Avis juridique important

|

32002L0035

Kommissionens direktiv 2002/35/EF af 25. april 2002 om ændring af Rådets direktiv 97/70/EF om etablering af harmoniserede sikkerhedsforskrifter for fiskeskibe med en længde på 24 meter og derover (EØS-relevant tekst)

EF-Tidende nr. L 112 af 27/04/2002 s. 0021 - 0033

Kommissionens direktiv 2002/35/EFaf 25. april 2002om ændring af Rådets direktiv 97/70/EF om etablering af harmoniserede sikkerhedsforskrifter for fiskeskibe med en længde på 24 meter og derover(EØS-relevant tekst)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets direktiv 97/70/EF af 11. december 1997 om etablering af harmoniserede sikkerhedsforskrifter for fiskeskibe med en længde på 24 meter og derover(1), som ændret ved Kommissionens direktiv 1999/19/EF(2), særlig artikel 8, ogud fra følgende betragtninger:(1) Torremolinos-protokollen til den internationale Torremolinos-konvention af 1997 om fiskeskibes sikkerhed, 1977, i det følgende benævnt "Torremolinos-protokollen", blev vedtaget den 2. april 1993.(2) Direktiv 97/70/EF fastlægger harmoniserede sikkerhedsforskrifter for visse fiskeskibe, idet Torremolinos-protokollen finder anvendelse på dem.(3) For at sikre ensartet anvendelse af bestemmelserne i bilaget til Torremolinos-protokollen med henblik på anvendelsen af artikel 3, stk. 1, i direktiv 97/70/EF, er det nødvendigt at harmonisere fortolkningen, som hidtil for visse af bestemmelsernes vedkommende er sket efter medlemsstaternes forvaltningers skøn. Disse harmoniserede fortolkninger finder kun anvendelse på fiskeskibe bygget den 1. januar 2003 eller senere, da de indebærer vigtige ændringer i fiskeskibes konstruktion.(4) Direktiv 97/70/EF bør derfor ændres tilsvarende.(5) De i dette direktiv omhandlede foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, som er nedsat ved artikel 12 i Rådets direktiv 93/75/EØF(3), senest ændret ved Kommissionens direktiv 98/74/EF(4) -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1Bilag I til direktiv 97/70/EF affattes som angivet i bilaget til dette direktiv.Artikel 21. Medlemsstaterne vedtager og offentliggør inden den 1. januar 2003 de bestemmelser, som er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom. De anvender disse bestemmelser fra den 1. januar 2003.Disse love og administrative bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.Artikel 3Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Artikel 4Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 25. april 2002.På Kommissionens vegneLoyola De PalacioNæstformand(1) EFT L 34 af 9.2.1998, s. 1.(2) EFT L 83 af 27.3.1999, s. 48.(3) EFT L 247 af 5.10.1993, s. 19.(4) EFT L 276 af 13.10.1998, s. 7.BILAG"BILAG ITilpasning af forskrifterne i bilaget til Torremolinos-protokollen med henblik på anvendelse af artikel 3, stk. 1, i direktiv 97/70/EFI dette bilag forstås ved:1. "Nye fiskeskibe bygget den 1. januar 2003 eller senere": fiskeskibea) for hvilke der den 1. januar 2003 eller senere er indgået kontrakt om bygning eller større ombygning, ellerb) for hvilke der før den 1. januar 2003 er indgået kontrakt om bygning eller større ombygning, og levering heraf finder sted mindst tre år efter denne dato, ellerc) for hvilke, såfremt byggekontrakt ikke foreligger, der den 1. januar 2003 eller senere- er lagt køl, eller- er påbegyndt bygning, der kan identificeres som et bestemt skib, eller- er påbegyndt samling, som omfatter mindst 50 tons eller 1 % af den skønnede masse af alt bygningsmateriale, idet den mindste af disse størrelser finder anvendelse.DEL ATilpasningerne finder anvendelse på alle fiskeskibe, som er omfattet af direktivet, med undtagelse af nye fiskeskibe, som er bygget den 1. januar 2003 eller senereKAPITEL I: ALMINDELIGE BESTEMMELSERRegel 2: DefinitionerStk. 1: Definition af udtrykket "nyt skib" erstattes med definitionen af udtrykket "nyt fiskeskib" i dette direktivs artikel 2.KAPITEL V: BRANDSIKRING, OPDAGELSE AF BRAND OG BRANDSLUKNINGRegel 2: DefinitionerStk. 2: "standardbrandprøvning" læses med følgende ændringer i slutningen vedrørende standardtemperaturkurven: "... Standardkurven for forholdet mellem tid og temperatur er en jævn kurve trukket gennem følgende temperaturpunkter målt i ovnen:>TABELPOSITION>"KAPITEL VII: REDNINGSMIDLER OG -ARRANGEMENTERRegel 1: AnvendelsesområdeStk. 2 læses således: "Regel 13 og 14 gælder tillige for eksisterende skibe med en længde på 45 m og derover, forudsat at administrationen kan udskyde anvendelsen af kravene i disse regler indtil den 1. februar 1999."Regel 13: RadioredningsmidlerStk. 2 læses således: "På eksisterende skibe kan administrationen indtil den 1. februar 1999 acceptere tovejs VHF-radiotelefonapparater, som ikke opfylder organisationens funktionsnormer, hvis de efter administrationens skøn er kompatible med godkendte tovejs VHF-radiotelefonapparater."KAPITEL IX: RADIOKOMMUNIKATIONRegel 1: AnvendelsesområdeStk. 1, andet punktum, affattes således: "For eksisterende skibe kan administrationen dog udskyde anvendelsen af kravene indtil den 1. februar 1999."Regel 3: UndtagelserStk. 2, litra c), affattes således: "hvis skibet oplægges inden den 1. februar 2001."DEL BTilpasningen finder anvendelse på nye fiskeskibe bygget den 1. januar 2003 eller senereDen foreliggende tekst i følgende regler læses således.KAPITEL I: ALMINDELIGE BESTEMMELSERRegel 2: DefinitionerStk. 22, litra a), andet afsnitSkottet skal være anbragt i en afstand fra den forreste perpendikulær: ikke under 0,05L og ikke over 0,05L plus 1,35 m for skibe af mindre end 45 m længde.Regel 6: SynStk. 1, litra c)Foruden de periodiske syn, som påbydes i litra b), første afsnit, foretages mellemliggende syn med hensyn til skibets konstruktion og maskineri med mellemrum på to år plus/minus tre måneder for skibe af andre materialer end træ, og med de af administrationen fastsatte mellemrum for skibe af træ. Ved synene skal det desuden sikres, at der ikke er foretaget forandringer, som forringer skibets eller besætningens sikkerhed.KAPITEL II: KONSTRUKTION, VANDTÆTHED OG UDSTYRRegel 1: KonstruktionStk. 1Styrken og konstruktionen af skrog, overbygninger, dækhuse, maskinrumscasinger, nedgange og alle andre opbygninger og skibsudstyr skal være tilstrækkelig til at modstå alle forudseelige forhold under skibets planlagte anvendelse og skal opfylde regler fastsat af en anerkendt organisation.Regel 2: Vandtætte døreStk. 1Antallet af åbninger i vandtætte skotter, som krævet i regel 1, stk. 3, skal begrænses til det mindst mulige, der er foreneligt med skibets almindelige indretning og driftsmæssige behov; åbningerne skal forsynes med vandtætte lukkeanordninger, som er i overensstemmelse med regler fastsat af en anerkendt organisation. Vandtætte døre skal have en tilsvarende styrke som den tilstødende ikke-gennembrudte struktur.Regel 2: Vandtætte døreStk. 3, litra a)I skibe på 45 m længde og derover skal vandtætte døre være skydedøre:i rum, hvor det er hensigten at kunne åbne dem til søs, og hvis de er anbragt med tærskelen under den dybeste arbejdsvandlinje, medmindre administrationen anser det for at være upraktisk eller unødvendigt under hensyn til skibets type og brug.Undtagelser fra denne regel, som indrømmes af en medlemsstat, behandles ved proceduren efter artikel 4 i dette direktiv.Regel 5: LugeåbningerStk. 3Foranstaltninger til at sikre trælugedækslers vejrtæthed skal træffes efter de standarder, der foreskrives i regel 14 og 15 i bilag I til den internationale konvention om lastelinjer, 1966.(1)Regel 9: VentilatorerStk. 1I skibe på 45 m længde og derover skal højden over dæk af ventilatorkarme, bortset fra maskinrumsventilatorkarme, være mindst 900 mm på arbejdsdækket og mindst 760 mm på overbygningsdækket. I skibe på under 45 m længde skal disse karmes højde være henholdsvis 760 mm og 450 mm. Højden over dæk af maskinrumsventilatoråbninger, som er nødvendige for konstant lufttilførsel til maskinrummet og ved behov øjeblikkelig lufttilførsel til generatorrummet, skal generelt være i overensstemmelse med regel II/9(3). Når dette som følge af skibets størrelse og indretning ikke kan lade sig gøre, kan mindre højde dog godtages, i alle tilfælde dog mindst 900 mm over arbejdsdækket og overbygningsdækket, forudsat at uafbrudt lufttilførsel til de pågældende rum er sikret ved vejrtæt lukkeanordning, som er i overensstemmelse med regel II/9(2) og er kombineret med anden hensigtsmæssig indretning.Regel 12: Koøjer og vinduerStk. 6Administrationen kan godkende koøjer og vinduer uden stormklapper i side- og agterskotter i dækhuse, der er placeret på eller over arbejdsdækket, hvis den finder, at skibets sikkerhed ikke derved forringes, idet der tages hensyn til regler, som er fastsat af anerkendte organisationer og bygger på de pågældende ISO-standarder.Regel 15: Anker- og fortøjningsudstyrAnkerudstyr beregnet til hurtig og sikker anvendelse skal forefindes, og skal bestå af ankerudstyr, ankerkæder eller ståltrosser, stoppere og et spil eller andre indretninger til at udlægge eller ophale ankeret og til at holde skibet forankret under alle forudseelige driftsforhold. Skibe skal også være forsynet med passende fortøjningsudstyr til sikker fortøjning under alle forhold. Anker og fortøjningsudstyr skal opfylde regler fastsat af en anerkendt organisation.KAPITEL III: STABILITET OG SØDYGTIGHEDRegel 1: Almindelige bestemmelserSkibe skal konstrueres og bygges således, at forskrifterne i dette kapitel kan opfyldes i de i regel 7 beskrevne driftskonditioner. Beregninger af kurverne for den oprettende arm skal udføres i overensstemmelse med IMO Code on Intact Stability for All Types of Ships(2).Regel 2: StabilitetskriterierStk. 1Følgende minimumsstabilitetskriterier skal være opfyldt, medmindre administrationen finder, at erfaringer fra skibets anvendelse berettiger afvigelser herfra. Undtagelser fra denne regel, som indrømmes af en medlemsstat, behandles efter proceduren i artikel 4 i dette direktiv(3).Stk. 1, litra d)Metacenterhøjden GM må ikke være mindre end 350 mm i skibe med et enkelt dæk. I skibe med komplet overbygning kan kravet til metacenterhøjden reduceres, hvis administrationen tillader det, dog i intet tilfælde til mindre end 150 mm. Når en medlemsstat tillader nedsættelse af metacenterhøjden, skal dette behandles efter proceduren i artikel 4 i dette direktiv.Stk. 3Hvor ballast er anvendt for at opfylde stabilitetskriterierne i stk. 1, skal ballastens art og anbringelse være til administrationens tilfredshed. I skibe med længde under 45 m skal sådan ballast være fast. Fast ballast skal være af faststof og forsvarligt fastgjort i skibet. Administrationen kan godkende vandballast, hvis den medføres enten i tanke specielt beregnet til dette formål eller i helt fyldte tanke, der ikke er tilsluttet noget pumpesystem på skibet. Anvendes vandballast som fast ballast for at sikre overholdelse af stk. 1, skal enkeltheder herom være anført i overensstemmelsescertifikatet og i stabilitetsoplysningerne.Fast ballast må ikke uden administrationens godkendelse fjernes fra skibet eller flyttes.Regel 4: Særlige fiskerimetoderSkibe, der anvender særlige fiskerimetoder, hvorunder skibet udsættes for forøgede ydre påvirkninger under fiskeriet, skal opfylde stabilitetskriterierne i regel 2, stk. 1, til administrationens tilfredshed, om fornødent med forøgede krav. Skibe, som fisker med bomtrawl, skal opfylde følgende forøgede stabilitetskriterier:a) kravene i regel 2, stk. 1, litra a) og b) til arealet under kurven for den oprettende arm og til den oprettende arm skal forøges med 20 %b) metacenterhøjden skal være mindst 500 mmc) kriterierne under litra a) finder kun anvendelse på skibe med en installeret fremdrivningseffekt, som ikke overstiger den i det følgende angivne:- N = 0,6 Ls2 for skibe med længde højst 35 m- N = 0,7 Ls2 for skibe med længde 37 m og derover- Ved mellemliggende længder fås koefficienten til Ls ved interpolation mellem 0,6 og 0,7- Ls er skibets længde i henhold til målebrevet.Hvis den installerede fremdrivningseffekt overstiger standardværdierne for effekt i ovenstående formler, skal kriterier under litra a) øges direkte proportionalt med den øgede fremdrivningseffekt.Det skal over for administrationen godtgøres, at ovennævnte øgede stabilitetskrav for bomtrawlere er opfyldt under de i regel 7, stk. 1, i dette kapitel nævnte driftsbetingelser.Til beregning af stabiliteten antages bommen at være hejset op i en vinkel på 45 grader med vandret.Regel 5: Hård vind og rulningSkibe skal være i stand til at modstå virkningen af hård vind og rulning i den dertil svarende søtilstand, idet der tages hensyn til årstidens vejrforhold, de søtilstande, som skibet vil arbejde i, skibstypen og dens anvendelse. De pågældende beregninger skal udføres i overensstemmelse med IMO Code on Intact Stability for all Types of Ships.Regel 8: OverisningVed anvendelsen af denne regel tillades ingen ændring af tillægget for overisning, således som det kan ske efter administrationens skøn ifølge anbefaling 2(4).Regel 9: KrængningsprøveStk. 2Hvis der i et skib foretages forandringer, der påvirker dets letskibs kondition og/eller beliggenheden af tyngdepunktet, skal skibet, hvis administrationen under hensyn til dets stabilitetsmargener anser det for nødvendigt, underkastes en ny krængningsprøve, og stabilitetsoplysningerne revideres. Dog skal skibet underkastes en ny krængningsprøve, hvis letskibskonditionen afviger mere end 2 % fra den oprindelige letskibs kondition, og det ikke ved beregning kan godtgøres, at skibet fortsat opfylder stabilitetskriterierne.Regel 12: BovhøjdeBovhøjden skal være tilstrækkelig til at hindre, at skibet tager urimeligt meget vand over.For skibe, som arbejder i lukket farvand højst 10 miles fra kysten, skal mindste bovhøjde til administrationens tilfredshed fastsættes ud fra årstidens vejrforhold, de søtilstande, som skibet vil arbejde i, skibstypen og dens anvendelse.For skibe, som arbejder i alle øvrige farvande:1. hvor fangsten under fiskeriet må stuves i lastrummene via lugeåbninger, som er placeret på et åbent arbejdsdæk foran dækshus eller overbygning, beregnes mindste bovhøjde efter beregningsmetoden i anbefaling 4 i tillæg 3 til det endelige aktstykke fra Torremolinos-konferencen2. hvor fangsten må stuves i lastrummene via en lugeåbning, som er placeret på et åbent arbejdsdæk beskyttet af et dækshus eller overbygning, skal mindste bovhøjde være i overensstemmelse med regel 39 i bilag I til anbefaling 4 i den internationale konvention om lastelinjer, 1966, men ikke være mindre end 2000 mm. I denne henseende tages den tilladte maksimale arbejdsdybgang i betragtning i stedet for det foreskrevne sommerfribord.Regel 14: Inddeling og lækstabilitetSkibe med en længde på 100 m eller derover, hvor antallet af personer om bord er 100 eller mere, skal kunne holde sig flydende med positiv stabilitet efter fyldning af et hvilket som helst rum, der antages at være beskadiget, alt under hensyn til skibstypen, den planlagte anvendelse og fartsområdet(5). Beregningerne skal udføres i overensstemmelse med vejledningen som angivet i fodnoten.KAPITEL IV: MASKINERI OG ELEKTRISKE INSTALLATIONER SAMT PERIODISK UBEMANDEDE MASKINRUMRegel 3: Almindelige bestemmelserStk. 1Hovedfremdrivningsmaskineri, kontrol, damprør, brændselsolie, komprimeret luft, elektriske og kølesystemer; hjælpemaskineri; kedler og andre trykbeholdere; rør- og pumpeanlæg; styreanlæg og gear, aksler og koblinger til kraftoverførsel skal være planlagt, konstrueret, afprøvet, installeret og vedligeholdt således, at det opfylder regler fastsat af en anerkendt organisation. Dette maskineri og udrustning såvel som løftegrej, spil, udstyr til håndtering og behandling af fisk skal være beskyttet, således at enhver fare for ombordværende personer reduceres til det mindst mulige. Der bør udvises særlig opmærksomhed over for bevægelige dele, varme overflader og andre farer.Stk. 7Det skal over for administrationen godtgøres, at regel 16 til 18 er ensartet gennemført og anvendt i overensstemmelse med regler fastsat af en anerkendt organisation(6).Stk. 9Der skal til administrationens tilfredsstillelse være truffet foranstaltninger til at sikre, at alt udstyr fungerer på pålidelig måde under alle arbejdsvilkår, herunder manøvrering, og at der i overensstemmelse med administrationens krav træffes foranstaltninger til at afholde regelmæssige syn og funktionsprøver for at sikre vedvarende pålidelig funktion.Stk. 10Skibe skal i overensstemmelse med regler fastsat af en anerkendt organisation være forsynet med dokumentation for, at de er i stand til at fungere med periodisk ubemandede maskinrum.Regel 6: Dampkedler, fødevandssystemer og damprørsanlægStk. 1Enhver dampkedel, samt enhver dampgenerator, som virker uden påvirkning af flamme, skal være forsynet med mindst to sikkerhedsventiler af passende størrelse. Administrationen kan dog under hensyntagen til udstrømningen eller andre forhold i forbindelse med en dampkedel eller med en dampgenerator, som virker uden påvirkning af flamme, tillade, at der kun findes én sikkerhedsventil, såfremt det i overensstemmelse med regler fastsat af en anerkendt organisation godtgøres, at der dermed er sikret fornøden beskyttelse mod overtryk.Regel 8: Styrhuskontrol med fremdrivningsmaskinerietStk. 1, litra b)Såfremt der forefindes fjernkontrol af fremdrivningsmaskineri fra styrehus, skal den i litra a) nævnte fjernkontrol udføres ved hjælp af en kontrolanordning, som opfylder regler fastsat af en anerkendt organisation, om nødvendigt forsynet med den fornødne beskyttelse af fremdrivningsmaskineriet mod overtryk.Regel 10: Foranstaltninger vedrørende brændselsolie, smøreolie samt andre brændbare olierStk. 4Brændselsolieledninger, som i beskadiget tilstand kan forårsage, at der slipper olie ud fra en højtank, forbrugstank eller settlingtank anbragt over dobbeltbunden, skal være forsynet med en hane eller ventil på tanken, som kan lukkes fra et sikkert sted uden for det pågældende rum i tilfælde af, at der opstår brand i det rum, hvor sådanne tanke befinder sig. I det særlige tilfælde, hvor højtanke er beliggende i en aksel- eller rørtunnel eller et lignende sted, skal tankene være forsynet med afspærringsventiler, men betjeningen skal i tilfælde af brand kunne ske ved hjælp af en ekstra ventil på rørledningen eller rørledningerne uden for tunnelen eller lignende rum. Hvis en sådan ekstra ventil er anbragt i maskinrummet, skal den kunne betjenes uden for dette rum.Stk. 7, litra a)Brændselsolierør og deres ventiler og tilbehør skal være af stål eller andet tilsvarende materiale, forudsat at fleksible slangeforbindelser kan anvendes i mindst muligt omfang. Fleksible slangeforbindelser med fittings skal være af passende styrke og skal være konstrueret af godkendt brandsikkert materiale eller have brandsikkert overtræk, som opfylder regler fastsat af en anerkendt organisation. Fittings til sådanne fleksible slangeforbindelser skal være i overensstemmelse med IMO MSC. Circ. 647 "Guidelines to minimise leakages from flammable liquid systems".Stk. 10Indretninger til opbevaring, fordeling og brug af olie, der anvendes i tryksmøreanlæg, skal opfylde regler fastsat af en anerkendt organisation. Sådanne indretninger i maskinrum af kategori A og, hvor det er muligt, i andre maskinrum, skal som minimum opfylde bestemmelserne i stk. 1, 3, 6 og 7 og skal, i det omfang det er nødvendigt, være i overensstemmelse med regler fastsat af en anerkendt organisation, stk. 2 og 4. Dette udelukker ikke brugen af oliestandsglas i smøresystemer, forudsat at det ved prøver er påvist, at de har en passende grad af brandsikkerhed.Stk. 11Indretninger til opbevaring, fordeling og brug af brændbare olier, som anvendes under tryk i kraftoverføringsanlæg bortset fra den i stk. 10 omhandlede olie, i betjeningskontrol og styresystemer samt i opvarmningsanlæg, skal opfylde regler fastsat af en anerkendt organisation. På steder, hvor der er mulighed for antændelse, skal disse indretninger som minimum opfylde bestemmelserne i stk. 2 og 6 samt bestemmelserne i stk. 3 og 7 for så vidt angår styrke og konstruktion.Regel 12: Beskyttelse mod støjDer skal træffes foranstaltninger til at reducere virkningerne af støj for personale i maskinrummet til det niveau, der foreskrives i IMO Code on Noise Levels on Board Ships(7).Regel 13: StyreanlægStk. 1Ethvert skib skal være forsynet med et hovedstyreanlæg og et reservestyreanlæg, der opfylder regler fastsat af en anerkendt organisation. Hovedstyreanlægget og reservestyreanlægget skal være indrettet således, at en enkelt fejl i et af dem, så vidt det er praktisk og rimeligt, ikke skal kunne bringe det andet ud af funktion.Regel 16: Elektrisk hovedenergikildeStk. 1, litra a)Såfremt elektrisk energi er det eneste middel til at sikre driften af de hjælpeanlæg, der er væsentlige for skibets fremdrivning og sikkerhed, skal der findes en elektrisk hovedenergikilde, omfattende mindst to generatorsæt, af hvilke et kan drives af hovedmaskinen. Andre indretninger, der har tilsvarende elektrisk ydeevne og er i overensstemmelse med regler fastsat af en anerkendt organisation, kan godkendes.KAPITEL V: BRANDSIKRING, OPDAGELSE AF BRAND OG BRANDSLUKNINGRegel 1: Almindelige bestemmelserLitra c)Metode IIIF: Anbringelse af et automatisk brandalarm- og brandvisningssystem i alle rum, hvor en brand kunne forventes at opstå, i almindelighed uden nogen begrænsning med hensyn til typen af indvendige inddelingsskotter bortset fra, at arealet af noget apteringsafsnit, afgrænset af en klasse "A"- eller "B"-inddeling ikke i noget tilfælde må overstige 50 m2. Administrationen kan dog for så vidt angår almindeligt tilgængelige rum forøge dette areal indtil 75 m2.Regel 2: DefinitionerStk. 1"Ikke-brændbart materiale" er et materiale, der hverken kan brænde eller afgive brændbare luftarter i en sådan mængde, at der kan ske selvantændelse, når det opvarmes til omkring 750 °C, hvilket skal konstateres til administrationens tilfredshed i henhold til IMO Fire Test Procedures Code(8). Ethvert andet materiale er et brændbart materiale.Stk. 2 "standardbrandprøvning" læses således:"En standardbrandprøvning" er en prøvning, hvorved prøveemner af de pågældende skotter eller dæk i en prøveovn udsættes for temperaturer, der tilnærmelsesvis svarer til standardtemperaturkurven. Prøvningsmetoderne skal være i overensstemmelse med IMO Fire Test Procedures Code.Stk. 3 (sidste afsnit)Administrationen skal kræve, at der foretages en prøvning af prototypen af et skot eller et dæk for at sikre, at det opfylder ovennævnte krav om mekanisk modstandsevne og temperaturstigning i henhold til IMO Fire Test Procedures Code.Stk. 4 (sidste afsnit)Administrationen skal kræve, at der foretages en prøvning af prototypen på en inddeling for at sikre, at den opfylder ovennævnte krav om mekanisk modstandsevne og temperaturstigning i henhold til IMO Fire Test Procedures Code.Stk. 6 (sidste afsnit)Administrationen skal kræve afprøvning af en prototype af en inddeling for at sikre, at det opfylder ovenstående forskrift for integritet og temperaturstigning i henhold til IMO Fire Test Procedures Code.Stk. 9"Lav flammespredningsevne" betyder, at den således betegnede overflade på fyldestgørende måde vil begrænse flammespredningen, hvilket konstateres i henhold til IMO Fire Test Procedures Code.Regel 4: Skotter i apterings- og tjenesterumStk. 4Metode IIIF: Der gælder ingen begrænsninger med hensyn til konstruktionen af skotter, som ikke efter denne eller andre regler i dette afsnit skal være klasse "A" eller "B". Intet opholdsrumsareal eller arealet af et rum afgrænset af en sammenhængende klasse "A"- eller "B"-inddeling må i noget tilfælde overstige 50 m2, bortset fra særlige tilfælde, hvor klasse "C"-skotter er foreskrevet i henhold til tabel 1 i regel 7. For så vidt angår almindeligt tilgængelige rum kan administrationen dog forøge dette areal indtil 75 m2.Regel 7: Skotters og dæks brandsikkerhedSidste bemærkning til tabellerne(*) Hvor der i tabellerne vises en stjerne, kræves inddelingen at være af stål eller tilsvarende materiale, men behøver ikke at være af klasse "A"-standard.Hvor der gennem et dæk er ført elektriske kabler, rør eller ventilationskanaler, skal gennemføringen være tæt, så flammer og røg ikke kan passere.Regel 8: KonstruktionsdetaljerStk. 3, metode 1F, IIF g IIIFa) Bortset fra lastrum og køleafdelinger i tjenesterum skal isoleringsmaterialer være ikke-brændbart. Dampspærrer og klæbemidler, der anvendes i forbindelse med isolation, samt isolationsmateriale til koldtvandsrør behøver ikke være af ikke-brændbart materiale, men deres anvendelse skal begrænses mest muligt, og deres ubeskyttede overflader skal have modstandsevne over for flammespredning, hvilket bestemmes i henhold til IMO Fire Test Procedures Code. I rum, hvor indtrængen af olieprodukter er mulig, skal isolationsoverfladen være uigennemtrængelig for olie og oliedampe.Regel 9: VentilationssystemerStk. 1, litra a)Ventilationskanaler skal være udført af ikke-brændbart materiale. Dog behøver korte kanaler, der almindeligvis ikke overstiger 2 m længde, og med et tværsnitsareal på ikke over 0,02 m2, ikke være ikke-brændbare, på følgende betingelser:i) disse kanaler skal være af et materiale, som har lav brandrisiko i henhold til IMO Fire Test Procedures Code.Regel 11: ForskelligtStk. 2Maling, lak og andre materialer, der bruges på udsatte indvendige overflader, må ikke være i stand til at udvikle væsentlige mængder røg eller giftig gas eller dampe, hvilket afgøres i overensstemmelse med IMO Fire Test Procedures Code.Regel 12: Oplagring af gascylindre og farlige materialerStk. 4Med undtagelse af, hvad der måtte være nødvendigt for udførelsen af tjenesten i det pågældende rum, er elektriske ledninger og indretninger ikke tilladt i rum, der bruges til oplagring af let antændelige væsker eller flydende gasarter. Hvor sådanne elektriske indretninger er installeret, skal de være af en certificeret type og opfylde de relevante bestemmelser i International Standard IEC Publication 79 "Electrical apparatus for explosive gas atmospheres". Varmekilder skal holdes klar af sådanne rum, og der skal på fremtrædende plads være anbragt opslag om "Rygning forbudt" og "Åben ild forbudt".Regel 13: EvakueringsvejeStk. 1Trapper og lejdere, der fører til og fra alle opholdsrum, og rum, hvor mandskabet normalt er beskæftiget, bortset fra maskinrum, skal være anbragt således, at de frembyder let adgang til åbent dæk og derfra til redningsfartøjerne. I særdeleshed skal det vedrørende disse rum iagttages:e) at kontinuiteten af evakueringsvejene skal være til administrationens tilfredshed. Trapper og gange, der anvendes som evakueringsveje, skal have en fri bredde på mindst 700 mm og skal have håndliste i den ene side. Døre, som giver adgang til en trappe, skal have en fri bredde på mindst 700 mm.Stk. 2Fra ethvert maskinrum af kategori A skal tilvejebringes to evakueringsveje på en af følgende måder:a) to sæt stållejdere anbragt så langt fra hinanden som muligt, som fører op til døre i den øverste del af rummet med tilsvarende afstand, hvorfra der er adgang til det åbne dæk. Normalt skal en af disse lejdere yde ubrudt brandbeskyttelse fra den nederste del af rummet til et sikkert sted uden for rummet. Dog kan administrationen undlade at kræve sådan beskyttelse, såfremt der findes en sikker evakueringsvej fra den nederste del af rummet på grund af maskinrummets særlige indretning eller dimensioner. Denne beskyttelse skal være af stål, isoleret efter klasse "A-60"-standard og forsynet med en selvlukkende ståldør i den nederste ende; ellerRegel 14: Automatiske sprinkler-, brandalarm- og brandvisningsanlæg (metode IIF)Stk. 11Til hver sprinklersektion skal forefindes reservesprinklere.Reservesprinklere skal omfatte alle typer og ydelser, som er installeret i skibet, og skal forefindes i følgende antal:- under 100 sprinklere: 3 reservesprinklere- under 300 sprinklere: 6 reservesprinklere- 300 til 1000 sprinklere: 12 reservesprinklere.Regel 15: Automatiske brandalarm- og brandvisningsanlæg (metode IIIF)Stk. 4Anlægget skal træde i funktion ved en unormal lufttemperatur, en unormal røgkoncentration eller andre faktorer, som er tegn på begyndende brand i et af de rum, der skal beskyttes. Anlæg, som reagerer på lufttemperaturer, skal træde i funktion ved en temperatur af mindst 54 °C og højst 78 °C, når temperaturstigningen til de nævnte grader ikke overstiger 1 °C i minuttet. Administrationen kan bestemme, at den tilladte temperatur for at sætte anlægget i funktion kan forhøjes til 30 °C over maksimumstemperaturen oppe under dækket i tørrerum eller lignende steder, hvor den omgivende temperatur normalt er høj. Anlæg, der reagerer på røgkoncentration, skal træde i virksomhed, når intensiteten af en lysstråles gennemgang reduceres. Røgdetektorer skal være certificeret til at aktiveres, før røgtætheden overstiger 12,5 % lysnedsættelse pr. meter, men ikke før røgtætheden overstiger 2 % lysnedsættelse pr. meter. Administrationen kan skønsmæssigt godkende andre metoder for systemets igangsætning. Detektorsystemet må ikke bruges til andre formål end brandvisning.Regel 17: BrandpumperStk. 2Såfremt en brand i noget rum kunne sætte alle brandpumperne ud af funktion, skal der være et alternativt middel til at fremskaffe vand til brandbekæmpelse. I skibe på 75 m længde og derover skal dette alternative middel være en fast anbragt, uafhængigt drevet, nødbrandpumpe. Denne nødbrandpumpe skal være i stand til at yde to vandstråler med et mindste tryk på 0,25 N/mm2.Regel 20: Transportable ildslukkereStk. 21. For hver type ildslukker, som medføres og kan genopfyldes om bord, skal der forefindes 100 % reserveladninger for de ti første ildslukkere og 50 % for de resterende ildslukkere, dog højst 60.2. For ildslukkere, som ikke kan påfyldes om bord, skal der i stedet for reserveladninger forefindes mindst 50 % reserveildslukkere af samme type og kapacitet.3. Anvisninger for genopfyldning skal forefindes om bord. Kun reserveladninger, som er godkendt til de pågældende ildslukkere, må anvendes.Stk. 4Ildslukkere skal årligt efterses af en kompetent person, som er godkendt af administrationen. Hver ildslukker skal være forsynet med et skilt, som angiver, at den har været efterset. Alle flasker til permanent tryksatte ildslukkere og flasker med drivmiddel til ikke tryksatte ildslukkere skal underkastes hydraulisk trykprøvning hvert tiende år.Regel 21: Transportable ildslukkere i kontrolrum, opholds- og tjenesterumStk. 21. For ildslukkere, som kan genopfyldes om bord, skal der forefindes 100 % reserveladninger for de ti første ildslukkere, og 50 % for de resterende ildslukkere, dog højst 60.2. For ildslukkere, som ikke kan påfyldes om bord, skal der forefindes mindst 50 % reserveildslukkere af samme type og kapacitet.3. Anvisninger for genopfyldning skal forefindes om bord. Kun reserveladninger, som er godkendt til de pågældende ildslukkere, må anvendes.Regel 24: BrandudrustningStk. 1Der skal om bord forefindes mindst to brandudrustninger. Brandudrustningerne skal være i overensstemmelse med IMO Fire Safety Systems Code, kapitel III, regulations 2.1, 2.1.1 og 2.1.2. Til hvert luftforsynet åndedrætsværn skal der forefindes to reserveladninger.Regel 25: BrandkontrolplanDer skal forefindes en til stadighed opslået brandkontrolplan. Indholdet af planen skal være i overensstemmelse med IMO Resolution A.654(16) "Graphical symbols for fire control plans" og IMO Resolution A.756(18) "Guidelines on the information to be provided with fire control plans".Regel 28: Konstruktiv brandsikringStk. 2, litra a)I skibe, hvis skrog er konstrueret af ikke-brændbart materiale, skal dækkene og skotter, der adskiller maskinrum af kategori A fra opholdsrum, tjenesterum eller kontrolrum, være konstrueret til klasse "A-60"-standard, såfremt maskinrummet af kategori A ikke er udstyret med et fast brandslukningssystem, og til klasse "A-30"-standard, såfremt et sådant system er installeret. Dæk og skotter, der adskiller andre maskinrum fra opholds- og tjenesterum og kontrolrum, skal være konstrueret til klasse "A-0"-standard.Dæk og skotter, der adskiller kontrolrum fra opholds- og tjenesterum, skal være konstrueret til klasse "A"-standard i overensstemmelse med tabel 1 og 2 i regel 7 i dette kapitel. Administrationen kan dog tillade brugen af klasse "B-15"-inddelinger til adskillelse af sådanne rum som skibsførerens sove- og opholdsrum fra styrehuset, når disse rum anses for at være en del af styrehuset.Regel 31: ForskelligtStk. 1Ubeskyttede overflader i opholdsrum, tjenesterum, kontrolrum, gange og trapperum og tildækkede overflader bagved skotter, loftsbeklædninger, paneler og garneringer i opholdsrum, tjenesterum og kontrolrum skal have lav flammespredningsevne, bestemt efter IMO Fire Test Procedures Code.Stk. 3Maling, lak og andre materialer, der bruges på ubeskyttede indvendige overflader, må ikke være i stand til at udvikle for store mængder røg eller giftige luftarter eller damp, hvilket afgøres i henhold til IMO Fire Test Procedures Code.Regel 32: Oplagring af trykflasker og farlige materialerStk. 4Med undtagelse af, hvad der måtte være nødvendigt for udførelsen af tjenesten i det pågældende rum, er elektriske ledninger og indretninger ikke tilladt i rum, der bruges til oplagring af let antændelige væsker eller flydende gasarter. Hvor sådanne elektriske indretninger er installeret, skal de være af en certificeret type og opfylde de relevante bestemmelser i International Standard IEC publication 79 "Electrical apparatus for explosive gas atmospheres". Varmekilder skal holdes klar af sådanne rum, og der skal på fremtrædende plads være anbragt opslag om "Rygning forbudt" og "Åben ild forbudt".Regel 38: Transportable ildslukkereStk. 21. Bortset fra de under stk. 2 nævnte tilfælde, skal der for hver type ildslukker, som medføres og kan genopfyldes om bord, forefindes 100 % reserveladninger for de ti første ildslukkere og 50 % for de resterende ildslukkere, dog højst 60.2. For skibe med længde under 45 m og for ildslukkere, som ikke kan påfyldes om bord, skal der i stedet for reserveladninger forefindes mindst 50 % reserveildslukkere af samme type og kapacitet.3. Anvisninger for genopfyldning skal forefindes om bord. Kun reserveladninger, som er godkendt til de pågældende ildslukkere, må anvendes.Stk. 4Ildslukkere skal årligt efterses af en kompetent person, som er godkendt af administrationen. Hver ildslukker skal være forsynet med et skilt, som angiver, om den har været efterset. Alle flasker til permanent tryksatte ildslukkere og flasker med drivmiddel skal underkastes hydraulisk trykprøvning hvert tiende år.Regel 39: Transportable ildslukkere i kontrolrum, opholds- og tjenesterumStk. 21. Bortset fra de under stk. 2 nedenfor nævnte tilfælde, skal der for hver type ildslukker, som medføres og kan genopfyldes om bord, forefindes mindst 100 % reserveladninger for de ti første ildslukkere og 50 % for de resterende ildslukkere, dog højst 60.2. For skibe med længde under 45 m og for ildslukkere, som ikke kan påfyldes om bord, skal der i stedet for reserveladninger forefindes mindst 50 % reserveildslukkere af samme type og kapacitet.3. Anvisninger for genopfyldning skal forefindes om bord. Kun reserveladninger, som er godkendt til de pågældende ildslukkere, må anvendes.Regel 41: BrandudrustningSkibe med længde 45 m og derover skal medføre mindst to brandudrustninger, som oplagres let tilgængeligt og langt fra hinanden, og som ikke let bliver afskåret i tilfælde af brand. Brandudrustningerne skal være i overensstemmelse med IMO Fire Safety Systems Code kapitel III, regulations 2.1, 2.1.1 og 2.1.2.Til hvert påbudt luftforsynet åndedrætsværn skal der forefindes to reserveladninger.Regel 42: BrandkontrolplanDer skal forefindes en til stadighed opslået brandkontrolplan.Indholdet af planen skal være i overensstemmelse med IMO Resolution A.654(16) "Graphical symbols for fire control plans" og IMO Resolution A.756(18) "Guidelines on the information to be provided with fire control plans".I skibe med længde under 45 m kan administrationen gøre undtagelse fra denne regel.KAPITEL VI: BESKYTTELSE AF BESÆTNINGENRegel 3: Skanseklædning, rækværk og beskyttelsesforanstaltningerStk. 2Den mindste lodrette afstand fra den dybeste arbejdsvandlinje til det laveste punkt på skanseklædningens overkant eller til kanten af arbejdsdækket, hvis et rækværk er brugt, skal kunne sikre tilstrækkelig beskyttelse for besætninger mod vand, der skylles over dækket, under hensyntagen til de farvande og vejrforhold, i hvilket skibet vil udøve virksomhed, samt arbejdsområder, skibstypen og fiskerimetoden. Fribordet, målt midtskibs fra kanten af det arbejdsdæk, hvorfra der fiskes, skal være mindst 300 mm, dog ikke mindre end det fribord, der svarer til den tilladte maksimale dybgang. For skibe med overdækket arbejdsdæk, som er indrettet således, at der ikke kommer vand ind på de overdækkede arbejdspladser, kræves intet andet mindste fribord end det, der svarer til den største tilladte dybgang.Regel 4: Trapper og lejdereTil sikring af besætningen skal der i overensstemmelse med de pågældende ISO-standarder forefindes trapper og lejdere af tilstrækkelig størrelse og styrke med rækværk og trin, der modvirker glidning.KAPITEL VII: REDNINGSMIDLER OG -ARRANGEMENTERRegel 3: Evaluering, afprøvning og godkendelse af redningsmidler og arrangementerStk. 2Før administrationen accepterer redningsmidler og -arrangementer, skal den sikre, at sådanne redningsmidler og -arrangementer ved prøvning er fundet at opfylde forskrifterne i dette kapitel i henhold til forskrifterne i Rådets direktiv 96/98/EF(9) om udstyr på skibe, hvilket indbefatter IMO Recommendations on Testing of Life-Saving Appliances.Stk. 6Redningsmidler foreskrevet i dette kapitel, for hvilke der ikke er indeholdt detaljerede specifikationer i del C, skal være til administrationens tilfredshed, under hensyntagen til de detaljerede forskrifter for sådanne anordninger, som er givet i kapitel III af Solas 1974, som ændret i IMO International Life-Saving Appliance Code.Regel 6: Tilgængelighed og stuvning af redningsfartøjer og mandoverbord-bådeStk. 4, litra a)Redningsfartøjer skal være stuvet:- således at hverken redningsfartøjet eller udstyret til dets stuvning er i vejen for betjening af nogen af de øvrige redningsfartøjer eller mandoverbord-både på noget andet udsætningssted- så tæt på vandoverfladen som sikkerheden og de praktiske muligheder tillader og, for redningsfartøjer bortset fra redningsflåder bestemt til udsætning ved frit fald, anbragt således, at redningsfartøjet i indskibningsposition er mindst 2 m over vandlinjen, når skibet er fuldt lastet under ugunstige trimkonditioner på indtil 10° og opgjort indtil 20° begge veje, dog højst til den vinkel, ved hvilken kanten af skibets øverste dæk kommer under vand- vare klar til brug i en nødsituation, således at besætningen kan gøre dem klar til indskibning og isætning på mindre end 5 minutter- fuldt udstyret som foreskrevet i dette kapitel.Regel 23: Mandoverbord-bådeStk. 1, litra b)Mandoverbord-både kan enten være af en fast eller oppustet konstruktion eller en kombination heraf og skal:i) være mindst 3,8 m og højst 8,5 m i længde, dog kan administrationen, når udrustning med sådanne både på grund af skibets størrelse eller af andre grunde anses for urimeligt eller umuligt, acceptere en mand overbord-båd med mindre længde, dog ikke mindre end 3,3 m.ii) kunne medføre mindst fem siddende personer og en liggende person, eller, for skibe med mindre end 45 m længde og en mandoverbord-båd mindre end 3,8 m i længde, mindst fire siddende personer og en liggende person.Stk. 1, litra c)Det antal personer, som tillades medført i en båd, fastsættes af administrationen ved en praktisk prøve. Den mindste lasteevne skal være som anført i regel 23, stk. 1, litra b), andet afsnit. Siddepladserne kan, bortset fra rorsmanden, være i bunden af båden. Ingen af siddepladserne må være på lønning, hækbjælke eller et luftkammer langs bådens sider.(1) Den internationale konvention om lastelinjer af 1966, som fastlagt af den internationale konference om lastelinjer den 5. april 1966 og vedtaget af Den Internationale Søfartsorganisation ved dennes resolution A.133(V) af 25. oktober 1967.(2) Code on Intact Stability for All Types of Ships Covered by IMO Instruments, vedtaget af Den Internationale Søfartsorganisation ved resolution A.749(18) den 4. november 1993, som ændret ved MSC.75(69).(3) Stabilitetskriterierne for offshore forsyningsfartøjer i stk. 4.5.6.2.1 til 4.5.6.2.4 i IMO Code on Intact Stability for All Types of Ships kan anses for ækvivalente med stabilitetskriterierne i regel 2, stk. 1, litra a) til c). Denne ækvivalens kan kun gøres gældende for fiskeskibe, for hvilke administrationen finder, at skrogets form svarer til offshore forsyningsskibes.(4) For havområder, hvor overisning kan forekomme, og ændringer af overisningstillægget foreslås, henvises til vejledningen vedrørende overisning i anbefaling 2 i tillæg 3 til det endelige aktstykke fra Torremolinos-konferencen.(5) Der henvises til vejledningen i inddeling og beregning af lækstabilitet i anbefaling 5 i tillæg 3 til det endelige aktstykke fra Torremolinos-konferencen.(6) Der henvises desuden til den anbefaling, der er udgivet af Den Internationale Elektrotekniske Kommission, og navnlig Publikation 92, "Electric Installations in Ships".(7) Code on Noise Levels on Board Ships er vedtaget af Den Internationale Søfartsorganisation ved dennes resolution A.468(XII) den 19. november 1981.(8) International Code for Application of Fire Test Procedures (FTP-Code), som vedtaget af Den Internationale Søfartsorganisations Komité for Sikkerhed på Søen ved resolution MXC. 61(67).(9) EFT L 46 af 17.2.1997, s. 25."


Avis juridique important

|

31989L0100

Kommissionens direktiv 89/100/EØF af 20. januar 1989 om ændring af bilag II til Rådets direktiv 66/401/EØF om handel med frø af foderplanter

EF-Tidende nr. L 038 af 10/02/1989 s. 0036 - 0036 den finske specialudgave: kapitel 3 bind 28 s. 0139  den svenske specialudgave: kapitel 3 bind 28 s. 0139

*****  KOMMISSIONENS  DIREKTIV  af 20. januar 1989  om aendring af bilag II til Raadets direktiv 66/401/EOEF om handel med froe af foderplanter  (89/100/EOEF)  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,  under henvisning til Raadets direktiv 66/401/EOEF af 14. juni 1966 om handel med froe af foderplanter (1), senest aendret ved direktiv 88/380/EOEF (2), saerlig artikel 21 a, og  ud fra foelgende betragtninger:  Froe af engraevehale (Aleopecurus pratensis) har paa grund af sine dyrkningsbetingelser og morfologiske karakteristika et relativt hoejt indhold af froe af Poa-arter;  for froe af engraevehale er det derfor vanskeligt med hensyn til froe af Poa-arter at overholde det maksimumsindhold paa 1 vaegtprocent af froe af en enkelt anden planteart, der er fastsat i bilag II til direktiv 66/401/EOEF;  i forbindelse med froe af draphavre (Arrhenatherum elatius) og guldhavre (Trisetum flavescens), som har tilsvarende morfologiske karakteristika, gaelder dette maksimum paa 1 % ikke for froe af Poa-arter;  paa baggrund af den seneste udvikling paa det teknologiske omraade er det derfor rimeligt at aendre bilag II til direktiv 66/401/EOEF, saaledes at der fastsaettes samme bestemmelse for froe af engraevehale;  de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Staaende Komité for Froe og Plantemateriale henhoerende under Landbrug, Havebrug og Skovbrug -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:  Artikel 1  Bilag II til direktiv 66/401/EOEF aendres saaledes:  I afsnit I, nr. 2, litra A (»Tabel«), kolonne 6 (»Specifik renhed - Hoejeste indhold af froe af andre plantearter (vaegtprocent) - En enkelt art«) indsaettes efter tallet 1,0, der er anfoert for arten Alopecurus pratensis, henvisning »(f)«.  Artikel 2  Medlemsstaterne traeffer de noedvendige foranstaltninger for at efterkomme dette direktiv senest den 1. januar 1990. De underretter omgaaende Kommissionen herom.  Artikel 3  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 20. januar 1989.  Paa Kommissionens vegne  Ray MAC SHARRY  Medlem af Kommissionen  (1) EFT nr. 125 af 11. 7. 1966, s. 2298/66.  (2) EFT nr. L 187 af 16. 7. 1988, s. 31.


Avis juridique important

|

31998L0071

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/71EF af 13. oktober 1998 om retlig beskyttelse af mønstre

EF-Tidende nr. L 289 af 28/10/1998 s. 0028 - 0035

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 98/71EF af 13. oktober 1998 om retlig beskyttelse af mønstre EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 100 A,under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2),i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B (3), på grundlag af Forligsudvalgets fælles udkast af 29. juli 1998, ogud fra følgende betragtninger:(1) Ifølge traktaten har Fællesskabet bl.a. som mål at skabe grundlag for en stadig snævrere sammenslutning mellem de europæiske folk, at fremme snævrere forbindelser mellem Fællesskabets medlemsstater, samt gennem fælles handling at sikre økonomiske og sociale fremskridt for Fællesskabets lande ved at fjerne de skranker, der deler Europa; med henblik herpå indeholder traktaten bestemmelser om oprettelse af et indre marked, der er kendetegnet ved fjernelse af hindringerne for de frie varebevægelser, og om gennemførelse af en ordning, der sikrer, at konkurrencen inden for det indre marked ikke forvrides; en indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om retlig beskyttelse af mønstre vil fremme disse mål;(2) den forskellige retlige beskyttelse af mønstre i medlemsstaternes lovgivning indvirker direkte på etableringen af det indre marked og på dets funktion, hvad angår varer, der omfatter mønstre; sådanne forskelle kan forvride konkurrencen inden for det indre marked;(3) for at det indre marked kan fungere korrekt, er det derfor nødvendigt at sikre indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om beskyttelse af mønstre;(4) i denne forbindelse er det vigtigt at holde sig for øje, hvilke løsninger og fordele, en EF-mønsterordning vil medføre for virksomheder, der ønsker at erhverve mønsterrettigheder;(5) det er ikke nødvendigt at gennemføre en fuldstændig harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om mønstre, idet det vil være tilstrækkeligt, at harmoniseringen begrænses til de nationale retsregler, som mest direkte indvirker på det indre markeds funktion; bestemmelser om sanktioner, retsmidler og håndhævelse bør fastsættes nationalt; målene for en sådan begrænset harmonisering kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne enkeltvis;(6) medlemsstaterne bør derfor stadig frit kunne fastsætte de proceduremæssige bestemmelser om registrering og fornyelse af mønsterrettigheder og om disses ugyldighed samt bestemmelser om retsvirkningerne af en sådan ugyldighed;(7) dette direktiv er ikke til hinder for, at der på mønstre anvendes national lovgivning eller fællesskabsret, der giver en anden beskyttelse end den, der opnås ved registrering eller offentliggørelse som mønster, f.eks. lovgivning om ikke-registrerede mønsterrettigheder, varemærker, patenter og brugsmodeller, samt lovgivningen om markedsføring eller civilretligt ansvar;(8) så længe ophavsretslovene ikke er harmoniseret, er det vigtigt at fastslå princippet om kumulativ beskyttelse i henhold til lovgivningen om registrerede mønstres beskyttelse og i henhold til ophavsretslovgivningen, hvorimod det overlades til medlemsstaterne at fastsætte omfanget af den ophavsretlige beskyttelse og betingelserne for at opnå en sådan beskyttelse;(9) virkeliggørelsen af målene for det indre marked forudsætter, at betingelserne for opnåelse af en registreret mønsterret er identiske i alle medlemsstater; med henblik herpå er det nødvendigt at have en ensartet definition af begrebet mønster og af de krav til nyhed og individuel karakter, som registrerede mønstre skal opfylde;(10) for at fremme de frie varebevægelser er det vigtigt at knæsætte princippet om, at registrerede mønsterrettigheder giver rettighedshaveren ens beskyttelse i alle medlemsstater;(11) rettighedshaveren opnår ved registrering beskyttelse af de mønsterelementer i et produkt eller en del af et produkt, som synligt fremgår af ansøgningen og gøres offentligt tilgængelige ved bekendtgørelse eller ved adgang til den relevante sagsakt;(12) beskyttelsen bør ikke udvides til at omfatte komponenter, der ikke er synlige under normal brug af et produkt, eller elementer af en komponent, som ikke er synlige, når komponenten er monteret, eller elementer, som ikke i sig selv ville opfylde kravene til nyhed og individuel karakter; de elementer af et mønster, der af disse grunde er udelukket fra beskyttelse, bør ikke få indflydelse på vurderingen af, om andre elementer af mønstret opfylder kravene til beskyttelse;(13) et mønsters individuelle karakter bør vurderes ud fra, om det helhedsindtryk, den informerede bruger får ved betragtning af mønstret, klart adskiller sig fra helhedsindtrykket af den allerede eksisterende formgivning, idet der tages hensyn til arten af det produkt, som mønstret finder anvendelse på eller indgår i, og navnlig hvilken industrigren produktet tilhører, samt den grad af frihed, frembringeren har haft ved udviklingen af mønstret;(14) teknisk innovation må ikke vanskeliggøres ved mønsterbeskyttelse af elementer, der alene er bestemt af en teknisk funktion; men dette må selvsagt ikke medføre, at et mønster skal have æstetisk karakter; ligeledes må kompatibilitet mellem produkter af forskelligt fabrikat ikke hindres ved, at beskyttelsen udvides til at gælde for mekaniske sammenkoblingers mønstre; de elementer af et mønster, der af disse grunde er udelukket fra beskyttelse, bør ikke få indflydelse på vurderingen af, om andre elementer af mønstret opfylder kravene til beskyttelse;(15) mekaniske sammenkoblinger i modulopbyggede produkter kan dog udgøre et vigtigt element i de innovative karakteristika ved modulopbyggede produkter og repræsentere et vigtigt markedsføringsaktiv, og de bør derfor kunne beskyttes;(16) der kan ikke erhverves mønsterret til et mønster, som strider mod offentlig orden eller sædelighed; dette direktiv indebærer ikke en harmonisering af begreberne offentlig orden og sædelighed i de enkelte medlemsstater;(17) for at det indre marked kan fungere korrekt, er det afgørende at fastsætte en ensartet beskyttelsestid i forbindelse med registrerede mønsterrettigheder;(18) dette direktivs bestemmelser berører ikke anvendelsen af konkurrencereglerne i traktatens artikel 85 og 86;(19) for en række industrisektorer er det afgørende, at dette direktiv vedtages meget snart; på nuværende tidspunkt er det ikke muligt at foretage en fuldstændig indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om brug af beskyttede mønstre til reparation af sammensatte produkter, således at de atter får deres oprindelige udseende, når det produkt, som mønstret finder anvendelse på eller indgår i, udgør en komponent af et sammensat produkt, hvis udseende det beskyttede mønster er afhængigt af; det forhold, at der ikke sker en fuldstændig indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om brug af beskyttede mønstre til reparation af sammensatte produkter, bør ikke hindre, at der sker en indbyrdes tilnærmelse af de andre bestemmelser i medlemsstaternes mønsterlovgivning, der mest direkte indvirker på det indre markeds funktion; medlemsstaterne bør derfor i mellemtiden opretholde bestemmelser, som er i overensstemmelse med traktaten og vedrører brug af mønstret for en komponent, der anvendes til reparation af et sammensat produkt, således at det atter får sit oprindelige udseende; såfremt de indfører nye bestemmelser vedrørende en sådan brug, bør disse kun have til formål at liberalisere markedet for sådanne komponenter; de medlemsstater, der på datoen for dette direktivs ikrafttræden ikke har bestemmelser om beskyttelse af mønstre for komponenter, er ikke forpligtet til at indføre registrering af mønstre for sådanne komponenter; tre år efter gennemførelsesdatoen bør Kommissionen forelægge en analyse af de konsekvenser, bestemmelserne i dette direktiv har haft for Fællesskabets industri, forbrugerne, konkurrencen og det indre markeds funktion; analysen bør med hensyn til komponenter af sammensatte produkter omfatte overvejelser om harmonisering baseret på forskellige muligheder, herunder et system med vederlag og et system baseret på mønsterbeskyttelse i et begrænset tidsrum; senest et år efter forelæggelsen af denne analyse, bør Kommissionen efter høring af de mest berørte parter foreslå Europa-Parlamentet og Rådet de ændringer i direktivet, der måtte være nødvendige med henblik på fuldstændig gennemførelse af det indre marked med hensyn til komponenter af sammensatte produkter, og enhver anden ændring, som den finder nødvendig;(20) overgangsbestemmelsen i artikel 14 om mønstret for en komponent, der anvendes til reparation af et sammensat produkt, således at det atter får sit oprindelige udseende, kan under ingen omstændigheder betragtes som en hindring for den frie bevægelighed for et produkt, der udgør en sådan komponent;(21) de væsentlige grunde, der kan føre til udelukkelse fra registrering i medlemsstater, hvor der foretages en tilbundsgående undersøgelse af ansøgningerne forud for registreringen, samt de væsentlige grunde, der kan føre til registrerede mønsterrettigheders ugyldighed i samtlige medlemsstater, skal opregnes udtømmende -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1 Definitioner I dette direktiv forstås ved:a) »Mønster«: et produkts eller en del af et produkts udseende, navnlig bestemt af de særlige træk ved selve produktets og/eller dets udsmyknings linjer, konturer, farver, form, struktur og/eller materiale.b) »Produkt«: en industrielt eller håndværksmæssigt fremstillet artikel, herunder bl.a. dele, der er bestemt til at blive samlet til et sammensat produkt, samt emballage, udstyr, grafiske symboler og typografiske skrifttyper, men ikke edb-programmer.c) »Sammensat produkt«: et produkt, der består af flere komponenter, som kan udskiftes, således at produktet kan skilles ad og samles igen.Artikel 2 Anvendelsesområde 1. Dette direktiv finder anvendelse på:a) mønstre, der er registreret hos en medlemsstats centrale myndigheder for industriel ejendomsretb) mønstre, der er registreret hos Benelux-Mønsterkontoretc) mønstre, der er genstand for en international registrering med retsvirkning i en medlemsstatd) ansøgninger om registrering af de under litra a), b) og c) nævnte mønstre.2. I dette direktiv omfatter mønsterregistrering også bekendtgørelse af mønstret efter indlevering af mønsteransøgningen til myndigheden for industriel ejendomsret i en medlemsstat, hvor en sådan bekendtgørelse har den virkning, at der opstår en mønsterret.Artikel 3 Betingelser for beskyttelsen 1. Medlemsstaterne beskytter mønstre ved registrering og giver indehaverne eneret i overensstemmelse med dette direktivs bestemmelser.2. Et mønster beskyttes ved en mønsterret, i det omfang mønstret er nyt og har individuel karakter.3. Et mønster, der finder anvendelse på eller indgår i et produkt, som udgør en komponent af et sammensat produkt, anses kun for at være nyt og have individuel karakter:a) hvis komponenten efter at være blevet inkorporeret i det sammensatte produkt fortsat er synlig under normal brug af dette produkt, ogb) i det omfang de synlige elementer af komponenten i sig selv opfylder kravene om nyhed og individuel karakter.4. Ved »normal brug« i den i stk. 3, litra a), anvendte betydning forstås den endelige brugers anvendelse, med udelukkelse af vedligeholdelse og reparation.Artikel 4 Nyhedskravet Et mønster anses for nyt, hvis intet identisk mønster er blevet offentligt tilgængeligt inden den dato, hvor ansøgningen om registrering er indgivet, eller, hvis der begæres prioritet, inden prioritetsdagen. Mønstre anses for identiske, hvis deres særlige træk kun adskiller sig fra hinanden på uvæsentlige punkter.Artikel 5 Individuel karakter 1. Et mønster anses for at have individuel karakter, hvis det helhedsindtryk, det giver den informerede bruger, adskiller sig fra en sådan brugers helhedsindtryk af alle andre mønstre, som er blevet offentligt tilgængelige inden den dato, hvor ansøgningen om registrering er indgivet, eller, hvis der begæres prioritet, inden prioritetsdagen.2. Ved vurderingen af et mønsters individuelle karakter tages der hensyn til den grad af frihed, som frembringeren har haft ved udviklingen af mønstret.Artikel 6 Offentliggørelse 1. Med henblik på anvendelsen af artikel 4 og 5 anses et mønster for at være blevet offentligt tilgængeligt, hvis det er blevet bekendtgjort i forbindelse med registreringen eller på anden måde er blevet offentliggjort, eller det er udstillet, benyttet kommercielt eller på anden måde blevet kendt, undtagen i tilfælde hvor fagkredsene inden for den pågældende sektor i Fællesskabet ikke med rimelighed kan have fået kendskab til de pågældende arrangementer som led i deres normale forretningsførelse inden den dato, hvor ansøgningen om registrering er indgivet, eller, hvis der begæres prioritet, inden prioritetsdagen. Mønstret anses dog ikke for at være blevet offentligt tilgængeligt, blot fordi tredjemand har fået kendskab til det under et eksplicit eller implicit krav om fortrolighed.2. Ved anvendelsen af artikel 4 og 5, tages der ikke hensyn til offentliggørelsen i de tilfælde, hvor et mønster, for hvilket der påberåbes beskyttelse i henhold til en registreret mønsterret i en medlemsstat, er gjort offentligt tilgængeligt:a) af frembringeren eller af den, til hvem hans ret er overgået, eller af tredjemand på grundlag af oplysninger, der er meddelt, eller foranstaltninger, der er truffet af mønsterfrembringeren eller af den, til hvem hans ret er overgået, ogb) i løbet af de 12 måneder, der går forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen eller, hvis der begæres prioritet, forud for prioritetsdagen.3. Stk. 2 finder også anvendelse, hvis mønstret er blevet offentligt tilgængeligt som følge af misbrug i forhold til frembringeren eller den, til hvem hans ret er overgået.Artikel 7 Mønstre, der er bestemt af deres tekniske funktion, samt mønstre for sammenkoblinger 1. Der kan ikke erhverves mønsterret til de elementer af et produkts udseende, der alene er bestemt af produktets tekniske funktion.2. Der kan ikke erhverves mønsterret til de elementer af et produkts udseende, der nødvendigvis må reproduceres i deres nøjagtige form og dimensioner, for at det produkt, som mønstret indgår i eller finder anvendelse på, rent mekanisk kan kobles til et andet produkt eller placeres i, på eller omkring et andet produkt eller bringes i kontakt med et andet produkt, således at begge produkter opfylder deres funktion.3. Uanset stk. 2 skal der på de i artikel 4 og 5 fastsatte betingelser kunne erhverves mønsterret til et mønster, der giver mulighed for en mangfoldig sammenbygning eller sammenkobling af produkter i et modulopbygget system bestående af indbyrdes udskiftelige elementer.Artikel 8 Mønstre, der strider mod offentlig orden eller sædelighed Der kan ikke erhverves mønsterret til et mønster, der strider mod offentlig orden eller sædelighed.Artikel 9 Beskyttelsens omfang 1. Beskyttelsen i henhold til en mønsterret omfatter ethvert mønster, der ikke giver den informerede bruger et andet helhedsindtryk.2. Ved vurderingen af beskyttelsens omfang skal der tages hensyn til den grad af frihed, som frembringeren har haft ved udviklingen af mønstret.Artikel 10 Beskyttelsens varighed Registreringen giver et mønster, der opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 2, mønsterretlig beskyttelse for en eller flere perioder på fem år regnet fra datoen for ansøgningens indgivelse. Rettighedshaveren kan få forlænget beskyttelsesperioden for en eller flere perioder på hver fem år indtil i alt 25 år regnet fra ansøgningsdatoen.Artikel 11 Ugyldighed eller udelukkelse fra registrering 1. Registrering af et mønster afslås, eller mønsterretten i forbindelse med et allerede registreret mønster erklæres ugyldig:a) hvis mønstret ikke er et mønster i den i artikel 1, litra a), anførte betydning, ellerb) hvis det ikke opfylder betingelserne i artikel 3-8, ellerc) hvis ansøgeren eller indehaveren af mønsterretten ikke er berettiget til den i henhold til vedkommende medlemsstats lovgivning, ellerd) hvis mønstret strider mod et tidligere mønster, som er blevet offentligt tilgængeligt efter datoen for ansøgningens indgivelse eller, hvis der begæres prioritet, efter prioritetsdagen, og som fra en dato, der ligger forud for førnævnte dato, er beskyttet ved et registreret EF-mønster eller ved en ansøgning om registrering som et EF-mønster eller ved en mønsterret i vedkommende medlemsstat eller ved en ansøgning om en sådan ret.2. Medlemsstaterne kan fastsætte, at registrering af et mønster afslås, eller at mønsterretten i forbindelse med et allerede registreret mønster erklæres ugyldig:a) hvis et kendetegn benyttes i et senere mønster, og fællesskabsretten eller vedkommende medlemsstats lovgivning vedrørende sådanne tegn giver indehaveren af retten til kendetegnet ret til at forbyde en sådan brug, ellerb) hvis mønstret udgør en uhjemlet brug af et værk, der er beskyttet af vedkommende medlemsstats ophavsretslovgivning, ellerc) hvis mønstret udgør en uretmæssig brug af et af de elementer, der er anført i artikel 6c i Pariserkonventionen til beskyttelse af industriel ejendomsret eller en uretmæssig brug af andre kendetegn, emblemer og våbenskjold end dem, der er omfattet af artikel 6c i ovennævnte konvention, og som er af særlig offentlig interesse i vedkommende medlemsstat.3. Den begrundelse, som omhandles i stk. 1, litra c), kan kun påberåbes af den person, som mønsterretten tilkommer i henhold til lovgivningen i vedkommende medlemsstat.4. De begrundelser, som omhandles i stk. 1, litra d), og i stk. 2, litra a) og b), kan kun påberåbes af ansøgeren til eller indehaveren af den modstridende ret.5. Den begrundelse, som omhandles i stk. 2, litra c), kan kun påberåbes af den person eller den juridiske person, som er berørt af brugen.6. Uanset stk. 4 og 5 kan medlemsstaterne bestemme, at de begrundelser, som omhandler i stk. 1, litra d), og stk. 2, litra c), også kan påberåbes af den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat på eget initiativ.7. Hvis registrering af et mønster er afslået, eller en mønsterret er erklæret ugyldig i medfør af stk. 1, litra b), eller stk. 2, kan mønstret registreres eller mønsterretten opretholdes i ændret form, såfremt mønstret i den ændrede form opfylder betingelserne for beskyttelse, og det beholder sin identitet. Registrering eller opretholdelse i ændret form kan omfatte registrering ledsaget af et delvist afkald fra indehaveren af mønsterretten eller indførelse i mønsterregistret af en dom om mønsterrettens delvise ugyldighed.8. En medlemsstat kan uanset stykke 1-7 fastsætte, at de registreringshindrende grunde eller ugyldighedsgrunde, der gælder i vedkommende medlemsstat forud for den dato, hvor de nødvendige bestemmelser for at efterkomme dette direktiv træder i kraft, finder anvendelse på de ansøgninger om registrering af mønstre, som er indgivet forud for nævnte dato, samt på de deraf følgende registreringer.9. En mønsterret kan også erklæres ugyldig, efter at den er bortfaldet, eller der er givet afkald på den.Artikel 12 Rettigheder, som følger af mønsterretten 1. Registreringen af et mønster giver indehaveren eneret til at bruge det og til at forbyde tredjemand, der ikke har hans samtykke, at bruge det. En sådan brug omfatter navnlig fremstilling, udbud, markedsføring, indførsel, udførsel eller brug af et produkt, som mønstret indgår i eller finder anvendelse på, eller oplagring af et sådant produkt med de nævnte formål.2. Dersom de i stk. 1 nævnte handlinger i henhold til en medlemsstats lovgivning ikke kunne forhindres inden datoen for ikrafttrædelsen af de nødvendige bestemmelser for at efterkomme dette direktiv, kan de rettigheder, der følger af mønsterretten, ikke påberåbes med henblik på at forhindre, at en person, der havde påbegyndt sådanne handlinger forud for denne dato, fortsætter hermed.Artikel 13 Begrænsning af de rettigheder, som følger af mønsterretten 1. De rettigheder, som ved et mønsters registrering følger af mønsterretten, kan ikke udøves i forbindelse med:a) handlinger, der foretages i privat og ikke-erhvervsmæssigt øjemedb) handlinger, der foretages i forsøgsøjemedc) eftergørelse i citatøjemed eller til undervisningsbrug, forudsat at sådanne handlinger er forenelige med god forretningsskik og ikke i urimeligt omfang skader den normale udnyttelse af mønstret, og forudsat at kilden angives.2. De rettigheder, som ved et mønsters registrering følger af mønsterretten, kan endvidere ikke udøves i forbindelse med:a) udstyr på skibe og fly, der er hjemmehørende i et andet land, når sådanne fartøjer midlertidigt kommer ind på vedkommende medlemsstats territoriumb) indførsel til medlemsstaten af reservedele og tilbehør med henblik på reparation af sådanne fartøjerc) udførelse af reparationer på sådanne fartøjer.Artikel 14 Overgangsbestemmelse Indtil der vedtages ændringer til dette direktiv på forslag af Kommissionen i henhold til artikel 18, opretholder medlemsstaterne deres gældende ret vedrørende brugen af mønstret for en komponent, der anvendes til reparation af et sammensat produkt, således at det atter får sit oprindelige udseende, og kan kun ændre denne ret, hvis formålet hermed er at liberalisere markedet for sådanne komponenter.Artikel 15 Konsumption af rettigheder De rettigheder, som opnås ved registrering, omfatter ikke handlinger i forbindelse med produkter, som et mønster, der falder inden for beskyttelsesområdet, indgår i eller er anvendt på, når produktet er blevet markedsført i Fællesskabet af mønsterhaveren eller med dennes samtykke.Artikel 16 Forholdet til andre former for beskyttelse Bestemmelserne i dette direktiv berører ikke Fællesskabets eller vedkommende medlemsstats lovgivning om ikke-registrerede mønsterrettigheder, varemærker eller andre kendetegn, patenter, brugsmodeller, typografiske skrifttyper, civilretligt ansvar eller markedsføring.Artikel 17 Forholdet til ophavsret Et mønster, der er beskyttet ved registrering i eller med virkning for en medlemsstat i overensstemmelse med dette direktiv, kan også beskyttes i henhold til vedkommende stats lovgivning om ophavsret fra det tidspunkt, hvor mønstret blev skabt eller fastlagt i en given form. Hver medlemsstat fastsætter, i hvilket omfang og under hvilke betingelser der opnås en sådan beskyttelse, herunder kravet til originalitet.Artikel 18 Revision Tre år efter den i artikel 19 anførte gennemførelsesdato forelægger Kommissionen en analyse af de konsekvenser, bestemmelserne i dette direktiv har haft for Fællesskabets industri, herunder navnlig de mest berørte industrisektorer og særlig producenter af sammensatte produkter og komponenter, forbrugerne, konkurrencen og det indre markeds funktion. Senest et år herefter forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet forslag til de ændringer af dette direktiv, der måtte være nødvendige med henblik på fuldstændig gennemførelse af det indre marked med hensyn til komponenter af sammensatte produkter, samt til enhver anden ændring, som den finder nødvendig i lyset af sine høringer af de mest berørte parter.Artikel 19 Gennemførelsesbestemmelser 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 28. oktober 2001.Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.Artikel 20 Ikrafttræden Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Artikel 21 Adressater Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Luxembourg, den 13. oktober 1998.På Europa-Parlamentets vegneJ. M. GIL-ROBLESFormandPå Rådets vegneC. EINEMFormand(1) EFT C 345 af 23. 12. 1993, s. 14, og EFT C 142 af 14. 5. 1996, s. 7.(2) EFT C 388 af 31. 12. 1994, s. 9, og EFT C 110 af 2. 5. 1995, s. 12.(3) Europa-Parlamentets udtalelse af 12. oktober 1995 (EFT C 287 af 30. 10. 1995, s. 157), Rådets fælles holdning af 17. juni 1997 (EFT C 237 af 4. 8. 1997, s. 1) og Europa-Parlamentets afgørelse af 22. oktober 1997 (EFT C 339 af 10. 11. 1997, s. 52). Europa-Parlamentets afgørelse af 15. september 1998. Rådets afgørelse af 24. september 1998.Erklæring fra Kommissionen Kommissionen deler den bekymring vedrørende bekæmpelsen af efterligninger, som Europa-Parlamentet giver udtryk for.Kommissionen agter inden udgangen af indeværende år at fremlægge en grønbog om plagiering og efterligninger i det indre marked.Kommissionen vil i grønbogen medtage Europa-Parlamentets forslag om, at efterlignere kan pålægges pligt til at give rettighedsindehavere oplysninger vedrørende deres illegale handlinger.Erklæring fra Kommissionen ad artikel 18 Umiddelbart efter vedtagelsen af direktivet og med forbehold af artikel 18 foreslår Kommissionen, at der iværksættes høring af fabrikanter af sammensatte produkter og komponenter hertil inden for motorkøretøjssektoren. Formålet med denne høring skal være at nå frem til en frivillig aftale mellem de berørte parter om beskyttelse af mønstre i tilfælde, hvor det produkt, som mønsteret indgår i eller finder anvendelse på, udgør en komponent af et sammensat produkt, hvis udseende det beskyttede mønster er afhængigt af.Kommissionen samordner denne høring og underretter Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen. Kommissionen opfordrer de hørte parter til at overveje en række muligheder, som en frivillig aftale kan baseres på, herunder et vederlagssystem og en ordning med en begrænset mønsterbeskyttelsesperiode.


Avis juridique important

|

31993L0079

Kommissionens direktiv 93/79/EØF af 21. september 1993 om supplerende gennemførelsesbestemmelser til listerne over sorter af frugtplanteformeringsmateriale og frugtplanter, der føres af leverandørerne i henhold til Rådets direktiv 92/34/EØF

EF-Tidende nr. L 256 af 14/10/1993 s. 0025 - 0031 den finske specialudgave: kapitel 3 bind 53 s. 0017  den svenske specialudgave: kapitel 3 bind 53 s. 0017

KOMMISSIONENS DIREKTIV 93/79/EOEF af 21. september 1993 om supplerende gennemfoerelsesbestemmelser til listerne over sorter af frugtplanteformeringsmateriale og frugtplanter, der foeres af leverandoererne i henhold til Raadets direktiv 92/34/EOEF   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR - under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,  under henvisning til Raadets direktiv 92/34/EOEF af 28. april 1992 om afsaetning af frugtplanteformeringsmateriale og frugtplanter bestemt til frugtproduktion (1), aendret ved Kommissionens beslutning 93/401/EOEF (2), saerlig artikel 9, stk. 6, og ud fra foelgende betragtninger:  Der findes allerede en international ordning for sortsbeskrivelse; Den Internationale Union for Beskyttelse af Plantenyheder (UPOV) har udviklet dette system;  EF-systemet boer baseres paa de erfaringer, der er gjort paa internationalt plan;  for leverandoerer, hvis aktiviteter er begraenset til afsaetning af frugtplanteformeringsmateriale og frugtplanter, boer der gaelde mindre strenge krav;  de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Staaende Komité for Formeringsmateriale og Planter af Frugtslaegter og -arter - UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:   Artikel 1  Ved dette direktiv fastsaettes supplerende gennemfoerelsesbestemmelser til listerne over sorter af frugtplanteformeringsmateriale og frugtplanter, der foeres af leverandoererne i henhold til artikel 9, stk. 2, nr. ii), i direktiv 92/34/EOEF.   Artikel 2  1. De lister, der foeres af leverandoererne, skal omfatte foelgende:  i) sortsnavn, eventuelt med angivelse af sortens almindeligt kendte synonymer ii) angivelse af det anvendte system for sortsvedligeholdelse og opformering iii) sortsbeskrivelse, som minimum paa grundlag af sortens kendetegn og udtryk, jf. bilaget iv) saa vidt muligt angivelse af, hvordan sorten afviger fra de andre sorter, der ligner den mest.  2. Stk. 1, nr. ii) og iv), gaelder ikke for leverandoerer, hvis aktiviteter er begraenset til afsaetning af frugtplanteformeringsmateriale eller frugtplanter.   Artikel 3  1. Medlemsstaterne saetter de noedvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 30. juni 1994. De underretter straks Kommissionen herom.  Naar medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggoerelsen ledsages af en saadan henvisning. De naermere regler for denne henvisning fastsaettes af medlemsstaterne.  2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, de vedtager paa det omraade, som omfattes af naervaerende direktiv.   Artikel 4  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 21. september 1993.  Paa Kommissionens vegne René STEICHEN Medlem af Kommissionen  (1) EFT nr. L 157 af 10. 6. 1992, s. 10.  (2) EFT nr. L 177 af 21. 7. 1993, s. 28.      BILAG   SORTERNES KENDETEGN OG UDTRYK  Citrus L.  Unge skud: anthocyanfarvning af spids (10 til 15 cm fra spidsen) mangler foreligger Frugt: blomsterendens form indsunken afskaaret afrundet svagt fremstaaende staerkt fremstaaende Frugt: overfladefarve groen groen til gul gul gul til orange orange orange til roed lyseroed roed purpurfarvet Frugtens modningstidspunkt meget tidligt tidligt middeltidligt sen meget sen Corylus avellana L.  Tidspunkt for knopudspring (naar knoppen viser to blade) meget tidligt meget tidligt til tidligt tidligt tidligt til middeltidligt middeltidligt middeltidligt til sent sent sent til meget sent meget sent Blomstringstid - hanblomst meget tidligt meget tidligt til tidligt tidligt tidligt til middeltidligt middeltidligt middeltidligt til sent sent sent til meget sent meget sent Blomstringstid - hunblomst meget tidligt meget tidligt til tidligt tidligt tidligt til middeltidligt middeltidligt middeltidligt til sent sent sent til meget sent meget sent Hase: laengde i forhold til frugtens laengde kortere samme laengde laengere Hase: indskaering svag middel staerk Hase: takning af indskaering svag middel staerk Frugt: stoerrelse meget lille lille middelstor stor meget stor Frugt: form kugleformet kegleformet aegformet kort cylinderform lang cylinderform Modningstidspunkt meget tidligt meget tidligt til tidligt tidligt tidligt til middeltidligt middeltidligt middeltidligt til sent sent sent til meget sent meget sent Frugt: kernens procentmaessige vaegt meget lav lav middel hoej meget hoej Cydonia L.  Plante: vaekstform opret delvis opret udbredt Blad: form elliptisk omvendt aegformet aegformet afrundet Frugt: almindelig form kugleformet aegformet paereformet taljeret uregelmaessig aflang Fragaria x Ananassa Duch.  Blomsterstand: stilling i forhold til bladene lavere i samme hoejde hoejere Frugt: stoerrelse meget lille lille middelstor stor meget stor Frugt: dominerende form nyreformet fladtrykt afrundet kegleform dobbelt kegleform naesten cylindrisk kileformet aegformet hjerteformet Frugt: farve hvidgul lys orange orange orangeroed roed purpur moerk purpur Modningstidspunkt (50 % af planterne har modne frugter) meget tidligt tidligt middeltidligt sent meget sent Baeringstype ikke remonterende delvis remonterende fuldt remonterende Juglans regia L.  Tidspunkt for knopudspringning meget tidligt meget tidligt til tidligt tidligt til middeltidligt middeltidligt middeltidligt til sent sent sent til meget sent meget sent Trae: type hunblomsterstand enkel sammensat Trae: forgrening af hunblomsterstande endestillet blomst aabner sidst endestillet blomst aabner foerst Modningstidspunkt tidligt tidligt til middeltidligt middeltidligt middeltidligt til sent sent Malus Mill.  Trae: vaekstkraft svagtvoksende middelkraftig kraftigvoksende Frugt: form kugleform kugle- til kegleform kort kugle- til kegleform flad flad kugleform kegleform lang kegleform trunkeret kegleform ellipseform ellipse- til kegleform (aegform) aflang aflang kegleform aflang taljeret Frugt: daekfarve orange roed purpur brunlig Tidspunkt for blomstringens begyndelse (10 % af blomsterne aabne) meget tidligt tidligt middeltidligt sent meget sent Tidspunkt for spisemodenhed meget tidligt tidligt middeltidligt sent meget sentGrundstammer:  Trae: vaekstkraft (i moderplantebed) svag middel kraftig Trae: antal basale skud (i moderplantebed) meget faa faa middel mange ekstra mange Olea europaea L.  Frugt: form aflang ellipseformet kugleformet Frugt: spids mangler forefindes Frugt: stilkendens form afrundet lige afskaaret indsunken Frugt: bredde af stilkhule smal middel bred Prunus amygdalus (L.) Batsch Tidspunkt for blomstringens begyndelse meget tidligt meget tidligt til tidligt tidligt tidligt til middeltidligt middeltidligt middeltidligt til sent sent sent til meget sent meget sent Blomst: kronbladenes farve hvid lyseroed hvid lyseroed moerk lyseroed Modningstidspunkt meget tidligt tidligt middeltidligt sent meget sent Toer frugt: blomsterendens form flad afrundet tilspidset Kerne: form smal elliptisk elliptisk bred elliptisk meget bred elliptisk Prunus armeniaca L.  Frugt: stoerrelse lille middelstor stor Frugt: dybde af stilkhule lav middel dyb Frugt: hudens grundfarve hvid floedefarvet til gul lys orange orange moerk orange Frugt: frugtkoedets farve hvid floedefarvet lys orange orange moerk orange Tidspunkt for blomstringens begyndelse (naar traeet har enkelte fuldt udsprungne blomster) tidligt middeltidligt sent Modningstidspunkt meget tidligt tidligt middeltidligt sent meget sent Prunus avium L. og Prunus cerasus L.  Blomstringstidspunkt meget tidligt tidligt middeltidligt sent meget sent Frugt: stoerrelse meget lille lille middelstor stor meget stor Frugt: hudens farve gul orangeroed cinnoberroed paa bleggul baggrund cinnoberroed mahogni sort Frugt: modningstidspunkt meget tidligt tidligt middeltidligt sent meget sent Prunus domestica L.  Frugt: stoerrelse (paa modne frugter) meget lille lille middelstor stor meget stor Frugt: almindelig form/profil (paa modne frugter) fladrund afrundet aflang langstrakt Frugt: hudens grundfarve (inkl. vokslag paa modne frugter) hvidlig (gennemsigtig) groen gulliggroen gul orangegul roed purpur blaaviolet Frugt: frugtkoedets farve (paa moden frugt) hvidlig gul gulliggroen groen orange roed Sten: sammenhaeng med frugtkoed (paa moden frugt) fristenet delvis fristenet ikke fristenet Sten: stoerrelse i forhold til frugt (paa moden frugt) lille middelstor stor Modningstidspunkt meget tidligt tidligt middeltidligt sen meget sen Prunus persica (L.) Batsch Trae: vaeksttype normal sporetype Blomstrende skud: anthocyanfarvning mangler foreligger Tidspunkt for blomstringens begyndelse meget tidligt tidligt middeltidligt sen meget sen Blomst: form rosenlignende klokkeformet Kronblad: stoerrelse meget lille lille middelstor stor meget stor Bladstilk: nektarier mangler forefindes Bladstilk: nektariernes form runde nyreformede Frugt: behaaring mangler forefindes Frugt: frugtkoedets grundfarve hvid gul til orangegul roed Sten: sammenhaeng med frugtkoed ja nej Modningstidspunkt meget tidligt tidligt middeltidligt sen meget sen Prunus salicina L.  Frugt: stoerrelse meget lille lille middelstor stor meget stor Frugt: hudens grundfarve hvidlig (gennemsigtig) groen gulliggroen gul orange til gul roed purpur blaaviolet moerkeblaa Frugt: frugtkoedets farve hvidlig gul gullig til groen groen orange roed Blomstringstidspunkt meget tidligt tidligt middeltidligt sent meget sent Modningstidspunkt meget tidligt tidligt middeltidligt sent meget sent Pyrus communis L.  Blomstringstidspunkt (dato for fuld blomstring) meget tidligt tidligt middeltidligt sent meget sent Frugt: stoerrelse meget lille lille middelstor stor meget storFrugtens form/profil (i laengdesnit) konkav lige konveks Frugt: laengde i forhold til laengste diameter meget kort kort middel aflang meget aflang Frugt: hudens grundfarve (ved modenhed) groen gulgroen gul roed Frugt: stilkens laengde kort middel lang Plukketidspunkt meget tidligt tidligt middeltidligt sent meget sent Ribes silvestre Mert et Koch,  Ribes niveum Lindl. (roed og hvid ribs) Baer: modningstidspunkt meget tidligt tidligt middeltidligt sent meget sent Frugtklasse: laengde inklusive stilk meget kort kort middellang lang meget lang Baer: stoerrelse meget smaa smaa middelstore store meget store Baer: farve hvide hvidgule lyseroede roede Ribes uva crispa L. (stikkelsbaer) Plante: form omvendt aegformet kugleformet horisontalt ellipseformet Frugt: stoerrelse meget lille lille middelstor stor meget stor Frugt: form kugleformet ellipseformet paereformet Frugt: farve gul gulgroen groen med hvidt skaer groen roed Frugt: modningstidspunkt meget tidligt tidligt middeltidligt sent meget sent Ribes nigrum L. (solbaer) Plante: forhold mellem hoejde og diameter lav middelhoej hoej Baer: stoerrelse meget smaa smaa middelstore store meget store Baer: modningstidspunkt meget tidligt tidligt middeltidligt sent meget sent Rubus subgenus Eubatus Sect. Moriferi og Ursini (Brombaer) og hybrider heraf Plante: voksemaade opret opret til delvis opret delvis opret delvis opret til ranket ranket Hvilende skud: torne mangler forefindes Frugt: stoerrelse meget lille lille middelstor stor meget stor Tidspunkt for begyndende modning meget tidligt tidligt middeltidligt sent meget sent Rubus idaeus L. (Hindbaer) Plante: antal unge skud meget faa faa middel mange ekstra mange For sorter som hovedsageligt baerer frugt paa sidste aars skud om sommeren Hvilende skud: farve graabrun graabrun til brun brun brun til purpurbrun purpurbrun Frugt: farve gul lyseroed mellemroed moerkeroed orange purpur sort Frugt: stoerrelse meget lille lille middelstor stor meget stor Frugt: forhold mellem laengde og bredde lige saa lang som bred laengere end bred meget laengere end bred Hovedparten af frugten paa sidste aars skud om sommeren paa dette aars skud om efteraaret Modningstidspunkt paa sidste aars skud meget tidligt tidligt middeltidligt sent meget sent


Avis juridique important

|

31983L0466

Kommissionens treogfyrretyvende direktiv 83/466/EØF af 28. juli 1983 om ændring af bilagene til Rådets direktiv 70/524/EØF om tilsætningsstoffer til foderstoffer

EF-Tidende nr. L 255 af 15/09/1983 s. 0028 - 0030

++++  KOMMISSIONENS TREOGFYRRETYVENDE DIREKTIV  af 28 . juli 1983  om aendring af bilagene til Raadets direktiv 70/524/EOEF om tilsaetningsstoffer til foderstoffer   ( 83/466/EOEF )  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ,  under henvisning til Raadets direktiv 70/524/EOEF af 23 . november 1970 om tilsaetningsstoffer til foderstoffer ( 1 ) , senest aendret ved Kommissionens tooogfyrretyvende direktiv 83/226/EOEF ( 2 ) , saerlig artikel 6 , og  ud fra foelgende betragtninger :  I bestemmelserne i direktiv 70/524/EOEF fastsaettes , at bilagenes indhold til stadighed tilpasses den videnskabelige og tekniske udvikling ;  der er gjort mange forsoeg med visse tilsaetningsstoffer tilhoerende grupperne coccidiostatica og konserveringsstoffer , som hidtil har vaeret tilladt til visse formaal paa nationalt plan ; paa grundlag af de gennemfoerte undersoegelser og erfaringen kan disse tilsaetningsstoffer tillades anvendt til de fastsatte formaal i hele Faellesskabet ;  der er med held gjort forsoeg i visse medlemsstater med anvendelse af antibiotikummet " Avoparcin " til nye formaal ; anvendelsen til disse nye formaal boer derfor midlertidigt godkendes i det mindste paa nationalt plan , indtil de kan godkendes i hele Faellesskabet ;  undersoegelsen af forskellige af de tilsaetningsstoffer , der er anfoert i bilag II , og som derfor kan tillades anvendt paa nationalt plan , er ikke tilendebragt ; tilladelsens varighed boer derfor forlaenges for disse stoffer for en naermere angivet periode ;  de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den staaende Foderstofkomité -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :  Artikel 1  I bilagene til direktiv 70/524/EOEF foretages foelgende aendringer :  1 . I bilag I  a ) i del D " Coccidiostatica og andre laegemidler "  aa ) under position E 755 " Metiklorpindol " aendres angivelsen " 3 dage " i kolonnen " Bestemmelser i oevrigt " til " 5 dage " for saa vidt angaar slagtekyllinger og perlehoens ;  bb ) suppleres position E 757 " Monensin-natrium " saaledes :  EOEF-nr . * Tilsaetningsstoffer * Kemisk betegnelse , beskrivelse * Dyreart * Maksimumsalder * ppm af fuldfoderet * Bestemmelser i oevrigt *   * * * * * Mindste indhold * Stoerste indhold * *   * * * Kalkuner * 16 uger * 90 * 100 * Indgivelse forbudt mindst tre dage foer slagtning *  cc ) indsaettes foelgende position :  EOEF-nr . * Tilsaetningsstoffer * Kemisk betegnelse , beskrivelse * Dyreart * Maksimumsalder * ppm af fuldfoderet * Bestemmelser i oevrigt *   * * * * * Mindste indhold * Stoerste indhold * *  E 763 * Lasalocid-natrium * C14H35O * Na * Slagtekyllinger * 16 uger * 75 * 125 * Indgivelse forbudt mindst fem dage foer slagtning *  b ) i del G " Konserveringsmidler " indsaettes foelgende position :  EOEF-nr . * Tilsaetningsstoffer * Kemisk betegnelse , beskrivelse * Dyreart * Maksimumsalder * ppm af fuldfoderet * Bestemmelser i oevrigt *   * * * * * Mindste indhold * Stoerste indhold * *  E 240 * Formaldehyd * * Svin * 6 maaneder * * * Skummetmaelk : Stoerste indhold : 600 ppm *  2 . I bilag II :  a ) i del A i " Antibiotika " :  aa ) suppleres position nr . 22 " Avoparcin " saaledes :  EOEF-nr . * Tilsaetningsstoffer * Kemisk betegnelse , beskrivelse * Dyreart * Maksimumsalder * ppm af fuldfoderet * Bestemmelser i oevrigt * Tilladelsens varighed *   * * * * * Mindste indhold * Stoerste indhold * * *   * * * Kalve * 6 maaneder * 20 * 40 * Maelkeerstatningsfoder * 30 . november 1984 *   * * * Slagtekvaeg * - * 15 * 45 * I brugsanvisninger anfoeres : * 30 . november 1984 *   * * * * * * * for tilskudsfoder : stoerste dosis i daglig fodermaengde boer ikke overskride : * *   * * * * * * * - for 100 kg kropsvaegt : 155 mg * *   * * * * * * * - over 100 kg kropsvaegt : tilsaetning af 6,5 mg for hver 10 kg stigning i kropsvaegten * *  bb ) I kolonnen " Tilladelsens varighed " aendres datoen 30 . november 1983 til 30 . november 1984 for position nr . 25 Nosiheptid  b ) i del B " Coccidiostatica og andre laegemidler "  aa ) aendres datoen 30 . november 1983 i kolonnen  " Tilladelsens varighed " til 30 . november 1984 for nedennaevnte positioner :  Nr . 6 Nicarbazin ,  Nr . 19 Nifursol ,  Nr . 22 Halofuginon ,  bb ) aendres datoen 30 . november 1983 i kolonnen  " Tilladelsen varighed " til 30 . juni 1984 for nedennaevnte positioner :  Nr . 20 Amprolium-Sulfaquinoxalin-Etopabat ( blanding af 18 dele ( a ) , 10,8 dele ( b ) og 0,9 dele ( c ) )  Nr . 21 Amprolium-Sulfaquinoxalin-Etopabat-pyrimetamin  ( blanding af 20 dele ( a ) , 12 dele ( b ) , 1 del  ( c ) og 1 del ( d ) )  c ) i del D " Konserveringsmidler "  aa ) aendres position 5 paa foelgende maade :  EOEF-nr . * Tilsaetningsstoffer * Kemisk betegnelse , beskrivelse * Dyreart * Maksimumsalder * ppm af fuldfoderet * Bestemmelser i oevrigt * Tilladelse varighed *   * * * * * Mindste indhold * Stoerste indhold * * *  5 * Formaldehyd * * Alle * * * * Alle foderstoffer bortset fra skummetmaelk til svin * 30 . november 1984 *  bb ) aendres datoen 30 . november 1983 i kolonnen  " Tilladelsens varighed " til 30 . november 1984 for nedennaevnte positioner :  Nr . 16 Natriumnitrit ( E 250 )  Nr . 19 1,2-Propandiol  d ) i del G " Bindemidler , antiklumpningsmidler og koaguleringsmidler " aendres datoen 30 . november 1983 i kolonnen " Tilladelsens varighed " til 30 . november 1984 for nedennaevnte positioner :  Nr . 1 Bentonit og montmorillonit ,  Nr . 2 Vermiculit ,  Nr . 3 Kaolinler , asbestfri ,  Nr . 4 Naturlige blandinger af steatit og chlorit , asbestfri , undtagen blanding E 554 .  Artikel 2  Medlemsstaterne saetter de noedvendige love og administrative bestemmelser i kraft for senest den 1 . december 1983 at efterkomme bestemmelserne i artikel 1 , nr . 1 . De underretter straks Kommissionen nerom .  Artikel 3  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 28 . juli 1983 .  Paa Kommissionens vegne  Poul DALSAGER  Medlem af Kommissionen  ( 1 ) EFT nr . L 270 af 14 . 12 . 1970 , s . 1 .  ( 2 ) EFT nr . L 147 af 16 . 6 . 1983 , s . 18 .


Avis juridique important

|

32002L0029

Kommissionens direktiv 2002/29/EF af 19. marts 2002 om ændring af direktiv 2001/32/EF for så vidt angår visse beskyttede zoner, som er udsat for særlige plantesundhedsrisici i Fællesskabet

EF-Tidende nr. L 077 af 20/03/2002 s. 0026 - 0028

Kommissionens direktiv 2002/29/EFaf 19. marts 2002om ændring af direktiv 2001/32/EF for så vidt angår visse beskyttede zoner, som er udsat for særlige plantesundhedsrisici i FællesskabetKOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets direktiv 2000/29/EF af 8. maj 2000 om foranstaltninger mod indslæbning i Fællesskabet af skadegørere på planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Fællesskabet(1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2001/33/EF(2), særlig artikel 2, stk. 1, litra h), første afsnit,under henvisning til Kommissionens direktiv 2001/32/EF af 8. maj 2001 om anerkendelse af beskyttede zoner, som er udsat for særlige plantesundhedsrisici i Fællesskabet, og om ophævelse af direktiv 92/76/EØF(3), særlig artikel 2, ogud fra følgende betragtninger:(1) I henhold til direktiv 2001/32/EF er Irland, Italien (Emilia-Romagna: provinserne Forli-Cesena, Parma, Piacenza og Rimini; Lombardia; Trentino-Alto Adige: den autonome provins Bolzano; Veneto) og Østrig (Burgenland, Kärnten, Niederösterreich, Osttirol, Steiermark, Wien) foreløbigt anerkendt som "beskyttede zoner" med hensyn til Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. for en periode, der udløber den 31. marts 2002.(2) I henhold til direktiv 2001/32/EF er Det Forenede Kongerige foreløbigt anerkendt som beskyttet zone med hensyn til beet necrotic yellow vein virus for en periode, der udløber den 31. marts 2002.(3) Af oplysninger fra Østrig, Irland og Italien fremgår det, at den foreløbige anerkendelse af de beskyttede zoner i disse lande med hensyn til Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. undtagelsesvis bør forlænges i endnu en periode, så de officielle ansvarlige organer i disse lande kan afslutte indsamlingen af oplysninger om udbredelsen af Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. og afslutte deres bestræbelser på at udrydde denne skadegører i de pågældende områder.(4) Af oplysninger fra Italien fremgår det, at den beskyttede zone i Puglia ikke længere bør anerkendes som en permanent beskyttet zone med hensyn til Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al., men nu bør anerkendes foreløbigt som beskyttet zone med hensyn til Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. i en begrænset periode, der udløber den 31. marts 2003, så de officielle ansvarlige organer kan afslutte indsamlingen af oplysninger om udbredelsen af Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. og afslutte deres bestræbelser på at udrydde denne skadegører i denne beskyttede zone.(5) Af oplysninger fra Italien fremgår det, at nogle dele af provinsen Veneto ikke længere bør anerkendes som beskyttede zoner med hensyn til Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al., fordi det ser ud til, at skadegøreren er meget udbredt i disse zoner, samtidig med, at den foreløbige anerkendelse som beskyttede zoner for andre zoners vedkommende med hensyn til Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. undtagelsesvis bør forlænges i endnu en begrænset periode.(6) Af oplysninger fra Det Forenede Kongerige om forekomsten af beet necrotic yellow vein virus fremgår det, at den beskyttede zone ikke længere bør opretholdes for hele Det Forenede Kongerige med hensyn til beet necrotic yellow vein virus, men bør begrænses til Nordirland.(7) Efter direktiv 2001/32/EF er Sverige permanent blevet anerkendt som beskyttet zone med hensyn til beet necrotic yellow vein virus. Af oplysninger fra Sverige om forekomsten af beet necrotic yellow vein virus fremgår det, at Sverige nu bør anerkendes foreløbigt som beskyttet zone med hensyn til beet necrotic yellow vein virus i en begrænset periode, der udløber den 31. marts 2003, så de officielle ansvarlige organer kan afslutte indsamlingen af oplysninger om udbredelsen af beet necrotic yellow vein virus og afslutte deres bestræbelser på at udrydde denne skadegører.(8) Definitionen af planter, for hvilke der er blevet anerkendt beskyttede zoner med hensyn til Citrus tristeza virus, bør ændres.(9) Af oplysninger fra Det Forenede Kongerige baseret på ajourførte undersøgelser fremgår det, at den beskyttede zone, der er anerkendt for Dendroctonus micans Kugelan i Det Forenede Kongerige, bør ændres.(10) Af oplysninger fra Frankrig baseret på ajourførte undersøgelser fremgår det, at den beskyttede zone, der er anerkendt for Matsucoccus feytaudi Duc. i Frankrig, ikke længere bør opretholdes.(11) Direktiv 2001/32/EF bør derfor ændres.(12) De i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Plantesundhed -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1I direktiv 2001/32/EF foretages følgende ændringer:1) I artikel 1 foretages følgende ændringer:a) Andet afsnit affattes således: "Når det gælder litra b), punkt 2, for Irland, for Italien (Puglia, Emilia-Romagna: provinserne Forli-Cesena, Parma, Piacenza og Rimini; Lombardia; Trentino-Alto Adige: den autonome provins Bolzano; Veneto: undtagen i provinsen Rovigo kommunerne Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquà Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba og Salara og i provinsen Padova kommunerne Castelbaldo, Barbona, Piacenza d'Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani og Masi og i provinsen Verona kommunerne Palù, Roverchiara, Legnago (den del af det kommunale område, der ligger nordøst for Transpolesana-nationalvejen), Castagnaro, Ronco all'Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari) og for Østrig (Burgenland, Kärnten, Niederösterreich, Tirol (det administrative distrikt Lienz), Steiermark og Wien) anerkendes de nævnte zoner indtil den 31. marts 2003."b) Stk. 3 affattes således: "Når det gælder litra d), punkt 1, anerkendes den nævnte zone i Sverige indtil den 31. marts 2003."2) Bilaget ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv.Artikel 2Medlemsstaterne vedtager og offentliggør de nødvendige love og administrative bestemmelser for at efterkomme dette direktiv senest den 31. marts 2002. De underretter straks Kommissionen herom.De anvender disse bestemmelser fra den 1. april 2002.Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.Artikel 3Dette direktiv træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Artikel 4Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 19. marts 2002.På Kommissionens vegneDavid ByrneMedlem af Kommissionen(1) EFT L 169 af 10.7.2000, s. 1.(2) EFT L 127 af 9.5.2001, s. 42.(3) EFT L 127 af 9.5.2001, s. 38.BILAG1. I litra a), punkt 4, affattes angivelsen i højre kolonne således: >TABELPOSITION>.2. I litra a) udgår punkt 14.3. I litra b), punkt 2, affattes angivelsen i højre kolonne således: >TABELPOSITION>.4. I litra d), punkt 1, ændres "Det Forenede Kongerige" i højre kolonne til "Det Forenede Kongerige (Nordirland)".5. I litra d), punkt 3, udgår ", der angriber frugter af Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., og hybrider heraf, med blade og stilke" i venstre kolonne.