Avis juridique important

|

31996L0097

Rådets Direktiv 96/97/EF af 20. december 1996 om ændring af direktiv 86/378/EØF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder inden for de erhvervstilknyttede sociale sikringsordninger

EF-Tidende nr. L 046 af 17/02/1997 s. 0020 - 0024

RÅDETS DIREKTIV 96/97/EF af 20. december 1996 om ændring af direktiv 86/378/EØF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder inden for de erhvervstilknyttede sociale sikringsordninger RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 100,under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (3), ogud fra følgende betragtninger:I henhold til traktatens artikel 119 skal hver medlemsstat gennemføre princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde; ved løn forstås den almindelige grund- eller minimumsløn og alle andre ydelser, som arbejdstageren som følge af arbejdsforholdet modtager direkte eller indirekte fra arbejdsgiveren i penge eller naturalier;De Europæiske Fællesskabers Domstol fastslår i sin dom af 17. maj 1990 i sag 262/88, Barber mod Guardian Royal Exchange Assurance Group (4), at alle ydelser, der udbetales i henhold til erhvervstilknyttede pensionsordninger, udgør en del af lønnen som omhandlet i traktatens artikel 119;i ovennævnte dom og den senere præcisering af den i dommen af 14. december 1993 i sag C-110/91, Moroni mod Collo GmbH (5), har Domstolen fortolket traktatens artikel 119 således, at forskelsbehandling af mænd og kvinder inden for de erhvervstilknyttede sociale sikringsordninger generelt er forbudt, ikke blot når det drejer sig om at fastsætte pensionsalderen, men også når der tilbydes en erhvervstilknyttet pension i stedet for en godtgørelse i forbindelse med afskedigelse af økonomiske årsager;i henhold til protokol nr. 2 ad traktatens artikel 119, der er knyttet til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, skal ydelser i medfør af en erhvervstilknyttet social sikringsordning ikke anses for løn, hvis og i det omfang de kan henføres til beskæftigelsesperioder, der ligger forud for den 17. maj 1990, undtagen for arbejdstagere eller deres ydelsesberettigede pårørende, der inden denne dato har anlagt søgsmål eller indbragt en dertil svarende klage i overensstemmelse med den relevante nationale ret;i dommene af 28. september 1994 i sag C-57/93, Vroege mod NCIV Instituut voor Volkshuisvesting BV (6), og i sag C-128/93, Fisscher mod Voorhuis Hengelo BV (7), udtaler Domstolen, at ovennævnte protokol ingen betydning har for retten til at være omfattet af en erhvervstilknyttet pensionsordning, idet denne ret fortsat reguleres af dommen af 13. maj 1986 i sag 170/84, Bilka-Kaufhaus GmbH mod Hartz (8), og at den tidsmæssige begrænsning af dommen af 17. maj 1990 i sag C-262/88, Barber-dommen, ikke gælder for retten til at være omfattet af en erhvervstilknyttet pensionsordning; Domstolen har ligeledes fastslået, at nationale regler om søgsmålsfrister i nationale retsforhold kan gøres gældende over for arbejdstagere, der påberåber sig deres ret til at være omfattet af en erhvervstilknyttet pensionsordning, på betingelse af at reglerne ikke er mindre gunstige for søgsmål af denne art end for tilsvarende søgsmål i henhold til national ret, og at de ikke i praksis gør det umuligt at udøve rettigheder i henhold til fællesskabsretten; Domstolen har desuden fastslået, at den omstændighed, at en arbejdstager kan kræve at blive omfattet af en erhvervstilknyttet pensionsordning med tilbagevirkende kraft, ikke indebærer, at arbejdstageren kan undgå at betale bidrag til ordningen for det tidsrum, der er tale om;udelukkelse af arbejdstagere på grund af deres arbejdskontrakts karakter fra en virksomhedstilknyttet eller branchetilknyttet social sikringsordning kan udgøre indirekte forskelsbehandling af kvinder;Domstolen har endvidere i sin dom af 9. november 1993 i sag C-132/92, Birds Eye Walls Ltd mod Friedel M. Roberts (9), fastslået, at traktatens artikel 119 ikke er til hinder for, at der ved beregningen af en »overgangspension«, som arbejdsgiveren udbetaler til mandlige og kvindelige ansatte, der er gået på førtidspension på grund af dårligt helbred, og som navnlig skal opveje mistede indtægter som følge af, at de pågældende endnu ikke har nået den alder, der er fastsat for udbetaling af den lovbestemte pension, tages hensyn til det beløb, de senere vil modtage i lovpligtig pension, og at overgangspensionen nedsættes tilsvarende, selv om resultatet heraf - for så vidt angår mænd og kvinder mellem 60 og 65 år - er, at en kvindelig tidligere ansat modtager en mindre overgangspension end en mandlig tidligere ansat, idet forskellen svarer til det beløb, kvinden er berettiget til i lovpligtig pension, fra hun fylder 60 år, for de beskæftigelsesperioder, hun har tilbagelagt hos arbejdsgiveren;Domstolen bekræfter i dommen af 6. oktober 1993 i sag C-109/91, Ten Oever mod Stichting Bedrijfpensioenfonds voor het Glazenwassers- en Schoonmaakbedrijf (10), samt i dommene af 14. december 1993 i sag C-110/91, Moroni-dommen, af 22. december 1993 i sag C-152/91, Neath mod Hugh Steeper Ltd (11), og af 28. september 1994 i sag C-200/91, Coloroll Pension Trustees Limited mod Russell m.fl. (12), at i medfør af dommen af 17. maj 1990 i sag C-262/88, Barber-dommen, kan den direkte virkning af traktatens artikel 119 kun påberåbes til støtte for krav om ligebehandling med hensyn til erhvervstilknyttede pensioner, for så vidt angår ydelser, der vedrører beskæftigelsesperioder efter den 17. maj 1990, medmindre arbejdstagerne eller deres ydelsesberettigede pårørende forinden har anlagt søgsmål eller indgivet en dertil svarende administrativ klage i overensstemmelse med national lovgivning;Domstolen bekræfter i ovennævnte domme i sag C-109/91, Ten Oeverdommen, og i sag C-200/91, Coloroll-dommen, at den tidsmæssige begrænsning af Barber-dommen gælder, for efterladtepensioner, og at der følgelig kun kan kræves ligebehandling på dette område for så vidt angår beskæftigelsesperioder efter den 17. maj 1990, medmindre de pågældende forinden har anlagt søgsmål eller indgivet en dertil svarende administrativ klage i overensstemmelse med national lovgivning:Domstolen præciserer endvidere i dommene i sag C-152/91 og i sag C-200/91, at lønmodtagernes bidrag til en ydelsesdefineret pensionsordning skal være ens for mandlige og kvindelige arbejdstagere, da de er omfattet af traktatens artikel 119; det forhold, at der på grund af anvendelse af forskellige aktuarmæssige faktorer for mænd og kvinder ikke indbetales samme arbejdsgiverbidrag inden for rammerne af funderede og ydelsesdefinerede pensionsordninger, skal ikke bedømmes efter denne artikel;Domstolen præciserer i dommene af 28. september 1994 i sag C-408/92, Smith mod Advel Systems (13), og i sag C-28/93, Van den Akker mod Stichting Shell Pensioenfonds (14), at traktatens artikel 119 er til hinder for, at en arbejdsgiver for at efterkomme dommen af 17. maj 1990 i sag C-262/88, Barber-dommen, sætter kvinders pensionsalder op til samme niveau som mænds for så vidt angår beskæftigelsesperioder mellem den 17. maj 1990 og ikrafttrædelsestidspunktet for de nævnte foranstaltninger; artikel 119 er derimod ikke til hinder herfor for så vidt angår beskæftigelsesperioder efter dette tidspunkt; for så vidt angår beskæftigelsesperioder før den 17. maj 1990 indeholdt fællesskabsretten ikke nogen forpligtelse, der kunne begrunde foranstaltninger, som med tilbagevirkende kraft begrænser de fordele, kvinder har haft;Domstolen præciserer i ovennævnte dom i sag C-200/91, Coloroll-dommen, at supplerende ydelser, der hidrører fra bidrag, som arbejdstagerne frivilligt har indbetalt, ikke falder ind under anvendelsesområdet for traktatens artikel 119;i det tredje handlingsprogram på mellemlang sigt (1991 1995) (15) om lige muligheder for kvinder og mænd har Kommissionen endnu engang understreget betydningen af, at der vedtages passende foranstaltninger for at tage hensyn til konsekvenserne af dommen i sag 262/88, Barber-dommen;sidstnævnte dom gør automatisk nogle af bestemmelserne vedrørende lønmodtagere i Rådets direktiv 86/378/EØF af 24. juli 1986 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder inden for de erhvervstilknyttede sociale sikringsordninger (16) ugyldige;traktatens artikel 119 gælder umiddelbart og kan påberåbes for de nationale domstole over for enhver arbejdsgiver, det være sig en privat person eller en juridisk person, og det tilkommer disse domstole at sikre beskyttelsen af de rettigheder, denne bestemmelse giver borgerne;af hensyn til retssikkerheden er det imidlertid nødvendigt at ændre direktiv 86/378/EØF for at tilpasse de bestemmelser, der er påvirket af retspraksis ifølge Barber-dommen -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1 I direktiv 86/378/EØF foretages følgende ændringer:1) Artikel 2 affattes således:»Artikel 21. Ved »erhvervstilknyttede sikringsordninger« forstås ordninger, der ikke er omfattet af direktiv 79/7/EØF, og som har til formål at sikre arbejdere, uanset om de er lønmodtagere eller selvstændige erhvervsdrivende, inden for en virksomhed eller en gruppe af virksomheder, inden for en erhvervsgren eller inden for en faglig eller tværfaglig branche, ydelser, som skal supplere ydelserne fra de lovbestemte sociale sikringsordninger eller træde i stedet for disse, uanset om medlemskab af disse ordninger er obligatorisk.2. Direktivet gælder ikke for:a) individuelle aftaler for selvstændige erhvervsdrivendeb) ordninger for selvstændige erhvervsdrivende, hvori kun én person deltagerc) lønmodtageres forsikringsaftaler, hvori arbejdsgiveren ikke er partd) frivillige bestemmelser i erhvervstilknyttede sikringsordninger, som tilbydes deltagerne individuelt for at sikre dem:- supplerende ydelser eller- valg af den dato, fra hvilken de normale ydelser til selvstændige erhvervsdrivende skal løbe, eller valg mellem flere ydelsere) erhvervstilknyttede sikringsordninger, for så vidt ydelserne finansieres af frivillige lønmodtagerbidrag.3. Bestemmelserne i dette direktiv er ikke til hinder for, at en arbejdsgiver giver personer, der har nået den alder, hvor de er berettiget til en pension i medfør af en erhvervstilknyttet sikringsordning, men som endnu ikke er berettiget til den lovbestemte alderspension, en supplerende pension med henblik på at udligne eller tilnærme de samlede ydelser til de ydelser, som modtages af personer af det andet køn, der befinder sig i samme situation, og som allerede har nået den alder, hvor de er berettiget til den lovbestemte pension, indtil modtagerne af denne supplerende pension har nået den lovbestemte pensionsalder.«2) Artikel 3 affattes således:»Artikel 3Dette direktiv finder anvendelse på den erhvervsaktive del af befolkningen, herunder selvstændige erhvervsdrivende, arbejdstagere, der midlertidigt er uden arbejde på grund af sygdom, svangerskab og fødsel, ulykke eller ufrivillig arbejdsløshed, og personer, der søger arbejde, på pensionerede og invalide arbejdstagere samt på disse arbejdstageres ydelsesberettigede pårørende, i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis.«3) Artikel 6 affattes således:»Artikel 61. Bestemmelser, der er i modstrid med princippet om ligebehandling, er bestemmelser, som direkte eller indirekte, navnlig ved henvisning til ægteskabelig eller familiemæssig stilling, er baseret på kønnet for så vidt angår fastsættelse af:a) hvilke personer der har ret til at deltage i en erhvervstilknyttet sikringsordningb) om deltagelse i en erhvervstilknyttet sikringsordning er tvungen eller frivilligc) forskellige regler vedrørende alder ved indtrædelse i ordningen eller vedrørende krav om minimal beskæftigelsesperiode eller om en minimumsperiode for tilslutning til ordningen, for så vidt angår erhvervelse af ydelserd) forskellige regler for tilbagebetaling af bidrag, med undtagelse af hvad der er fastsat i litra h) og i), når arbejdstageren forlader ordningen uden at have opfyldt betingelserne for at få udbetalt langtidsydelser med opsættende virkninge) forskellige betingelser for tilkendelse af ydelser eller for begrænsning af disse ydelser til det ene af kønnenef) forskellige aldersgrænser for pensionsretg) regler, der suspenderer rettigheder eller adgangen til erhvervelse af rettigheder under lovbestemt eller overenskomstmæssig barselorlov eller orlov af familiemæssige årsager, som betales af arbejdsgiverenh) forskellige ydelsesniveauer, undtagen i det omfang det er nødvendigt som følge af aktuarmæssige faktorer, der er forskellige for de to køn i forbindelse med bidragsdefinerede ordningerfor så vidt angår ordninger, der er funderede og ydelsesdefinerede, kan visse elementer (som bilaget indeholder eksempler på) være uens, såfremt de uens beløb skyldes anvendelsen af aktuarmæssige faktorer, der er forskellige for de to køn, ved iværksættelsen af finansieringen af ordningeni) forskellige bidragsniveauer for lønmodtagerneforskellige bidragsniveauer for arbejdsgiverne, bortset fra:- i forbindelse med bidragsdefinerede ordninger, hvis formålet er at gøre størrelsen af pensionsydelserne til begge køn ens eller tilnærme dem til hinanden- i forbindelse med ordninger, der er funderede og ydelsesdefinerede, når arbejdsgiverens bidrag tager sigte på at sikre finansieringen af udgifterne til disse ydelsesdefinerede ordningerj) forskellige normer eller normer, der kun gælder for det ene køn, med undtagelse af hvad der er fastsat i litra h) og i), for erhvervelse eller bevarelse af retten til at få udbetalt ydelser med opsættende virkning, når den pågældende forlader ordningen.2. Når det overlades til ordningens administrative organer at træffe afgørelse om tilkendelse af ydelser i henhold til dette direktiv, skal de pågældende organer overholde ligebehandlingsprincippet.«4) Artikel 8 affattes således:»Artikel 81. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at bestemmelser i erhvervstilknyttede sikringsordninger for selvstændige erhvervsdrivende, der er i modstrid med ligebehandlingsprincippet, tages op til revision med virkning fra senest den 1. januar 1993.2. Dette direktiv er ikke til hinder for, at rettigheder og pligter, som vedrører en periode for medlemskab af en erhvervstilknyttet ordning for selvstændige erhvervsdrivende, der ligger forud for revisionen af den pågældende ordning, fortsat er undergivet de bestemmelser i ordningen, som var gældende i den pågældende periode.«5) Artikel 9 affattes således:»Artikel 9Hvad angår selvstændige erhvervsdrivendes ordninger kan medlemsstaterne udsætte den obligatoriske gennemførelse af ligebehandlingsprincippet for så vidt angår:a) fastsættelse af pensionsalderen for ydelse af alders- og arbejdsophørspensioner samt de følger, en sådan udsættelse måtte have for andre ydelser:- enten indtil den dato, på hvilken ligebehandlingen er gennemført i de lovbestemte ordninger- eller senest indtil ligebehandlingen indføres ved et direktivb) efterladtepension, indtil ligebehandlingsprincippet ved fællesskabsretten er indført i de lovbestemte sociale sikringsordninger om dette forholdc) anvendelse af artikel 6, stk. 1, litra i), første afsnit, for at tage hensyn til forskellige aktuarmæssige faktorer, indtil senest den 1. januar 1999.«6) Følgende nye artikel indsættes:»Artikel 9aAt mænd og kvinder gør krav på en fleksibel pensionsalder på samme vilkår, anses ikke for at være uforeneligt med dette direktiv.«7) Følgende bilag tilføjes:»BILAGEksempler på elementer, der kan være uens for så vidt angår ordninger, der er funderede og ydelsesdefinerede, som omhandlet i artikel 6, litra h)- konvertering af en del af den periodiske pension til sumydelser- overførsel af pensionsrettigheder- en efterladtepension, der udbetales til en ydelsesberettiget som modydelse for, at forsikringstageren giver afkald på en del af en pension- en nedsat pension, når arbejdstageren vælger at gå på førtidspension.«Artikel 2 1. Enhver gennemførelsesforanstaltning til dette direktiv, for så vidt angår lønmodtagere, skal dække alle ydelser, der kan henregnes til beskæftigelsesperioder efter den 17. maj 1990 og har tilbagevirkende kraft til denne dato, medmindre arbejdstagerne eller deres ydelsesberettigede pårørende inden denne dato har anlagt søgsmål eller indgivet en dertil svarende administrativ klage i overensstemmelse med national lovgivning. I så fald har gennemførelsesforanstaltningerne tilbagevirkende kraft til den 8. april 1976 og dækker alle ydelser, der kan henregnes til beskæftigelsesperioder efter denne dato. For de medlemsstater, der har tiltrådt Fællesskabet efter den 8. april 1976, erstattes denne dato af den dato, på hvilken artikel 119 blev gældende på deres område.2. Andet punktum i stk. 1 er ikke til hinder for, at de nationale regler om søgsmålsfrister i nationale retsforhold kan gøres gældende over for arbejdstagere eller deres ydelsesberettigede pårørende, som havde anlagt søgsmål eller indgivet en dertil svarende administrativ klage i overensstemmelse med national lovgivning inden den 17. maj 1990, forudsat at disse regler ikke er mindre gunstige for søgsmål af denne art end for tilsvarende nationale søgsmål, og at de ikke i praksis gør det umuligt at udøve fællesskabsretten.3. For de medlemsstater, der har tiltrådt Fællesskabet efter den 17. maj 1990, og som den 1. januar 1994 var kontraherende parter i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, ændres datoen den 17. maj 1990 i stk. 1 og 2 til den 1. januar 1994.Artikel 3 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 1. juli 1997. De underretter straks Kommissionen herom.Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.2. Medlemsstaterne sender senest to år efter dette direktivs ikrafttræden Kommissionen alle nødvendige oplysninger, således at den kan udarbejde en rapport til Rådet om gennemførelsen af dette direktiv.Artikel 4 Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Artikel 5 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 1996.På Rådets vegneS. BARRETTFormand(1) EFT nr. C 218 af 23. 8. 1995, s. 5.(2) Udtalelse afgivet den 12. november 1996 (EFT nr. C 362 af 2. 12. 1996).(3) EFT nr. C 18 af 22. 1. 1996, s. 132.(4) Sml. 1990-I, s. 1889.(5) Sml. 1993-I, s. 6591.(6) Sml. 1994-I, s. 4541.(7) Sml. 1994-I, s. 4583.(8) Sml. 1986-I, s. 1607.(9) Sml. 1993-I, s. 5579.(10) Sml. 1993-I, s. 4879.(11) Sml. 1993-I, s. 6953.(12) Sml. 1994-I, s. 4389.(13) Sml. 1994-I, s. 4435.(14) Sml. 1994-I, s. 4527.(15) EFT nr. C 142 af 31. 5. 1991, s. 1.(16) EFT nr. L 225 af 12. 8. 1986, s. 40.


Avis juridique important

|

31979L0533

Rådets direktiv 79/533/EØF af 17. maj 1979 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om slæbeanordninger og bakgear på landbrugs- og skovbrugshjultraktorer

EF-Tidende nr. L 145 af 13/06/1979 s. 0020 - 0022 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 10 s. 0007  den græske specialudgave: Kapitel 13 bind 8 s. 0144  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 10 s. 0007  den spanske specialudgave: Kapitel 13 bind 10 s. 0105  den portugisiske specialudgave: Kapitel 13 bind 10 s. 0105

++++  RAADETS DIREKTIV  af 17 . maj 1979  om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om slaebeanordninger og bakgear paa landbrugs - og skovbrugshjultraktorer   ( 79/533/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 100 ,  under henvisning til forslag fra Kommissionen ( 1 ) ,  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 2 ) ,  under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 3 ) , og  ud fra foelgende betragtninger :  De tekniske forskrifter , som traktorer skal opfylde i henhold til de enkelte staters lovgivninger , angaar bl.a . slaebeanordninger og bakgear ;  disse forskrifter er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat ; det er derfor paakraevet , at ensartede forskrifter vedtages af samtlige medlemsstater enten som tillaeg til eller i stedet for deres nugaeldende bestemmelser saerlig med henblik paa , at fremgangsmaaden for EOEF-standardtypegodkendelse i henhold til Raadets direktiv 74/150/EOEF af 4 . marts 1974 om godkendelse af landbrugs - og skovbrugshjultraktorer ( 4 ) kan anvendes for alle traktortyper -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :  Artikel 1  1 . Ved ( landbrugs - eller skovbrugs - ) traktor forstaas ethvert motordrevet koerteoej med hjul eller med baelter , der har mindst to aksler og hvis funktion i det vaesentlige ligger i dets traekkraft , og som er saerlig konstrueret til at traekke , skubbe , baere eller drive visse redskaber , maskiner eller paahaengskoeretoejer , bestemt til benyttelse i landbrugs - eller skovbrugsbedrifter . Det kan vaere indrettet til transport af gods og passagerer .  2 . Dette direktiv finder kun anvendelse paa de i det foregaaende stykke definerede traktorer , der er forsynet med luftgummiringe , og som har to aksler og en konstruktivt bestemt maksimalhastighed mellem 6 og 25 km/h .  Artikel 2  Medlemsstaterne kan ikke naegte EOEF-standardtypegodkendelse eller national godkendelse af en traktor af grunde , der vedroerer slaebeanordningen og bakgearet , saafremt disse opfylder forskrifterne i bilagene .  Artikel 3  Medlemsstaterne kan ikke naegte registrering eller forbyde salg , ibrugtagning eller brug af traktorer af grunde , der vedroerer slaebanordningen og bakgearet , saafremt disse opylder kravene i bilagene .  Artikel 4  AEndringer , som er noedvendige for at tilpasse forskrifterne i bilagene til den tekniske udvikling , vedtages i overensstemmelse med den fremgangsmaade , der er fastsat i artikel 13 i direktiv 74/150/EOEF .  Artikel 5  1 . Medlemsstaterne saetter de noedvendige bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest 18 maaneder efter dets meddelelse og underretter straks Kommissionen herom .  2 . Medlemsstaterne drager omsorg for at meddele Kommissionen teksten til de vaesentligste nationale retsforskrifter , som de udsteder paa det omraade , der er omfattet af dette direktiv .  Artikel 6  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 17 . maj 1979 .  Paa Raadets vegne  A . GIRAUD  Formand  ( 1 ) EFT nr . C 268 af 11 . 11 . 1978 , s . 34 .  ( 2 ) EFT nr . C 296 af 11 . 12 . 1978 , s . 69 .  ( 3 ) EFT nr . C 128 af 21 . 5 . 1979 , s . 17 .  ( 4 ) EFT nr . L 84 af 28 . 3 . 1974 , s . 10 .  Bilag : Se EFT  BILAG I  SLAEBEANORDNING  1 . Antal  Enhver traktor skal vaere udstyret med en saerlig anordning , hvorpaa et forbindelsesled saasom en traekstang eller et slaebetov kan fastgoeres .  2 . Montering  Anordningen forsynet med en splitbolt skal anbringes fortil paa traktoren .  3 . Udformning : JFR . EFT  BILAG II  BAKGEAR  Alle traktorer skal vaere forsynet med et bakgear , som kan betjenes fra foererpladsen .


Avis juridique important

|

31970L0221

Rådets direktiv 70/221/EØF af 20. marts 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om beholdere for flydende brændstof og afskærmning på motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

EF-Tidende nr. L 076 af 06/04/1970 s. 0023 - 0024 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 1 s. 0135  den danske specialudgave: serie I kapitel 1970(I) s. 0170  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 1 s. 0135  den engelske specialudgave: serie I kapitel 1970(I) s. 0192  den græske specialudgave: Kapitel 13 bind 1 s. 0089  den spanske specialudgave: Kapitel 13 bind 1 s. 0217  den portugisiske specialudgave: Kapitel 13 bind 1 s. 0217

++++  RAADETS DIREKTIV  af 20 . marts 1970  om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om beholdere for flydende braendstof og afskaermning paa motordrevne koeretoejer og paahaengskoeretoejer dertil   ( 70/221/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 100 ,  under henvisning til forslag fra Kommissionen ,  under henvisning til udtalelse fra Det europaeiske Parlament ( 1 ) ,  under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 2 ) , og  ud fra foelgende betragtninger :  De tekniske forskrifter , motorkoeretoejer skal opfylde i henhold til de enkelte medlemsstaters lovgivning , vedroerer blandt andet ogsaa beholdere for flydende braendstof og afskaermninger ;  disse forskrifter er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat ; det er derfor noedvendigt , at alle medlemsstater - enten ved siden af eller i stedet for deres nuvaerende ordning - gennemfoerer ensartede bestemmelser , navnlig med henblik paa , at EOEF-standardtypegodkendelse i henhold til Raadets direktiv af 6 . februar 1970 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne koeretoejer og paahaengskoeretoejer dertil ( 3 ) kan anvendes for alle koeretoejstyper ,  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :  Artikel 1  Ved koeretoejer forstaas i dette direktiv alle motordrevne koeretoejer med eller uden karrosseri , der er bestemt til faerdsel paa vej , og som har mindst fire hjul og en konstruktivt bestemt maksimalhastighed paa mere end 25 km/t , samt paahaengskoeretoejer hertil , med undtagelse af skinnekoeretoejer , landbrugstraktorer og -arbejdsredskaber samt andre arbejdsredskaber .  Artikel 2  Medlemsstaterne kan ikke naegte EOEF-standardtypegodkendelse eller national godkendelse af et koeretoej af grunde , der vedroerer beholdere for flydende braendstof eller afskraemningen , hvis bestemmelserne i bilaget til dette direktiv er opfyldt .  Artikel 3  AEndringer , der er noedvendige for at tilpasse bilagets bestemmelser - bortset fra bestemmelserne i afsnit I - til den tekniske udvikling , gennemfoeres i overensstemmelse med den fremgangsmaade , der er fastsat i artikel 13 i Raadets direktiv af 6 . februar 1970 om godkendelse for motordrevne koeretoejer og paahaengskoeretoejer dertil .  Artikel 4  1 . Medlemsstaterne saetter de noedvendige bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden 18 maaneder efter dets meddelelse og underretter omgaaende Kommissionen herom .  2 . Medlemsstaterne drager omsorg for , at Kommissionen faar tilsendt ordlyden af de vigtigste nationale bestemmelser , som de udsteder paa det omraade , der er omfattet af dette direktiv .  Artikel 5  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 20 . marts 1970 .  Paa Raadets vegne  P . HARMEL  Formand  ( 1 ) EFT nr . C 160 af 18 . 12 . 1969 , s . 7 .  ( 2 ) EFT nr . C 48 af 16 . 4 . 1969 , s . 16 .  ( 3 ) EFT nr . L 42 af 23 . 2 . 1970 , s . 1 .  BILAG  I . Beholdere og reservebeholdere for flydende braendstof  I.1 . Braendstofbeholdere skal vaere fremstillet saaledes , at de er modstandsdygtige over for korrosion . De skal kunne bestaa de af fabrikanten foretagne taethedsproever ved et tryk , der er det dobbelte af det relative driftstryk , dog mindst ved et tryk paa 1,3 bar . Eventuelt forekommende overtruk eller tryk , der overstiger driftstrykket , skal udlignes automatisk ved hjaelp af egnede indretninger ( aabninger , sikkerhedsventiler og lignende ) . Udluftnings - og ventilationsaabninger skal vaere sikret mod flammegennemslag ( flammefaelder ) . Der maa ikke kunne undvige braendstof gennem paafyldningsaabningens daeksel eller gennem de til trykudligning bestemte indretninger , heller ikke , naar braendstofbeholderen er vaeltet helt omkuld ; det kan tillades , at braendstof drypper ud .  I.2 . Braendstofbeholdere skal vaere indbygget saaledes , at de er beskyttet mod stoedpaavirkninger for - og bagfra ; i naerheden af braendstofbeholderen maa der ikke forefindes fremspringende dele , skarpe kanter osv .  II . Afskaermning  II.1 . Er afstanden fra koeretoejets bageste del til den bageste bagaksel stoerre end en meter , maa hoejden fra jorden til chassisets bageste del eller karrosseriets hoveddele paa intet sted langs den fulde bredde udgoere mere end 70 cm .  II.2 . Er ovenstaaende forskrift ikke opfyldt , skal koeretoejet vaere forsynet med en afskaermning , for hvis anbringelse de nedenfor anfoerte bestemmelser gaelder .  II.3.1 . Bestemmelser for anbringelse af afskaermningen :  II.3.2 . Afskaermningens underkant skal ved ubelaesset koeretoej vaere mindre end 70 cm fra jorden .  II.3.3 . Afskaermningen maa ikke vaere stoerre end koeretoejets bredde paa det sted , hvor den er fastgjort , og den maa ikke vaere mindre end denne bredde med fradrag af hoejst 10 cm i hver side .  II.3.3 . Afskaermningen skal anbringes saa langt tilbage paa koeretoejet som muligt ; den maa ikke vaere anbragt mere end 60 cm fra koeretoejets bageste del .  II.3.4 . Afskaermningens ender maa ikke vaere boejet bagud .  II.3.5 . Afskaermningen skal vaere fast forbundet med koeretoejets laengdedragere eller med andre chassisdele , der er statter laengdedragere .  II.3.6 . Afskaermningen skal have en boejningsstyrke svarende til en staaldrager , hvis tvaersnit har et modstandsmoment mod boejning paa 20 cm3 .  II.4 . Uanset ovenstaaende bestemmelser behoever foelgende koeretoejsarter ikke at vaere forsynet med afskaermning :   - saettevognstraktorer ;   - tohjulede langtoemmervogne og lignende paahaengskoeretoejer , der er beregnet til transport af traestammer eller andre lange genstande ;   - koeretoejer , hvor tilstedevaerelsen af afskaermning er uforenelig med koeretoejets anvendelsesformaal .


Avis juridique important

|

31980L0181

Rådets direktiv 80/181/EØF af 20. december 1979 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om måleenheder og om ophævelse af direktiv 71/354/EØF

EF-Tidende nr. L 039 af 15/02/1980 s. 0040 - 0050 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 10 s. 0181  den græske specialudgave: Kapitel 13 bind 9 s. 0090  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 10 s. 0181  den spanske specialudgave: Kapitel 13 bind 10 s. 0292  den portugisiske specialudgave: Kapitel 13 bind 10 s. 0292

++++  RAADETS DIREKTIV  af 20 . december 1979  om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om maaleenheder og om ophaevelse af direktiv 71/354/EOEF   ( 80/181/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 100 ,  under henvisning til Raadets direktiv 71/354/EOEF af 18 . oktober 1971 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om enhederne for maal og vaegt ( 1 ) , senest aendret ved direktiv 76/770/EOEF ( 2 ) ,  under henvisning til forslag fra Kommissionen ( 3 ) ,  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 4 ) ,  under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 5 ) , og  ud fra foelgende betragtninger :  Maaleenheder er noedvendige ved anvendelse af ethvert maaleinstrument til at udtrykke enhver foretaget maaling og enhver stoerrelsesangivelse ; maaleenheder anvendes inden for de fleste af menneskets virkefelter ; det er noedvendigt at sikre den stoerst mulige utvetydighed med hensyn til deres anvendelse ; det er derfor noedvendigt at udstede regler for deres anvendelse i Faellesskabet inden for det oekonomiske samkvem , det offentlige sundhedsvaesen , i forbindelse med den offentlige sikkerhed samt med foranstaltninger af administrativt art ;  inden for den internationale transport findes der imidlertid internationale oekonomiske og aftaler , som har bindende virkning for Faellesskabet eller medlemsstaterne ; disse konventioner og aftaler maa overholdes ;  i medlemsstaternes lovgivning er anvendelsen af maaleenheder fastlagt gennem bestemmelser , der er forskellige fra den ene medlemsstat til den * en , hvilket udgoer en hindring for samhandelen ; derfor er en harmonisering af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser pakraevet for at fjerne disse hindringer ;  maaleenhederne er genstand for internationale resolutioner truffet af Generalkonferencen for Maal og Vaegt ( CGPM ) , der er oprettet ved den i Paris den 20 . maj 1875 undertegnede meterkonvention , som alle medlemsstaterne har tilsluttet sig ; disse resolutioner har foert til indfoerelsen af " Det internationale system for Maaleenheder " ( SI ) ;  den 18 . oktober 1971 vedtog Raadet direktiv 71/354/EOEF om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning for gennem indfoerelse paa faellesskabsplan af det internationale enhedssystem at fjerne hindringerne for samhandelen ; direktiv 71/354/EOEF blev aendret ved tiltraedelsesakten og ved direktiv 76/770/EOEF ;  disse faellesskabsbestemmelser har ikke fjernet alle hindringer paa dette omraade ; i henhold til direktiv 76/770/EOEF skal situationen for de maaleenheder , betegnelser og symboler , der er anfoert i kapitel D i bilaget til naevnte direktiv , gennemgaas inden den 31 . december 1979 ; det har endvidere vist sig noedvendigt at tage situationen for visse andre maaleenheder op til fornyet overvejelse ;  for at undgaa betydelige vanskeligheder er det noedvendigt at fastsaette en overgangsperiode med henblik paa at afskaffe de maaleenheder , som ikke er forenelige med det internationale system ; det er imidlertid noedvendigt at tillade de medlemsstater , der maatte oenske det , hurtigst muligt paa deres omraade at gennemfoere bestemmelserne i kapitel I i bilaget ; det er derfor noedvendigt paa faellesskabsplan at begraense denne overgangsperiode , samtidig med at det tillades medlemsstaterne at undlade at udnytte denne overgangsperiode fuldt ud ;  under overgangsperioden er det noedvendigt , at der hersker klarhed med hensyn til anvendelsen af maaleenheder i samhandelen mellem medlemsstaterne , isaer for at beskytte forbrugerne ; den forpligtelse , der paalaegges medlemsstaterne til at acceptere anvendelse af supplerende angivelser paa varer og udstyr importeret fra de andre medlemsstater i denne overgangsperiode , synes velegnet til dette formaal ;  systematisk anvendelse af en sadan loesning for alle maleinstrumenter , og blandt andet for medicinske instrumenter , er imidlertid ikke noedvendigvis oenskelig ; medlemsstaterne boer derfor paa deres omraade kunne kraeve , at maleinstrumenterne er forsynet med stoerrelsesangivelser i en enkelt forskriftsmaessig maaleenhed ;  dette direktiv beroerer ikke den fortsatte fremstilling af varer , der allerede er pa markedet ; det vedroerer imidlertid markedsfoering og anvendelse af varer og udstyr , der er forsynet med stoerrelsesangivelser i maaleenheder , som ikke laengere er forskriftsmaessige , og som er noedvendige ved supplering eller udskiftning af loesdele eller dele af varer , udstyr og maaleinstrumenter , der allerede er paa markedet ; det er derfor noedvendigt , at medlemsstaterne tillader markedsfoering og anvendelse af saadanne varer og udstyr til supplering eller udskiftning , selv om de er forsynet med stoerrelsesangivelser i maaleenheder , der ikke laengere er forskriftsmaessige , saaledes at varer , udstyr eller maaleinstrumenter , der allerede er paa markedet , fortsat kan anvendes ;  Den internationale Standardiseringsorganisation ( ISO ) vedtog den 1 . marts 1974 en international standard vedroerende gengivelse af SI-enheder og andre enheder til anvendelse i systemer med begraensede tegnsaet ; foelgelig boer Faellesskabet vedtage loesninger , som allerede er godkendt paa bredere internationalt plan i ISO-standard 2955 af 1 . marts 1974 ;  faellesskabsbestemmelserne vedroerende maaleenheder findes spredt i flere faellesskabstekster ; da spoergsmaalet om maaleenheder er af stor betydning , er det noedvendigt at kunne henvise til en enkelt faellesskabstekst ; dette direktiv indeholder derfor samtlige faellesskabsbestemmelser paa dette omraade , hvorfor direktiv 71/354/EOEF boer ophaeves -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :  Artikel 1  Ved forskriftsmaessige maaleenheder , som skal benyttes ved stoerrelsesangivelser , forstas i dette direktiv  a ) de i kapitel I i bilaget anfoerte enheder ;  b ) de i kapitel II i bilaget anfoerte enheder , indtil en af medlemsstaterne fastsat dato , dog senest den 31 . december 1985 ;  c ) de i kapitel III i bilaget anfoerte enheder , men kun i de medlemsstater , hvor de var tilladt den 21 . april 1973 , og indtil en dato , der fastsaettes af disse medlemsstater . Denne dato maa ikke overskride den yderste frist , som inden 31 . december 1989 fastsaettes af Raadet paa grundlag af traktatens artikel 100 .  Artikel 2  a ) Forpligtelserne i henhold til artikel 1 vedroerer de maaleinstrumenter , der anvendes , de maalinger , der udfoeres , og de stoerrelsesangivelser , som udtrykkes i maaleenheder , inden for det oekonomiske samkvem , det offentlige sundhedsvaesen og i forbindelse med den offentlige sikkerhed samt med foranstaltninger af administrativ art .  b ) Dette direktiv beroerer ikke anvendelsen inden for soefart , luftfart eller jernbanetrafik , af andre enheder end dem , hvis anvendelse goeres paabudt ved dette direktiv naar disse andre enheder er fastsat ved internationale konventioner eller aftaler , som er bindende for Faellesskabet eller medlemsstaterne .  Artikel 3  1 . I dette direktiv forstaas ved supplerende angivelse det forhold , at en angivelse udtrykt ved en enhed , der er opfoert under kapitel I i bilaget ledsages af en eller flere angivelser , udtrykt ved enheder , der ikke er opfoert under kapitel I .  2 . Det er tilladt at anvende supplerende angivelser indtil den 31 . december 1989 .  3 . Medlemsstaterne kan dog kraeve , at der paa maaleinstrumenterne kun forekommer stoerrelsesangivelser i én forskriftmaessig maaleenhed .  4 . Angivelser , der er udtrykt i de under kapitel I opfoerte enheder , skal vaere fremhaevet . Specielt maa angivelser i maaleenheder , der ikke er opfoert under kapitel I , anfoeres med skrifttegn , der hoejst er lige saa store som de skrifttegn , der benyttes til den tilsvarende angivelse med enheder , der er opfoert under kapitel I .  5 . Adgangen til at anvende supplerende angivelser kan udvides til ogsaa at gaelde ud over den 31 . december 1989 .  Artikel 4  Det er tilladt at anvende maleenheder , der ikke eller ikke laengere er forskriftsmaessige   - for saa vidt angaar varer og udstyr , der allerede er bragt i handelen og eller taget i brug pa datoen for dette direktiv vedtagelse ;   - for saa vidt angaar loesdele til eller dele af varer og udstyr , der er noedvendige for at supplere eller udskifte loesdele til eller dele af ovennaevnte varer og udstyr .  Det kan dog kraeves , at de forskriftsmaessige maaleenheder benyttes til aflaesningsangivelser paa maaleinstrumenter .  Artikel 5  Den internationale standard ISO 2955 af 1 . marts 1974  " Information processing - Representations of S.I . and other units for use in systems limited character sets " finder anvendelse inden for det omraade , der omfattes af standardens punkt 1 .  Artikel 6  Direktiv 71/354/EOEF ophaeves pr . 1 . oktober 1981 .  Uanset direktiv 71/354/EOEF kan medlemsstaterne dog paa de i artikel 1 i dette direktiv anfoerte betingelser tillade eller fortsat godkende , at nedenstaaende maaleenheder anvendes ogsaa efter den 31 . december 1979 :  millimeter kviksoelvsoejle ( kapitel II )  poise ( kapitel II )  stokes ( kapitel II )  yard ( kapitel III )  square yard ( kapitel III )  therm ( kapitel III ) .  Artikel 7  a ) Medlemsstaterne vedtager og offentliggoer inden den 1 . juli 1981 de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser , der er noedvendige for at efterkomme dette direktiv . De underretter straks Kommissionen herom .  Medlemsstaterne anvender disse bestemmelser fra den 1 . oktober 1981 .  b ) Efter meddelelsen af dette direktiv drager medlemsstaterne desuden omsorg for , at Kommissionen underrettes om ethvert forslag til administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser , som de paataenker at udstede paa det af dette direktiv omfattede omraade , i saa god tid , at Kommissionen kan fremsaette sine bemaerkninger dertil .  Artikel 8  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 20 . december 1979 .  Paa Raadets vegne  J . TUNNEY  Formand  ( 1 ) EFT nr . L 243 af 29 . 10 . 1971 , s . 29 .  ( 2 ) EFT nr . L 262 af 27 . 9 . 1976 , s . 204 .  ( 3 ) EFT nr . C 81 af 28 . 3 . 1979 , s . 6 .  ( 4 ) EFT nr . C 127 af 21 . 5 . 1979 , s . 80 .  ( 5 ) Udtalelse afgivet den 24 . /25 . 10 . 1979 /endnu ikke offentliggjert i EFT .  BILAG  KAPITEL I  FORSKRIFTSMAESSIGE MAALEENHEDER OMHANDLET I ARTIKEL 1 , LITRA a )  1 . SI-ENHEDER OG DERES DECIMAL-MANGEFOLD OG DECIMALDELE  1.1 . SI-grundenheder  Stoerrelse * Enhed *   * navn * symbol *  laengde * meter * m *  masse * kilogram * kg *  tid * sekund * s *  elektrisk stroem * ampere * A *  termodynamisk temperatur * kelvin * K *  stofmaengde * mol * mol *  lysstyrke * candela * cd *  Definitionerne for SI-grundenhederne er foelgende :  Grundenheden for laengde  En meter er defineret som laengden af 1 650 763,73 boelgelaengder i det tomme rum af straalingen fra Krypton-86-atomet ved overgang mellem niveauerne 2p10 og 5d5 .   ( 11 . CGPM - 1960 - resolution 6 )  Grundenheden for masse  Et kilogram er masseenheden ; den er lig massen af den internationale kilogramprototype .   ( 3 . CGPM - 1901 - s . 70 i moedereferatet )  Grundenheden for tid  Et sekund er defineret som varigheden af 9 192 631 770 perioder af straalingen fra caesium-133 atomet ved overgang mellem grundtilstandens to hyperfinstruktur-niveauer .   ( 13 . CGPM - 1967 - resolution 1 )  Grundenheden for elektrisk stroem  En ampere er defineret som styrken af en konstant stroem , der - nar den loeber i to parallelle , uendeligt lange ledere med forsvindende lille cirkulaert tvaersnit , som har en indbyrdes afstand paa 1 meter og er anbragt i det tomme rum - bevirker , at den ene leder paavirker den anden med kraften 2 gange 10 -7 newton for hver meter .  CIPM - 1946 - resolution 2 , godkendt af den 9 , CGPM - 1948  Grundenheden for termodynamisk temperatur  En kelvin , enheden for den termodynamiske temperatur , er broekdelen 1/273,16 af vands tripelpunkts termodynamiske temperatur .   ( 13 . CGPM - 1967 - resolution 4 )  Grundenheden for stofmaengde  Et mol er den stofmaengde af et system , der indeholder lige saa mange elementaere dele , som der er atomer i 0,012 kilogram kulstof 12 .  Ved brug af moler maa de elementaere dele specificeres ; der kan vaere atomer , molekyler , ioner , elektroner , andre partikler eller specificerede grupper af saadanne partikler .   ( 14 . CGPM - 1971 - Resolution 3 )  Grundenheden for lysstyrke  En candela er defineret som lysstyrken i en given retning af en lyskilde , som udsender monochromatisk lys med en frekvens paa 540 gange 10 12 hertz , og hvis straalingsstyrke i denne retning er 1/683 watt pr . steradian   ( 16 . CGPM - 1979 - resolution 3 )  1.1.1 . Saerligt navn og symbol for SI-temperaturenheden ved angivelse af celsius-temperaturer  Stoerrelse * Enhed *   * navn * symbol *  Celsius temperatur * Grad celsius * * C *  Celsius-temperaturen t er lig med differencen t = T - T0 mellem to termodynamiske temperaturer T og T0 , hvor T0 = 273.15K . Et interval eller en forskel i temperatur kan udtrykkes enten i kelvin eller i grader Celsius . Enheden grad Celsius er lig enheden kelvin .  1.2 . Andre SI-enheder  1.2.1 . Supplerende SI-enheder  Stoerrelse * Enhed *   * navn * symbol *  Vinkel ( plan vinkel ) * radian * rad *  Rumvinkel * steradian * sr *   ( 11 . CGPM - 1960 - resolution 12 )  Definitionerne for de supplerende SI-enheder er foelgende :  Planvinkelenhed  Radianen er den plane vinkel mellem 2 radier , som paa omkredsen af en cirkel afskaerer en bue med samme laengde som radius .   ( International standard ISO 31-1 , december 1965 )  Rumvinkelenhed  Steradianen er den rumvinkel , som med toppunktet i centrum af en kugle paa hvis overflade den afskaerer et areal , der er lig arealet af et kvadrat , hvis side er lig kuglens radius .   ( International standard ISO 31-1 , december 1965 )  1.2.2 . Afledte SI-enheder  Enhederne , som afledes kohaerent af SI-grundenheder og supplerende SI-enheder , udtrykkes algebraisk som produktet af effekten af SI-basisenheder og/eller supplerende SI-enheder med en numerisk faktor lig med 1 .  1.2.3 . SI-enheder med saerlige navne og symboler  Stoerrelse * Enhed * Udtrykt i *   * navn * symbol * andre SI-enheder * SI-grund og/eller supplerende enheder *  Frekvens * hertz * Hz * * s-1 *  Kraft * newton * N * * m * kg * s-2 *  Tryk , mekanisk spaending * pascal * Pa * N * m-2 * m-1 * kg * s-2 *  Energi , arbejde , varmemaengde * joule * J * N * m * m2 * kg * s-2 *  Effekt ( 1 ) energistroem * watt * W * J * s-1 * m2 * kg * s-3 *  Elektricitetsmaengde , elektrisk ladning * coulomb * C * * s * A *  Elektrisk spaending , elektrisk potential , elektromotorisk kraft * volt * V * W * A-1 * m2 * kg * s-3 * A-1 *  Elektrisk resistans * ohm * O * V * A-1 * m2 * kg * s-3 * A-2 *  Konduktans * siemens * S * A * V-1 * m-2 * kg-1 * s3 * A2 *  Elektrisk kapacitans * farad * F * C * V-1 * m-2 * kg-1 * s4 * A2 *  Magnetisk flux * weber * Wb * V * s * m2 * kg * s-2 * A-1 *  Magnetisk induktion * tesla * T * Wb * m-2 * kg * s-2 * A-1 *  Induktans * henry * H * Wb * A-1 * m2 * kg * s-2 * A-2 *  Lysstroem * lumen * lm * * cd * sr *  Belysningsstyrke * lux * lx * lm * m-2 * m-2 * cd * sr *  Aktivitet , ioniserende straaling * becquerel * Bq * * s-1 *  Absorberer dosis , afsat energi pr . masseenhed , kerma , indeks for absorberet dosis * gray * Gy * J * kg-1 * m2 * s-2 *  Dosisaekvivalent * sievert * Sv * J * kg-1 * m2 * s-2 *  ( 1 ) Enheders saerlige betegnelsen : betegnelsen voltampere , symbol " VA " , for angivelse at tilsyneladende effekt for vek selstroem , og betegnelsen var , symbol " var " , for angivelse af reaktiv effekt . Betegnelse var findes ikke i CGPM's resolutioner .  Enheder , der er afledt af SI-grundenhederne eller af supplerende SI-enheder , kan udtrykkes ved enhederne i kapitel I .  Navnlig kan afledte SI-enheder udtrykkes ved anvendelse af de specielle navne og symboler i foranstaende tabel . For eksempel kan SI-enheden for den dynamiske viskositet udtrykkes som m-1 * kg * s-1 eller N * s * m-2 eller Pa * s .  1.3 . Praefixer og deres symboler til angivelse af en raekke decimale over - og underenheder  Multiplum * Praefix * Symbol *  10 18 * exa * E *  10 15 * peta * P *  10 12 * tera * T *  10 9 * giga * G *  10 6 * mega * M *  10 3 * kilo * k *  10 2 * hekto * h *  10 1 * deca * da *  Multiplum * Praefix * Symbol *  10 -1 * deci * d *  10 -2 * centi * c *  10 -3 * milli * m *  10 -6 * micro * m *  10 -9 * nano * n *  10 -12 * piko * p *  10 -15 * femto * f *  10 -18 * atto * a *  Navnene og symbolerne for decimale over - og underenheder af enheden for masse dannes ved , at praefixerne saettes foran ordet " gram " og symbolerne foran symbolet " g " .  Til betegnelse af decimale over - og underenheder af en i en broek udtrykt afledet enhed kan der forbindes praefixer med en enhed , enten i broekens taeller eller naevner eller i dem begge .  Sammensatte praefixer , dvs . praefixer , der dannes ved , at flere af ovennaevnte praefixer saettes sammen , maa ikke anvendes .  1.4 . Tilladte saerlige navne og symboler for decimale over - og underenheder af SI-enheder  Stoerrelse * Enhed *   * navn * symbol * relation *  Volumen * liter * l eller L ( 1 ) * 1 l = 1 dm3 = 10 -3 m3 *  Masse * ton * t * 1 t = 1 Mg = 10 3 kg *  Tryk * bar * bar ( 2 ) * 1 bar = 10 5 Pa *  ( 1 ) De to symboler " l " og " L " kan begge benyttes for enheden liter . ( 16 . CGPM - 1979 - Res . 5 )  ( 2 ) Enhed , der i brochuren fra Det internationale bureau for Maal og Vaegt er optaget blandt de enheder , der er midlertidigt tilladt .  Anmaerkning : De under punkt 1.3 anfoerte praefixer og deres symboler kan ogsaa anvendes paa enheder og symboler i tabellen under punkt 1.4 .  2 . ENHEDER , DER ER DEFINERET UD FRA SI-ENHEDER , MEN IKKE ER DECIMALE OVER - ELLER UNDERENHEDER AF DISSE  Stoerrelse * Enhed *   * navn * symbol * relation *  Vinkel ( planvinkel ) * omdreining (*) ( 1 ) ( a ) * * 1 hel vinkel = 2 p rad *   * nygrad (*) eller gon (*) * gon (*) * 1 gon = p/200 rad *   * grad ( vinkel ) * * * 1 * = p/180 rad *   * minut ( vinkel ) * ' * 1' = p/10 800 rad *   * sekund ( vinkel ) * '' * 1'' = p/648 000 rad *  Tid * minut * min * 1 min = 60 s *   * time * h * 1 h = 3 600 s *   * doegn * d * 1 d = 86 400 s *  ( 1 ) Maerket * efter et navn eller symbol for en enhed betyder , at disse endnu ikke er optaget i CGPM's , CIPM's eller BIPM's fortegnelse . Dette gaelder for hele bilaget .  ( a ) Der findes intet internationalt symbol .  Anmaerkning : De under punkt 1.3 anfoerte praefixer maa kun benyttes i forbindelse med enhedsnavnene nygrad og gon og symbolerne kun i forbindelse med symbolet gon .  3 . ENHEDER , DER ER DEFINERET UAFHAENGIGT AF DE SYV SI-GRUNDENHEDER  Atommasseenheden er 1/12 af maassen af 12C .  Elektronvolten er den kinetiske energi , en elektron optager ved at gennemloebe en potentialdifference paa 1 volt i det tomme rum .  Stoerrelse * Enhed *   * navn * symbol * vaerdi *  Masse af et atom * atommasseenhed * u * 1 u * 1,660 565 5 gange 10 -27 kg *  Energi * elektronvolt * eV * 1eV * 1,602 189 2 gange 10 -19 J *  Vaerdien af disse enheder i forhold til SI-enhederne er behaeftet med usikkerhed .  Ovenstaaende vaerdier er taget fra tidsskriftet CODATA nr . 11 af december 1973 fra the International Council of Scientific Unions .  Anmaerkning : Praefixer og symboler under punkt 1.3 kan ogsaa anvendes paa disse to enheder og pa symbolerne for dem .  4 . ENHEDER OG BETEGNELSE FOR ENHEDER , DER KUN ER TILLADT INDEN FOR SAERSKILTE ANVENDELSESOMRAADER  Stoerrelse * Enhed *   * navn * symbol * vaerdi *  Optiske systemers brydeevne * dioptri (*) * * 1 dioptri = 1 m-1 *  Masse af aedelstene * metrisk karat * * 1 metr . karat = 2 gange 10 -4 kg *  Areal af grunde og jorder * ar * a * 1 a = 10 2 m2 *  Masse pr . laengdeenhed af textilfibre og garner * tex (*) * tex (*) * 1 tex = 10 -6 kg * m-1 *  Anmaerkning : Praefixerne under punkt 1.3 kan ogsaa anvendes for disse enheder . Mangefoldet 10 2 a hedder dog " hektar " .  5 . SAMMENSATTE ENHEDER  Ved at kombinere de i kapitel I , naevnte enheder faas sammensatte enheder .  KAPITEL II  FORSKRIFTSMAESSIGE MAALEENHEDER OMHANDLET I ARTIKEL 1 , LITRA b ) .  STOERRELSER , NAVNE PAA ENHEDER , SYMBOLER OG VAERDIER  Stoerrelse * Enhed *   * navn * symbol * vaerdi *  Blodtryk * millimeter kviksoelv (*) * mm Hg (*) * 1 mm Hg = 133,322 Pa *  Planvinkel * * g (*) ( 1 ) * 1 g = p/200 rad *  Radionukliders aktivitet * curie * Ci * 1 Ci = 3,7 gange 10 10 Bq *  Energidosis * rad * rad ( 2 ) * 1 rad = 10 -2 Gy *  Dosisaekvivalent * rem (*) * rem (*) * 1 rem = 10 -2 Sv *  Stralingsdosis , ch eller g -straling * roentgen * R * 1 R = 2,58 gange 10 -4 C * kg-1 *  Dynamisk viskositet * poise * P * 1 P = 10 -1 Pa * s *  Kinematisk viskositet * stokes * St * 1 St = 10 -4 m2 * s-1 *  ( 1 ) Symbol for grad .  ( 2 ) Naar ordet rad kan foere til forveksling med radiansymbolet kan rd anvendes som symbol for rad .  Anmaerkning : Praefixerne og symbolerne under punkt 1.3 i kapitel I gaelder ogsaa for enheder og symboler under naervaerende punkt . Undtagen for millimeter kviksoelv og symbolet herfor , samt for symbolet g .  Indtil det i artikel 1 , litra b ) , angivne tidspunkt kan enhederne i kapitel II kombineres indbyrdes eller med enhederne i kapitel I , saaledes at man faar sammensatte enheder .  KAPITEL III  FORSKRIFTSMAESSIGE MAALEENHEDER OMHANDLET I ARTIKEL 1 , LITRA c )  STOERRELSE , NAVNE PAA ENHEDER , SYMBOLER OG VAERDIER  Laengde  Inch * 1 in = 2,54 gange 10 -2 m *  Foot * 1 ft = 0,3048 m *  Fathom ( 1 ) * 1 fm = 1,829 m *  Mile * 1 mile = 1609 m *  Yard * 1 yd = 0,9144 m *  Overtlade  Square foot * 1 sq ft = 0,929 gange 10 -1 m2 *  Acre * 1 ac = 4047 m2 *  Square yard * 1 sq yd = 0,8361 m2 *  Volumen  Fluid ounce * 1 fl oz = 28,41 gange 10 -4 m3 *  Gill * 1 gill = 0,1421 gange 10 -3 m3 *  Pint * 1 pt = 0,5683 gange 10 -3 m3 *  Quart * 1 qt = 1,137 gange 10 -3 m3 Gallon * 1 gal = 4,54 * gange 10 -3 m3 *  Masse  Ounce ( avoirdupois ) * 1 oz = 28,35 gange 10 -3 kg *  Troy ounce * 1 oz tr = 31,10 gange 10 -3 kg *  Pound * 1 lb = 0,4536 kg *  Energi  Therm * 1 therm = 105,506 10 6 J *  ( 1 ) Anvendes udelukkende i skibsfarten .  Indtil den dato , der skal fastsaettes i henhold til artikel 1 , litra c ) , kan enhederne i kapitel III kombineres indbyrdes eller med enheder i kapitel I , saaledes at man faar sammensatte enheder .