.eks. saltvand)

                                    2b

                                    Anvendelsesformål og menneskelige aktiviteter, der befinder sig i eller påvirker havmiljøet
                                    med særlig relevans for artikel 8, stk. 1, litra b)-c) (kun aktiviteter, der er markeret med *, er relevante for artikel 8, stk. 1, litra c)), artikel 10 og artikel 13.

                        Tema

                        Aktivitet

                        Fysisk omstrukturering af floder, kystlinjer eller havbunden (vandressource-forvaltning)

                        Landvinding

                        Kanalbygning og andre ændringer af vandløb

                        Kystsikring og beskyttelse mod oversvømmelser*

                        Offshoreanlæg (til andre formål end olie/gas/vedvarende energi)

                        Omstrukturering af havbundens morfologi, herunder opgravning/uddybning og klapning af materiale*

                        Udvinding af ikkelevende ressourcer

                        Udvinding af mineraler (bjergarter, metalmalme, grus, sand, skaller)*

                        Udvinding af olie og gas, herunder tilhørende infrastruktur*

                        Udvinding af salt

                        Udvinding af vand*

                        Energiproduktion

                        Vedvarende energiproduktion (vind, bølge- og tidevandsenergi), herunder tilhørende infrastruktur*

                        Ikkevedvarende energiproduktion

                        Kabelføring af el og kommunikation*

                        Udnyttelse af levende ressourcer

                        Fangst af fisk og skaldyr (erhvervsmæssig, rekreativ)*

                        Forarbejdning af fisk og skaldyr*

                        Høst af havplanter*

                        Jagt og indsamling til andre formål*

                        Opdræt eller dyrkning af levende ressourcer

                        Havbrug, herunder tilhørende infrastruktur*

                        Ferskvandsdambrug

                        Landbrug

                        Skovbrug

                        Transport

                        Infrastruktur til transportformål*

                        Skibstransport

                        Lufttransport

                        Landtransport

                        Bymæssige og industrielle anvendelsesformål

                        Bymæssige anvendelsesformål

                        Industrielle anvendelsesformål

                        Behandling og bortskaffelse af affald*

                        Turisme og fritid

                        Infrastruktur til turisme og fritid*

                        Turist- og fritidsaktiviteter*

                        Sikkerhed/forsvar

                        Militære operationer (omfattet af artikel 2, stk. 2)

                        Uddannelse og forskning

                        Forsknings-, undersøgelses- og undervisningsaktiviteter*

               Bemærkninger til tabel 2

                        Bemærkning 1:

                        Vurderingen af belastninger bør omfatte belastningernes niveau i havmiljøet og, hvis det er relevant, omfanget af deres tilførsel (fra landbaserede eller atmosfæriske kilder) til havmiljøet.

                        Bemærkning 2:

                        Tallene i denne kolonne henviser til de nummererede punkter i bilag I.

                        Bemærkning 3:

                        Kun de belastningsbaserede kvalitative deskriptorer nr. 2), 3), 5), 6), 7), 8), 9), 10) og 11), for hvilke der er opstillet kriterier i henhold til artikel 9, stk. 3, er opført i tabel 2a. Alle de andre tilstandsbaserede kvalitative deskriptorer i bilag I kan være relevante for hvert enkelt tema«


Avis juridique important

|

31990L0490

KOMMISSIONENS  OTTENDE DIREKTIV  af 25. september 1990  om aendring af visse bilag til Raadets direktiv 77/93/EOEF om foranstaltninger mod indslaebning i medlemsstaterne af skadegoerere paa planter eller planteprodukter (90/490/EOEF)

EF-Tidende nr. L 271 af 03/10/1990 s. 0028 - 0029 den finske specialudgave: kapitel 3 bind 34 s. 0003  den svenske specialudgave: kapitel 3 bind 34 s. 0003

*****  KOMMISSIONENS  OTTENDE DIREKTIV  af 25. september 1990  om aendring af visse bilag til Raadets direktiv 77/93/EOEF om foranstaltninger mod indslaebning i medlemsstaterne af skadegoerere paa planter eller planteprodukter  (90/490/EOEF)  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,  under henvisning til Raadets direktiv 77/93/EOEF af 21. december 1976 om foranstaltninger mod indslaebning i medlemsstaterne af skadegoerere paa planter eller planteprodukter (1), senest aendret ved Kommissionens direktiv 90/168/EOEF (2), saerlig artikel 13, stk. 2, fjerde led, og  ud fra foelgende betragtninger:  Udviklingen i den videnskabelige og tekniske viden har vist, at skovene i Faellesskabet boer beskyttes bedre i de tilfaelde, hvor de er i fare;  det er fastslaaet, at Bursaphelenchus xylophilus er en skadegoerer, der endnu ikke findes i Faellesskabet; denne skadegoerer udgoer en alvorlig fare for trae, der dyrkes i Faellesskabet, og den kan slaebes ind i Faellesskabet med importeret trae; direktiv 77/93/EOEF boer suppleres med egnede foranstaltninger til bekaempelse af denne skadegoerer;  der boer traeffes egnede foranstaltninger til beskyttelse af Faellesskabet mod vektorer af Bursaphelenchus xylophilus, isaer ikke-europaeisk Monochamus spp., hvor disse organismer ikke forekommer;  ovntoerring til under 20 % vandindhold, udtrykt i procent af toerstoffet, ved hjaelp af en proces, hvor tid og temperatur er afpasset efter hinanden, og identificeret som saadant, er en effektiv foranstaltning til beskyttelse af Faellesskabet mod indslaebning af visse skadegoerere, der angriber trae af naaletraeer;  de paagaeldende bilag til direktiv 77/93/EOEF boer derfor aendres i overensstemmelse hermed;  de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Staaende Komité for Plantesundhed -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:  Artikel 1  Direktiv 77/93/EOEF aendres som anfoert i bilaget til naervaerende direktiv.  Artikel 2  Medlemsstaterne saetter de noedvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 1. januar 1991. Der skal i naevnte love og administrative bestemmelser udtrykkeligt henvises til dette direktiv.  Medlemsstaterne giver omgaaende Kommissionen meddelelse om alle love og administrative bestemmelser, de vedtager med henblik paa gennemfoerelsen af dette direktiv.  Kommissionen underretter de oevrige medlemsstater herom.  Artikel 3  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 25. september 1990.  Paa Kommissionens vegne  Ray MAC SHARRY  Medlem af Kommissionen  (1) EFT nr. L 26 af 31. 1. 1977, s. 20.  (2) EFT nr. L 92 af 7. 4. 1990, s. 49.  BILAG  1. I bilag 1, del A, litra a), indsaettes:  »20. Monochamus spp. (ikke-europaeisk) vektorer af Bursaphelenchus xylophilus«.  2. I bilag III, del A, indsaettes efter »7. Bark fra Populus L.« foelgende:  1.2 //  //  // »7a. Trae af naaletraeer henhoerende under KN-kode 4401 10   // Canada, Kina, Japan, Korea og USA   //    //  3. I bilag IV, del A, affattes punkt 1 saaledes:  1.2 //  //  // »1.1. Trae af naaletraeer med oprindelse i Canada, Kina, Japan, Korea og USA   // Uden at det anfaegter bestemmelserne for trae som anfoert i bilag III, del A, punkt 7a, og bilag IV, del A, punkt 6c, gaelder foelgende: Det skal ved maerket »Kiln-dried«, »KD« eller et andet internationalt anerkendt maerke, der er anbragt paa traeet eller dets emballage efter gaengs handelspraksis, godtgoeres, at vandindholdet i traeet, naar ovntoerringen er afsluttet, er nedbragt til under 20 %, udtrykt i procent af toerstoffet, ved hjaelp af en proces, hvor tid og temperatur er afpasset efter hinanden   // 1.2. Trae af naaletraeer med oprindelse i ikke-europaeiske lande, der ikke er omfattet af 1.1   // Uden at det anfaegter bestemmelserne for trae i bilag III, del A, punkt 7a, og bilag IV, del A, punkt 6b, gaelder foelgende: a) traeet skal ved afbarket og skal vaere fri for ormehuller foraarsaget af genus Monochamus; i denne forbindelse forstaas ved ormehuller huller med en diameter paa over 3 mm, eller b) det skal vaere maerket »Kiln-dried«, »KD« eller et andet internationalt anerkendt maerke, der er anbragt paa traeet eller dets emballage efter gaengs handelspraksis, godtgoeres, at vandindholdet i traeet, naar ovntoerringen er afsluttet, er nedbragt til under 20 %, udtrykt i procent af toerstoffet, ved hjaelp af en proces, hvor tid og temperatur er afpasset efter hinanden«.   //    //  4. I bilag IV, del A, punkt 6b, affattes venstre kolonne saaledes:  »Trae i form af flis, spaaner og affald, som helt eller delvis stammer fra en eller flere af de genera eller arter, der omhandles i bilag V, punkt 4, litra b), med oprindelse i ikke-europaeiske lande bortset fra trae, der stammer fra naaletraeer med oprindelse i Canada, Kina, Japan, Korea og USA«.  5. I bilag IV, del A, indsaettes efter »6b. Trae i form af flis, spaaner og affald« foelgende:  1.2 //  //  // »6c. Trae i form af flis, spaaner og affald, som helt eller delvis stammer fra naaletraeer med oprindelse i Canada, Kina, Japan, Korea og USA   // Produktet er udelukkende fremstillet af trae, der enten er blevet underkastet ovntoerring, saa vandindholdet er nedbragt til under 20 %, udtrykt i procent af toerstoffet, ved hjaelp af en proces, hvor tid og temperatur er afpasset efter hinanden, eller er blevet underkastet rygning og forsendes i forseglede containere eller paa en saadan maade, at reinfektion undgaas«.   //    //