Avis juridique important

|

31989L0655

Rådets direktiv 89/655/EØF af 30. november 1989 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet (andet særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, direktiv 89/391/EØF)

EF-Tidende nr. L 393 af 30/12/1989 s. 0013 - 0017 den finske specialudgave: kapitel 5 bind 4 s. 0182  den svenske specialudgave: kapitel 5 bind 4 s. 0182

RAADETS DIREKTIV af 30 . november 1989 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelese med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet ( andet saerdirektiv i henhold til artikel 16, stk . 1, i direktiv 89/391/EOEF ) ( 89/655/EOEF )    RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR - under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 118A,  under henvisning til forslag fra Kommissionen ( 1 ), fremsat efter hoering af Det Raadgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse paa Arbejdspladsen,  i samarbejde med Europa-Parlamentet ( 2 ),  under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg ( 3 ), og ud fra foelgende betragtninger :  I henhold til Traktatens artikel 118A skal Raadet, ved udstedelse af direktiver vedtage minimumsforskrifter med henblik paa at forbedre navnlig arbejdsmiljoeet for at sikre et hoejere niveau for beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed;  i henhold til naevnte artikel skal det i disse direktiver undgaas, at der paalaegges administrative, finansielle og retlige byrder af en saadan art, at de haemmer oprettelse og udvikling af smaa og mellemstore virksomheder;  Kommissionens meddelelse om dens program for sikkerhed, hygiejne og sundhed paa arbejdspladsen ( 4 ) omhandler vedtagelse af et direktiv om brug af arbejdsudstyr under arbejdet;  Raadet har i resolution af 21 . december 1987 om sikkerhed, hygiejne og sundhed paa arbejdspladsen ( 5 ) taget til efterretning, at Kommissionen i naer fremtid agter at forelaegge det minimumsforskrifter for tilrettelaeggelse af sikkerhed og sundhed paa  arbejdsstedet;  overholdelse af de minimumsforskrifter, der kan sikre et hoejere niveau for sikkerhed og sundhed i forbindelse med brug af arbejdsudstyr, er bydende noedvendig for varetagelsen af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed;   EFT nr . C 106 af 26 . 4 . 1989, s . 13, og EFT nr . C 287 af 15 . 11 . 1989, s . 12 .   EFT nr . C 256 af 9 . 10. 1989, s . 65 .   dette direktiv er et saerdirektiv i henhold til artikel 16, stk . 1, i Raadets direktiv 89/391/EOEF af 12 . juni 1989 om ivaerksaettelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet ( 6 ); bestemmelserne i naevnte  direktiv finder derfor i fuld udstraekning anvendelse paa spoergsmaal vedroerende arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet, dog med forbehold af strengere og/eller mere specifikke bestemmelser i naervaerende direktiv;  dette direktiv udgoer et konkret led i gennemfoerelsen af den sociale dimension inden for det indre marked;  i henhold til direktiv 83/189/EOEF ( 7 ) skal medlemsstaterne meddele Kommissionen ethvert udkast til teknisk forskrift vedroerende maskiner, apparater og installationer;  i henhold til afgoerelse 74/325/EOEF ( 8 ), senest aendret ved tiltraedelsesakten af 1985, skal Kommissionen hoere Det Raadgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse paa Arbejdspladsen med henblik paa udarbejdelsen af forslag paa dette omraade - UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :   AFSNIT I GENERELLE BESTEMMELSER Artikel 1 Formaal 1 .  Ved dette direktiv, som er andet saerdirektiv i henhold til artikel 16, stk . 1, i direktiv 89/391/EOEF, fastsaettes minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr, som defineret i artikel 2 .  2 .  Bestemmelserne i direktiv 89/391/EOEF finder i fuld udstraekning anvendelse paa hele det i stk . 1 naevnte omraade, dog med forbehold af strengere og/eller mere specifikke bestemmelser i naervaerende direktiv .   Artikel 2 Definitioner I dette direktiv forstaas ved :  a )  arbejdsudstyr : alle maskiner, apparater, vaerktoejer eller installationer, som bruges under arbejdet;  b )  anvendelse af arbejdsudstyr : alle operationer i forbindelse med brug af arbejdsudstyr, saasom ibrugtagning eller udtagning af drift, anvendelse, transport, reparation, aendring, vedligeholdelse, pasning, herunder bl.a . rengoering;  c )  farligt omraade : ethvert omraade inden i og/eller omkring arbejdsudstyr, i hvilket en udsat arbejdstagers tilstedevaerelse udgoer en fare for den paagaeldendes sikkerhed eller sundhed;  d )  udsat arbejdstager : enhver arbejdstager, der helt eller delvis befinder sig i et farligt omraade;  e )  operatoer : den eller de arbejdstager(e ), der har til opgave at benytte arbejdsudstyr .   AFSNIT II ARBEJDSGIVERNES FORPLIGTELSER Artikel 3 Almindelige forpligtelser 1 .  Arbejdsgiveren traeffer de noedvendige foranstaltninger, for at det arbejdsudstyr, der stilles til arbejdstagernes raadighed i virksomheden og/eller institutionen, er beregnet til det arbejde, der skal udfoeres, eller er forsvarligt tilpasset med  henblik herpaa, saaledes at arbejdstagernes sikkerhed og sundhed ved brugen af dette arbejdsudstyr sikres .  Ved valget af det arbejdsudstyr, der paataenkes anvendt, skal arbejdsgiveren tage hensyn til de saerlige arbejdsvilkaar og -forhold samt de risici, som goer sig gaeldende i virksomheden og/eller institutionen, navnlig paa arbejdspladsen, med henblik paa  arbejdstagernes sikkerhed og sundhed, og/eller til eventuelle yderligere risici, der maatte opstaa som foelge af brugen af det paagaeldende arbejdsudstyr .  2 .  Er det ikke muligt saaledes fuldt ud at sikre arbejdstagernes sikkerhed og sundhed ved brugen af arbejdsudstyr, traeffer arbejdsgiveren passende foranstaltninger for at mindske risikoen mest muligt .  Artikel 4 Regler vedroerende arbejdsudstyr 1 .  Med forbehold af artikel 3 skal arbejdsgiveren fremskaffe og/eller anvende :  a )  arbejdsudstyr, der, hvis det for foerste gang stilles til arbejdstagerens raadighed i virksomheden og/eller insti - tutionen efter den 31 . december 1992, opfylder :  ii )  bestemmelserne i alle relevante faellesskabsdirektiver, der gaelder herfor;  ii )  de i bilaget fastsatte minimumsforskrifter, naar der ikke gaelder andre faellesskabsdirektiver, eller disse kun gaelder delvis;  b )  arbejdsudstyr, der, hvis det allerede er stillet til arbejdstagernes raadighed i virksomheden og/eller institutionen den 31 . december 1992, senest fire aar efter denne dato opfylder de i bilaget fastsatte minimumsforskrifter .  2 .  Arbejdsgiveren traeffer de noedvendige foranstaltninger, for at arbejdsudstyr, saa laenge det anvendes, ved en trilfresstillende vedligeholdelse holdes paa et niveau, som alt efter tilfaeldet opfylder bestemmelserne i stk . 1, litra a ) eller b ).  Artikel 5 Arbejdsudstyr med saerlig risiko Naar anvendelsen af arbejdsudstyr kan frembyde en saerlig fare for arbejdstagernes sikkerhed eller sundhed, traeffer arbejdsgiveren de noedvendige foranstaltninger, for at :  - brugen af arbejdsudstyret forbeholdes de arbejdstagere, der har til opgave at anvende det;  - de paagaeldende arbejdstagere i forbindelse med reparation, aendring, vedligeholdelse eller pasning er specielt befoejet dertil .  Artikel 6 Underretning af arbejdstagerne 1 .  Med forbehold af artikel 10 i direktiv 89/391/EOEF skal arbejdsgiveren traeffe de noedvendige foranstaltninger for, at arbejdstagerne raader over fyldestgoerende oplysninger om og i givet fald brugsanvisninger til det arbejdsudstyr, der anvendes under  arbejdet .  2 .  Oplysningerne og brugsanvisningerne skal mindst indeholde angivelser vedroerende sikkerhed og sundhed i forbindelse med :  - brug af arbejdsudstyret - uregelmaessigheder, der kan forudsiges - konklusioner, som maa drages af de erfaringer, der i givet fald er gjort ved brugen af arbejdsudstyret .  3 .  Oplysningerne og brugsanvisningerne skal vaere forstaaelige for de beroerte arbejdstagere .  Artikel 7 Oplaering af arbejdstagerne Med forbehold af artikel 12 i direktiv 89/391/EOEF traeffer arbejdsgiveren de noedvendige foranstaltninger, for at :  - de arbejdstagere, der skal anvende arbejdsudstyret, faar en fyldestgoerende oplaering, herunder vedroerende de risici, som anvendelsen i givet fald kan indebaere - de arbejdstagere, som er naevnt i artikel 5, andet led, modtager en saerlig fyldestgoerende oplaering .  Artikel 8 Hoering af arbejdstagerne samt disses deltagelse Arbejdstagerne og/eller deres repraesentanter skal i henhold til artikel 11 i direktiv 89/391/EOEF hoeres om og deltage i de spoergsmaal, der er omfattet af naervaerende direktiv og det hertil knyttede bilag .   AFSNIT III DIVERSE BESTEMMELSER Artikel 9 AEndring af bilaget 1 .  Tilfoejelse til bilaget af de supplerende minimumsforskrifter gaeldende for saerligt arbejdsudstyr, der er omhandlet i punkt 3 i bilaget, vedtages af Raadet efter fremgangsmaaden i Traktatens artikel 118A .  2 .  Rent tekniske tilpasninger af bilaget som foelge af :  - vedtagelse af direktiver om teknisk harmonisering og standardisering, vedroerende arbejdsudstyr og/eller - tekniske fremskridt, udviklingen inden for internationale bestemmelser og specifikationer samt indvundne erfaringer vedroerende arbejdsudstyr,  vedtages efter fremgangsmaaden i artikel 17 i direktiv 89/391/EOEF .  Artikel 10 Afsluttende bestemmelser 1 .  Medlemsstaterne saetter de noedvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 31 . december 1992 . De underretter straks Kommissionen herom .  2 .  Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de allerede har udstedt eller udsteder paa det omraade, der er omfattet af dette direktiv .  3 .  Medlemsstaterne forelaegger hvert femte aar Kommissionen en rapport om den praktiske gennemfoerelse af bestemmelserne i dette direktive med anfoerelse af de af arbejdsmarkedets parter fremfoerte synspunkter .  Kommissionen giver Europa-Parlamentet, Raadet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Det Raadgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse paa Arbejdspladsen underretning herom .  4 .  Kommissionen forelaegger regelmaessigt Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg en rapport om gennemfoerelsen af dette direktiv under hensyntagen til stk . 1, 2 og 3 .  Artikel 11 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .   Udfaerdiget i Bruxelles, den 30 . november 1989 .  Paa Raadets vegne J . P . SOISSON Formand  ( 1 ) EFT nr . C 114 af 30 . 4 . 1988, s . 3,(2 ) EFT nr . C 326 af 19 . 12 . 1988, s . 132, og(3 ) EFT nr . C 318 af 12 . 12 . 1988, s . 26 . ( 4 ) EFT nr . C 28 af 3 . 2 . 1988, s . 3 . ( 5 ) EFT nr . C 28 af 3 . 2 . 1988, s . 1.( 6 ) EFT nr . L 183 af 29 . 6 . 1989, s . 1 . ( 7 ) EFT nr . L 109 af 26 . 4 . 1983, s . 8 . ( 8 ) EFT nr . L 185 af 9 . 7 . 1974, s . 15 .   BILAG   MINIMUMSFORSKRIFTER OMHANDLET I ARTIKEL 4, STK . 1, LITRA a ), NR . ii ), OG LITRA b )  1 .  Indledende bemaerkning De i dette bilag fastsatte forpligtelser gaelder under overholdelse af bestemmelserne i direktivet, naar de respektive risici foreligger i forbindelse med det paagaeldende arbejdsudstyr .  2 .  Generelle minimumskrav gaeldende for arbejdsudstyr 2.1 .  Betjeningssystemerne paa arbejdsudstyr, hvor der er sikkerhedsmaessige aspekter involveret, skal vaere tydelige og lette af faa oeje paa og i givet fald hensigtsmaessigt afmaerket .  Betjeningssystemerne skal vaere anbragt uden for de farlige omraader undtagen for visse betjeningsanordninger, hvis det er noedvendigt, og saaledes, at der ingen ekstra farer er ved betjeningen . De maa ikke medfoere risiko som foelge af utilsigtet udloesning .  Operatoeren skal om noedvendigt fra hovedbetjeningsstedet vaere i stand til at konstatere, at ingen personer befinder sig i de farlige omraader . Hvis dette er umuligt, skal der forud for enhver igangsaetning udloeses et sikkert system, saasom et lyd - og/eller  lyssignal . Den udsatte arbejdstager skal have tid og/eller mulighed for hurtigt at undgaa risici i forbindelse med arbejdsudstyrets igangsaetning og /eller standsning .  Betjeningssystemerne skal vaere sikre . En fejl ved eller en skade paa betjeningssystemerne maa ikke foere til en farlig situation .  2.2 .  Arbejdsudstyrets igangsaetning maa kun kunne ske ved en bevidst handling, udoevet paa et betjeningssystem, der er beregnet hertil .  Det samme gaelder :  - gentilkobling efter et stop, uanset aarsagen til dette - styring af en vaesentlig aendring af funktionsforholdene ( f.eks . hastighed, tryk osv .),  undtagen hvis denne gentilkobling eller aendring ikke indebaerer nogen risiko for de udsatte arbejdstagere .  Gentilkobling eller aendring af funktionsforholdene som foelge af den normale sekvens i en automatisk cyklus er ikke omfattet af dette krav .  2.3 .  Alt arbejdsudstyr skal vaere forsynet med et betjeningssystem, som goer det muligt at standse hele udstyret paa betryggende vis .  Hver arbejdsplads skal vaere forsynet med et betjeningssystem til standsning af enten alle dele af arbejdsudstyret eller blot en del deraf, alt efter risikoen, saaledes at arbejdsudstyret frembyder sikkerhed . Stopordren til arbejdsudstyret skal have  prioritet i forhold til igangssaetningsordrer . Naar arbejdsudstyret eller dets farlige dele er standset, skal energitilfoerslen til de paagaeldende funktionsanordninger vaere afbrudt .  2.4 .  Hvis det er relevant i forhold til de farer, arbejdsudstyret frembyder, og til den tid, det normalt tager at standse det, skal arbejdsudstyret vaere forsynet med en noedstopanordning .  2.5 .  Arbejdsudstyr, der frembyder farer paa grund af fald af genstande eller udslyngning, skal vaere forsynet med passende sikkerhedsanordninger, der er afpasset efter farens art .  Arbejdsudstyr, der frembyder farer paa grund af gas -, damp -, vaeske - eller stoevudslip, skal vaere forsynet med passende opfangnings - og/eller udsugningsanordninger i naerheden af farekilderne .  2.6 .  Arbejdsudstyr og dets dele skal stabiliseres ved hjaelp af fastgoerelsesanordninger eller lignende, hvis det er noedvendigt for arbejdstagernes sikkerhed eller sundhed .  2.7 .  Saafremt der er risiko for spraengning af eller brud paa dele af arbejdsudstyr, som vil kunne frembyde betydelige farer for arbejdstagernes sikkerhed eller sundhed, skal der traeffes passende beskyttelsesforanstaltninger .  2.8 .  Naar arbejdsudstyrets bevaegelige dele frembyder risiko for mekanisk kontakt, der kan medfoere ulykker, skal disse dele vaere udstyret med afskaermninger eller beskyttelsesanordninger, der hindrer adgang til de farlige omraader, eller som standser de farlige  deles bevaegelser, inden der er adgang til de farlige omraader .  Afskaermninger og beskyttelsesanordninger :  - skal vaere solidt fremstillet - maa ikke foraarsage yderligere risici - maa ikke let kunne flyttes eller saettes ud af drift - skal befinde sig i tilstraekkelig afstand fra det farlige omraade - maa ikke hindre udsynet under arbejdet mere end hoejst noedvendigt - skal muliggoere absolut noedvendig indgriben til anbringelse og/eller udskiftning af dele saavel som vedligeholdelsesarbejde, idet adgangen begraenses til det omraade, hvor arbejdet skal udfoeres, og saa vidt muligt uden afmontering af afskaermningen eller  beskyttelsesanordningen .  2.9 .  Belysningen ved de arbejdsomraader og -stationer, hvor arbejdsudstyr bruges eller vedligeholdes, skal vaere passende i forhold til det arbejde, der skal udfoeres .  2.10 .  Dele af arbejdsudstyr med hoej eller meget lav temperatur skal om noedvendigt vaere afskaermet, saaledes at arbejdstagerne ikke kan komme i beroering dermed eller i naerheden deraf .  2.11 .  Arbejdsudstyrs alarmsignaler skal kunne opfattes og forstaas med lethed og vaere entydige .  2.12 .  Arbejdsudstyr maa kun anvendes til de operationer og under de betingelser, det er egnet til .  2.13 .  Vedligeholdelsesarbejde skal kunne udfoeres, naar arbejdsudstyret er standset . Er dette ikke muligt, skal der kunne traeffes passende beskyttelsesforanstaltninger for udfoerelsen af dette arbejde, eller det skal kunne foretages uden for de farlige omraader .   Naar der til et arbejdsudstyr hoerer en brugs - og vedligeholdelsesvejledning, skal denne holdes à jour .  2.14 .  Alt arbejdsudstyr skal vaere forsynet med let kendelige anordninger, der goer det muligt at afskaere det fra hver enkelt af dets energikilder .  Gentilkobling forudsaetter, at der ikke bestaar nogen fare for de paagaeldende arbejdstagere .  2.15 .  Arbejdsudstyr skal baere de noedvendige advarsler og maerkninger for arbejdstagernes sikkerhed .  2.16.  For at udfoere produktions -, regulerings - og vedligeholdelsesarbejde paa arbejdsudstyret maa arbejdstagerne kunne bevaege sig og opholde sig overalt, hvor det er noedvendigt, i fuld sikkerhed .  2.17 .  Alt arbejdsudstyr skal vaere indrettet paa en saadan maade, at det beskytter arbejdstagerne mod risiko for brand i eller opvarmning af arbejdsudstyret, eller risiko for udslip af gas, stoev, vaesker, damp eller andre stoffer, der frembringes ved  arbejdsudstyret eller benyttes eller oplagres i dette .  2.18.  Alt arbejdsudstyr skal vaere indrettet paa en saadan maade, at der ikke er nogen eksplosionsrisiko for arbejdsudstyret eller for stoffer, der frembringes ved arbejdsudstyret eller benyttes eller oplagres i dette .  2.19 .  Alt arbejdsudstyr skal vaere indrettet paa en saadan maade, at de udsatte arbejdstagere er beskyttet mod risikoen for en direkte eller indirekte kontakt med elektriske installationer .  3 .  Supplerende minimumsforskrifter gaeldende for saerligt arbejdsudstyr,  Omhandlet i artikel 9, stk . 1, i direktivet .


Avis juridique important

|

32000L0010

Kommissionens direktiv 2000/10/EF af 1. marts 2000 om optagelse af et aktivt stof (fluroxypyr) i bilag i til Rådets direktiv 91/414/EØF om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EØS-relevant tekst)

EF-Tidende nr. L 057 af 02/03/2000 s. 0028 - 0030

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2000/10/EFaf 1. marts 2000om optagelse af et aktivt stof (fluroxypyr) i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler(EØS-relevant tekst)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler(1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 1999/80/EF(2), særlig artikel 6, stk. 1, og artikel 8, stk. 2, fjerde afsnit, ogud fra følgende betragtninger:(1) Ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 3600/92(3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1972/1999(4), fastsættes nærmere bestemmelser for iværksættelsen af første fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i direktiv 91/414/EØF (i det følgende benævnt "direktivet"). I medfør af nævnte forordning blev der ved Kommissionens forordning (EF) nr. 933/94(5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2230/95(6), opstillet en liste over aktive stoffer i plantebeskyttelsesmidler, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i direktivets bilag I.(2) De aktive stoffer bør optages i bilaget, hvis det kan forventes, at de ikke har skadelige virkninger på menneskers eller dyrs sundhed eller på grundvandet eller en uacceptabel indvirkning på miljøet.(3) De bør optages for en periode på højst ti år.(4) I henhold til direktivets artikel 8, stk. 2, skal medlemsstaterne, efter at et aktivt stof er blevet optaget i direktivitets bilag I, inden udløbet af en fastsat frist meddele, ændre eller tilbagekalde godkendelserne af de plantebeskyttelsesmidler, som indeholder det aktive stof. I henhold til direktivitets artikel 4, stk. 1, og artikel 13, stk. 1, kan plantebeskyttelsesmidler kun godkendes på grundlag af et dossier, som opfylder datakravene i direktivets artikel 13, og under hensyntagen til de betingelser, som er knyttet til optagelsen af det aktive stof i bilag I, og de ensartede principper i direktivets bilag VI.(5) Fluroxypyrs virkninger på menneskers sundhed og miljøet er blevet vurderet i henhold til forordning (EØF) nr. 3600/92 for en række anvendelsesformål, som anmelderne har foreslået. I den forbindelse forelagde Tyskland som rapporterende medlemsstat, jf. forordning (EF) nr. 933/94, den 27. september 1996 den pågældende vurderingsrapport for Kommissionen.(6) Rapporten er blevet behandlet af medlemsstaterne og Kommissionen i Den Stående Komité for Plantesundhed. Behandlingen blev afsluttet den 30. november 1999 med Kommissionens reviderede vurderingsrapport for fluroxypyr. Det kan være påkrævet at ajourføre denne rapport for at tage hensyn til den tekniske og videnskabelige udvikling. I så fald skal betingelserne for optagelsen af fluroxypyr i bilag I til direktiv 91/414/EØF også ændres, jf. direktivets artikel 6, stk. 1. Dossieret og resultaterne af behandlingen er ligeledes blevet forelagt Den Videnskabelige Komité for Planter til udtalelse.(7) Af vurderingerne fremgår det, at plantebeskyttelsesmidler, der indeholder det pågældende aktive stof, kan forventes generelt at opfylde kravene i direktivets artikel 5, stk. 1, litra a) og b), især med hensyn til de anvendelsesformål, der er undersørgt. Det er derfor nødvndigt at optage det aktive stof i bilag I for at sikre, at meddelelse, ændring og tilbagekaldelse af godkendelserne af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder det aktive stof, kan blive organiseret i overensstemmelse med direktivet i alle medlemsstaterne, og for at sikre, at dette arbejde ikke forsinkes yderligere.(8) Den Videnskabelige Komité for Planter gjorde i sin udtalelse opmærksom på, at der er behov for yderligere data for at bekræfte, at visse nedbrydningsprodukter af fluroxypyr, som forekommer i jord og vand, ikke udgør en fare for miljøet.(9) Efter artikel 5, stk. 5, i direktiv 91/414/EØF kan optagelsen af et aktivt stof i bilg I tages op til fornyet vurdering, hvis der er tegn på, at betingelserne for at optage stoffet ikke mere er opfyldt. Kommissionen vil derfor tage optagelsen i bilag I op til overvejelse, hvis de ønskede supplerende undersøgelser, jf. punkt 7 i den reviderede vurderingsrapport, indikerer potentielt uheldige virkninger, eller hvis de ønskede supplerende resultater og oplysninger ikke forelægges.(10) Før optagelsen bør medlemmsstaterne og interessede parter have en rimelig frist til at forberede sig på de nye bestemmelser, som følger af optagelsen. Efter optagelsen bør medlemsstaterne også have en rimelig frist til at gennemføre direktivet og især ændre eller tilbagekalde eksisterende godkendelser eller meddele nye godkendelser i henhold til direktiv 91/414/EØF. Der kræves en længere frist for forelæggelse og vurdering af hele bilag III-dossieret for hvert plantebeskyttelsesmiddel i overensstemmelse med de ensartede principper, som er fastlagt i direktivets bilag VI. For plantebeskyttelsesmidler, der indeholder flere aktive stoffer, kan den fuldstændige vurdering efter de ensartede principper første finde sted, når alle de aktive stoffer er blevet optaget i direktivets bilag I.(11) De frister, der er fastsat for gennemførelse af dette direktiv, berører ikke de frister, som vil blive fastsat for optagelse af andre aktive stoffer i direktivets bilag I.(12) Den reviderede vurderingsrapport er nødvendig, for at medlemsstaterne på rette måde kan gennemføre flere afsnit af de ensartede principper, som er fastlagt i direktivets bilag VI, hvor disse principper henviser til vurderingen af de bilag II-data, som er blevet forelagt med henblik på optagelse af det aktive stof i direktivets bilag I.(13) De i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Plantesundhed -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1Fluroxypyr optages som aktivt stof i bilag I til direktiv 91/414/EØF, som angivet i bilaget til nærværende direktiv.Artikel 21. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 1. juni 2001. Hvis det er nødvendig, skal de i henhold til direktiv 91/414/EØF ændre eller tilbagekalde eksisterende godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder fluroxypyr som aktivt stof, inden udløbet af denne frist.2. Til vurderingen af et dossier, der opfylder kravene i bilag III til direktiv 91/414/EØF, og den dermed forbundne beslutningsproces efter de ensartede principper i direktivets bilag VI forlænges fristen i stk. 1:- for plantebeskyttelsesmidler, der kun indeholder fluroxypyr, til fire år efter nærværende direktivs ikrafttræden- for plantebeskyttelsesmidler, der indeholder fluroxypyr og et andet aktivt stof, som er optaget i bilag I til direktiv 91/414/EØF, til fire år, efter at direktivet om optagelse af det sidste af disse stoffer i bilag I er trådt i kraft.3. De i stk. 1 nævnte love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.Artikel 3Hvis de ønskede supplerende undersøgelser og oplysninger, som er nævnt i punkt 7 i den reviderede vurderingsrapport, ikke forelægges inden den 1. december 2000, underretter medlemsstaterne Kommissionen herom.Artikel 4Dette direktiv træder i kraft den 1. december 2000.Artikel 5Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 1. marts 2000.På Kommissionens vegneDavid BYRNEMedlem af Kommissionen(1) EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1.(2) EFT L 210 af 10.8.1999, s. 13.(3) EFT L 366 af 15.12.1992, s. 10.(4) EFT L 244 af 16.9.1999, s. 41.(5) EFT L 107 af 28.4.1994, s. 8.(6) EFT L 225 af 22.9.1995, s. 1.BILAGFLUROXYPYR1. Identitet:Fællesnavn: fluroxypyr.IUPAC-navn: 4-amino-3,5-dichlor-6-fluor-2-pyridyloxyeddikesyre.2. Særlige betingelser, der skal opfyldes:2.1. Det fremstillede aktive stof har en renhed på mindst 950 g/kg.2.2. Må kun tillades anvendt som herbicid.2.3. Med henblik på gennemførelsen af de ensartede principper i bilag VI bør der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om fluroxypyr, særlig tillæg I og II, som afsluttet i Den Stående Komité for Plantesundhed den 30. november 1999. I denne samlede vurdering tager medlemsstaterne:- hensyn til de supplerende oplysninger, der ønskes i punkt 7 i den reviderede vurderingsrapport- særligt hensyn til beskyttelsen af grundvandet- særligt hensyn til virkningerne på vandorganismer, og de skal sikre sig, at betingelserne for godkendelsen omfatter risikobegrænsende foranstaltninger, hvor det er nødvendigt.3. Optagelsen udløber den 30. november 2010.


Avis juridique important

|

31976L0434

Kommissionens direktiv 76/434/EØF af 13. april 1976 om tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv af 19. november 1973 om tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser vedrørende certificering og mærkning af ståltove, lænkekæder og kroge

EF-Tidende nr. L 122 af 08/05/1976 s. 0020 - 0023 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 5 s. 0016  den græske specialudgave: Kapitel 13 bind 3 s. 0220  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 5 s. 0016  den spanske specialudgave: Kapitel 13 bind 5 s. 0019  den portugisiske specialudgave: Kapitel 13 bind 5 s. 0019

++++  KOMMISSIONENS DIREKTIV  af 13 . april 1976  om tilpasning til den tekniske udvikling af Raadets direktiv af 19 . november 1973 om tilnaermelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser vedroerende certificering og maerkning af staaltove , laenkekaeder og kroge   ( 76/434/EOEF )  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ,  under henvisning til Raadets direktiv af 19 . november 1973 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser vedroerende certificering og maerkning af staaltove , laenkekaeder og kroge ( 1 ) , saerlig artiklerne 4 og 5 , og  ud fra foelgende betragtninger :  Den tekniske udvikling muliggoer en forenkling af de angivelser , der kraeves ved maerkning af staaltove , laenkekaeder og kroge ;  bestemmelserne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for tilpasning til den tekniske udvikling af direktiv vedroerende fjernelse af tekniske hindringer for samhandelen i sektoren for apparater og hjaelpemidler til loeftning og intern transport -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :  Artikel 1  Bilaget til Raadets direktiv af 19 . november 1973 erstattes med bilaget til dette direktiv .  Artikel 2  1 . Medlemsstaterne saetter de noedvendige administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden for 9 maaneder efter dets meddelelse og underretter omgaaende Kommissionen derom .  2 . Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til nationale bestemmelser , som de vedtager eller har til hensigt at vedtage paa det omraade , hvor dette direktiv er gaeldende .  Artikel 3  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 13 . april 1976 .  Paa Kommissionens vegne  Finn GUNDELACH  Medlem af Kommissionen  ( 1 ) EFT nr . L 335 af 5 . 12 . 1973 , s . 51 .  BILAG  1 . ALMINDELIGE BESTEMMELSER  1.1 . Hver laengde af staaltov og laenkekaede , saavel som hver krog skal have et maerke , eller dersom en maerkning ikke er mulig , en solid anbragt plade eller en ring , med reference til fabrikanten eller hans i Det europaeiske oekonomiske Faellesskab hjemmehoerende repraesentant og identifikation for den dertil hoerende certificering ( se pkt . 2.1 , 3.1 og 4.1 ) .  1.2 . Fabrikanten eller hans i Det europaeiske oekonomiske Faellesskab hjemmehoerende repraesentant skal staa inde for , at hver laengde staaltov og laenkekaede , saavel som hver krog svarer til de data , som er anfoert i certifikaterne ( se pkt . 2.1 , 3.1 og 4.1 ) .  2 . BESTEMMELSER VEDROERENDE STAALTOVE  2.1 . Fabrikanten eller hans repraesentant hjemmehoerende i Det europaeiske oekonomiske Faellesskab skal for hvert staaltov levere et certifikat , som mindst indeholder foelgende angivelser :  1 . Navn og adresse paa fabrikanten eller hans repraesentant med hjemsted i Det europaeiske oekonomiske Faellesskab .  2 . Den nominelle diameter .  3 . Nominel masse pr . loebende meter .  4 . Tovslaaningsmaade ( kryds - , lang - eller vekselslaaet ) og slaaningsretning ( hoejre - eller venstreslaaet ) .  5 . Formlagt eller ikke formlagt .  6 . Konstruktion ( tovets opbygning og type , antal dugter , antal traade pr . dugt og tovhjertets materiale og opbygning , saafremt det bestaar af staal ) .  7 . Traaden(e)s nominelle traekbrudstyrke .  8 . Tovets mindste brudbelastning ( dvs . den mindste kraft , som skal kunne opnaas ved traekforsoeg til brud ) . Er tovbrudproeve udfoert , angives oplysninger .  9 . Overfladeudfoerelse : Ved galvanisering , angivelse af galvaniseringsgrad eller -klasse . Ved anden korrosionsbeskyttelse angives specifikation .  10 . I tilfaelde af at tovet ikke er fremstillet af kulstofstaal , angiv materialespecifikationer .  11 . Dersom tovet er fremstillet efter en national eller international anvendt norm , angiv denne norm .  12 . Er traadproever og/eller tovproever udfoert efter norm eller specifikation , angives denne . I modsat fald angives proevemetoder og resultater .  13 . Hvis konstruktionen eller opbygningen af tovet er af en saadan art , at saerlig vedligeholdelse og/eller eftersyn er paakraevet , skal anvisninger herfor gives .  14 . Underskrift af den ansvarlige efter pkt . 1 .  15 . Underskriverens stilling i fremstillerfirmaet eller hans autoriserede repraesentant .  16 . Sted og dato .  3 . BESTEMMELSER VEDROERENDE LAENKEKAEDER AF RUNDSTAAL  3.1 . Fabrikanten eller hans repraesentant med hjemsted i Det europaeiske oekonomiske Faellesskab skal for hver kaede levere et certifikat , der mindst omfatter foelgende angivelser :  1 . Navn og adresse for fabrikanten eller hans repraesentant med hjemsted i Det europaeiske oekonomiske Faellesskab .  2 . Data for ikke kalibreret kaede :  Nominel udvendig laengde og udvendig bredde af et kaedeled , nominel diameter af rundstaal med tolerenceangivelse . Maalsat skitse af mindst 2 efter hinanden foelgende kaedeled skal vedlaegges .  3 . Data for kalibreret kaede :  Nominel udvendig laengde og udvendig bredde af et kaedeled , nominel diameter af rundstaal , nominel deling og angivelse af tolerancer for alle ovennaevnte maal .  Maalsat skitse af mindst 2 efter hinanden foelgende kaedeled skal vedlaegges .  4 . Nominel masse pr . loebende meter .  5 . Svejsemetode for leddene .  6 . Stoerrelse af proevebelastningen af hele kaeden efter varmebehandling .  7 . Kaedens mindste brudbelastning ( dvs . den mindste kraft , som skal kunne opnaas ved traekforsoeg til brud ) .  8 . Kaedens mindste totale ( elastiske og permanente ) traekbrudforlaengelse maalt i % ; angivelse af proevelaengde eller antal kaedeled .  9 . Kaedematerialets egenskaber ( f . eks . international kaedeklasse eller i givet fald specifikation af kaedemateriale ) .  10 . Art af anvendt varmebehandling .  11 . Dersom kaeden er fremstillet efter en national eller international anvendt norm , skal anvisninger herfor gives .  12 . Er kaedeproever udfoert efter norm eller specifikation , angiv denne . I modsat fald angives proevemetoder og resultater .  13 . Dersom kaedens egenskaber kraever saerlig behandling , vedligeholdelse og/eller eftersyn , angives dette .  14 . Underskrift af den ansvarlige efter pkt . 1 .  15 . Underskriverens stilling i fremstillingsfirmaet eller hans autoriserede repraesentant .  16 . Sted og dato .  3.2 . Er kaeden udfoert efter en national eller international anerkendt norm skal den vaere forsynet med en let laeselig og uforgaengelige kvalitetsmaerkning . Denne maerkning skal anbringes paa hver kaede , dog mindst et maerke for hver meter eller mindst et maerke for hvert tyvende kaedeled , alt efter hvilken afstand , der er kortest .  Maerkningen skal have foelgende maal .  Nominel diameter af rundstaal i millimeter * Tallenes mindste hoejde i millimeter *  Til og med 8 * 2 *  over 8 til og med 12,5 * 3 *  over 12,5 til og med 26 * 4,5 *  over 26 * 6 *  4 . BESTEMMELSER VEDROERENDE KROGE  4.1 . Fabrikanten eller hans repraesentant hjemmehoerende i Det europaeiske oekonomiske Faellesskab skal med hvert parti kroge , eller paa brugerens anmodning for hver krog , levere et certifikat , der mindst omfatter foelgende angivelser :  1 . Navn og adresse for fabrikanten eller hans repraesentant hjemmehoerende i Det europaeiske oekonomiske Faellesskab .  2 . Hvis certifikatet vedroerer et parti kroge , angiv partiets stoerrelse .  3 . Krogens type .  4 . Skitse af krogen med angivelse af de vigtigste dimensioner .  5 . Angivelse af den maksimale proevelast , hvorved krogen kan paavirkes , uden at der efter aflastningen foreligger en signifikant permanent deformering .  Under ingen omstaendigheder maa den permanente foroegelse af krogens aabningsmaal overstige 0,25 % .  6 . Angivelse af den belastning , ved hvilken krogen netop aabner eller vil aabne sig saa meget , at den ikke mere er i stand til at fastholde byrden .  Angivelse af mindste brudbelastning , saafremt krogen er udformet saaledes , at den braekker eller vil braekke itu , i stedet for at aabne sig , saa byrden falder af .  7 . Krogens materialeegenskaber ( f . eks . international krogklasse eller i givet fald specifikation af staalmateriale ) .  8 . Den ved krogens fremstilling anvendte varmebehandling .  9 . Dersom krogen er fremstillet efter en national eller international anvendt norm - angiv denne norm og identificer krogen efter denne norm .  10 . Er proeven af krogen udfoert efter norm eller specifikation , angives denne . I modsat fald angives proevemetoder ( bl.a . oplysninger om antal proevestykker fra et parti ) og resultater .  11 . Dersom krogens egenskaber kraever saerlig behandling , vedligeholdelse og/eller eftersyn skal anvisninger herfor gives .  12 . Underskrift af den ansvarlige efter pkt . 1 .  13 . Underskriverens stilling i fremstillerfirmaet eller hans autoriserede repraesentant .  14 . Sted og dato .  4.2 . Er kroge udfoert efter en national eller international anerkendt norm , skal de vaere forsynet med en let laeselig og uforgaengelig kvalitetsmaerkning .


Avis juridique important

|

31991L0422

Kommissionens direktiv 91/422/EØF af 15. juli 1991 om tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 71/320/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om bremseapparater for visse kategorier af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

EF-Tidende nr. L 233 af 22/08/1991 s. 0021 - 0029 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 21 s. 0003  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 21 s. 0003

KOMMISSIONENS DIREKTIV  af 15. juli 1991  om tilpasning til den tekniske udvikling af Raadets direktiv 71/320/EOEF om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om bremseapparater for visse kategorier af motorkoeretoejer og paahaengskoeretoejer dertil   (91/422/EOEF)  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,  under henvisning til Raadets direktiv 71/320/EOEF af 26. juli 1971 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om bremseapparater for visse kategorier af motordrevne koeretoejer og paahaengskoeretoejer dertil (1), senest aendret ved Kommissionens direktiv  88/194/EOEF (2), saerlig artikel 5, og  ud fra foelgende betragtninger:  Paa baggrund af den udvikling, der er sket inden for bremseteknologien er det nu muligt at skaerpe forskrifterne og isaer goere det obligatorisk at udstyre visse tunge koeretoejer og paahaengskoeretoejer med automatiske anordninger til justering af  bremsebelaegningen med henblik paa at oege faerdselssikkerheden;  bestemmelserne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Tilpasning af Motorkoeretoejsdirektiverne til Den Tekniske Udvikling -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:  Artikel 1  Bilag I, II, III, IV, V, VII, IX, X og XII til direktiv 71/320/EOEF aendres som angivet i bilaget til naervaerende direktiv.  Artikel 2  1. Fra den 1. oktober 1991 kan medlemsstaterne ikke af grunde, der vedroerer bremseanordningerne:  - for en motorkoeretoejstype naegte EOEF-standardtypegodkendelse, udstedelse af det i artikel 10, stk. 1, sidste led, i Raadets direktiv 70/156/EOEF (3) omhandlede dokument eller national godkendelse  - forbyde ibrugtagning af koeretoejerne  hvis bremseanordningerne for denne koeretoejstype eller for disse koeretoejer svarer til bestemmelserne i direktiv 71/320/EOEF, som aendret ved naervaerende direktiv.  2. Fra den 1. oktober 1992 kan medlemsstaterne:  - ikke laengere udstede det i artikel 10, stk. 1, sidste led, i direktiv 70/156/EOEF omhandlede dokument for den koeretoejstype, hvis bremseanordninger ikke svarer til bestemmelserne i direktiv 71/320/EOEF, som aendret ved naervaerende direktiv  - afslaa national godkendelse af en koeretoejstype, hvis bremseanordninger ikke svarer til bestemmelserne i direktiv 71/320/EOEF, som aendret ved naervaerende direktiv.  3. Fra den 1. oktober 1994 kan medlemsstaterne forbyde ibrugtagning af koeretoejer, hvis bremseanordninger ikke svarer til bestemmelserne i direktiv 71/320/EOEF, som aendret ved naervaerende direktiv.  Artikel 3  Medlemsstaterne saetter inden den 1. oktober 1991 de noedvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom.  Naar medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, henvises der deri til dette direktiv, eller de ledsages ved offentliggoerelsen af en saadan henvisning. De naermere regler for henvisning fastsaettes af medlemsstaterne.  Artikel 4  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Udfaerdiget i Bruxelles, den 15. juli 1991. Paa Kommissionens vegne  Martin BANGEMANN  Naestformand   (1) EFT nr. L 202 af 6. 9. 1971, s. 37. (2) EFT nr. L 92 af 9. 4. 1988, s. 47. (3) EFT nr. L 42 af 23. 2. 1970, s. 1.    BILAG  AENDRINGER AF BILAGENE TIL DIREKTIV 71/320/EOEF, SOM AENDRET VED DIREKTIV 74/12/EOEF, 75/524/EOEF, 79/489/EOEF, 85/647/EOEF OG 88/194/EOEF  BILAG I: DEFINITIONER OG KONSTRUKTIONSFORSKRIFTER  Punkt 1.16.3 affattes saaledes:   »1.16.3.  Kaerre   »Kaerre« betegner et paahaengskoeretoej, som er udstyret med en traekanordning, der ikke kan bevaeges vertikalt (i forhold til paahaengskoeretoejet), og hvor akslen (akslerne) er anbragt naer ved koeretoejets tyngdepunkt (ensartet laesset),  saaledes at kun en mindre statisk vertikalbelastning paa ikke over 10 % af den belastning, der svarer til paahaengskoeretoejets maksimalmasse, dog hoejst 1 000 daN, overfoeres til det traekkende koeretoej.« (resten uaendret) Punkt 2.1.2.3 suppleres med  foelgende:  »Paahaengskoeretoejets trykluftbremse og det traekkende koeretoejs parkeringsbremse maa betjenes samtidigt, forudsat at foereren til enhver tid er i stand til at kontrollere, om den effekt af parkeringsbremsen paa vogntoget, som opnaas ved en rent mekanisk  betjening af parkeringsbremseanordningen, er tilstraekkelig.«  AEndringen af punkt 2.2.1.5.2 angaar ikke den danske udgave.  Punkt 2.2.1.8 affattes saaledes:   »2.2.1.8.  Driftbremsens virkning skal vaere passende fordelt paa akslerne. Drejer det sig om koeretoejer med mere end to aksler, kan bremsekraften paa visse aksler automatisk reduceres til nul ved transport af staerkt reducerede laes for at undgaa  blokering af hjulene eller glasering af bremsebelaegningerne, forudsat at koeretoejet opfylder alle de krav til effekten, der er foreskrevet i bilag II.« Efter punkt 2.2.1.11 tilfoejes foelgende nye punkt 2.2.1.11.1 og 2.2.1.11.2:   »2.2.1.11.1.  Justering for slid paa driftsbremserne skal ske automatisk. Montering af automatiske justeringsanordninger er imidlertid frivillig paa off-road koeretoejer af kategori N2 og N3 og paa bageste bremser paa koeretoejer af kategori M1 og N1.  Automatiske slidjusteringsanordninger skal vaere saaledes indrettet, at bremsningen stadig er effektiv efter opvarmning efterfulgt af afkoeling af bremserne. Navnlig skal koeretoejet fortsat vaere i stand til at koere normalt efter gennemfoerelse af  afproevningerne i overensstemmelse med bilag II, punkt 1.3 (type I-bremseproeve), og bilag II, punkt 1.4 (type II-bremseproeve).  2.2.1.11.2.  Der skal vaere let adgang til at kontrollere dette slid paa driftsbremsens belaegninger - fra koeretoejets yderside  eller underside - udelukkende ved hjaelp af det vaerktoej eller udstyr, der normalt leveres med koeretoejet; dette kan f.eks. ske ved hjaelp af passende inspektionsaabninger eller paa anden maade. Subsidiaert kan der accepteres akustiske eller optiske  anordninger, som advarer foereren paa foererpladsen, naar det er noedvendigt at udskifte belaegningen. Fjernelse af for- og eller baghjul til dette formaal er kun tilladt paa koeretoejer af kategori M1 og N1.« Efter punkt 2.2.1.12.2 tilfoejes foelgende nye  punkt 2.2.1.12.3:   »2.2.1.12.3.  Den vaesketype, der skal anvendes i bremseapparater med hydraulisk transmission, skal angives i overensstemmelse med ISO-standard 9128-1987. Det relevante symbol i henhold til figur 1 eller 2 skal anbringes paa et synligt sted paa  uudslettelig maade inden for 100 mm fra vaeskebeholdernes paafyldningsaabninger; konstruktoeren kan eventuelt anfoere yderligere oplysninger.« Punkt 2.2.1.18.3 affattes saaledes:   »2.2.1.18.3.  Ved brud eller utaethed paa en af de pneumatiske bremseslanger (eller anden type forbindelse) skal foereren dog - med mindre paahaengskoeretoejet som foelge af fejlen bremses automatisk med den kraft, der er foreskrevet i punkt 2.2.3 i bilag  II - kunne aktivere paahaengskoeretoejets bremser helt eller delvis, enten ved hjaelp af driftsbremsens betjeningsorgan, noedbremsens betjeningsorgan eller parkeringsbremsens betjeningsorgan.« Punkt 2.2.1.18.4.1 og 2.2.1.18.4.2 affattes saaledes:   »2.2.1.18.4.1.  Naar det paagaeldende betjeningsorgan blandt de i punkt 2.2.1.18.3 naevnte betjeningsorganer bliver fuldt aktiveret, skal trykket i foedeledningen falde til 1,5 bar i loebet af de foelgende to sekunder.  2.2.1.18.4.2.  Naar foedeledningen  toemmes med en hastighed af mindst 1 bar/s, skal den automatiske bremsning af paahaengskoeretoejet begynde at traede i funktion, inden trykket i foedeledningen falder til 2 bar.« Efter punkt 2.2.1.23 tilfoejes foelgende nye punkt 2.2.1.24:   »2.2.1.24.  For et motorkoeretoej, hvortil der kan kobles et paahaengskoeretoej af kategori O3 eller O4, maa paahaengskoeretoejets driftsbremseapparat kun fungere sammen med det traekkende koeretoejs drifts-, noed- eller parkeringsbremseapparat.« Efter  punkt 2.2.2.8 tilfoejes foelgende nye punkt 2.2.2.8.1 og 2.2.2.8.2:   »2.2.2.8.1.  Justering for slid paa driftsbremserne skal ske automatisk. Montering af automatiske justeringsanordninger er imidlertid frivillig for koeretoejer af kategori O1 og O2. Automatiske slidjusteringsanordninger skal vaere saaledes indrettet,  at bremsningen stadig er effektiv efter opvarmning efterfulgt af afkoeling af bremserne.   Navnlig skal koeretoejet fortsat vaere i stand til at koere normalt efter gennemfoerelse af afproevningerne i overensstemmelse med bilag II, punkt 1.3 (type  I-bremseproeve), og bilag II, punkt 1.4 (type II-bremseproeve).  2.2.2.8.2.  Der skal vaere let adgang til at kontrollere dette slid paa driftsbremsens belaegninger - fra koeretoejets yderside eller underside - udelukkende ved hjaelp af det vaerktoej eller  udstyr, der normalt leveres med koeretoejet; dette kan f. eks. ske ved hjaelp af passende inspektionsaabninger eller paa anden maade.« I punkt 2.2.2.9 udgaar udtrykket »med en enkelt aksel«, og i anden linje aendres »brud paa tilkoblingen« og i femte linje  »brud paa paahaengskoeretoejskoblingen« til henholdsvis »tilkoblingens adskillelse« og »paahaengskoeretoejskoblingens adskillelse«.  Punkt 2.2.2.11 affattes saaledes:   »2.2.2.11.  Hvis paahaengskoeretoejet er udstyret med en anordning, som tillader pneumatisk frakobling af bremsen - undtagen parkeringsbremsen - skal denne anordning vaere saaledes indrettet, at den automatisk og senest, naar paahaengskoeretoejet paany  forsynes med trykluft, vender tilbage til slaekket stilling.«   BILAG II: BREMSEPROEVER OG BREMSEVIRKNING  Punkt 1.1.1 affattes saaledes:   »1.1.1.  Den effekt, der foreskrives for bremseapparater, baseres paa bremselaengden og/eller den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration. Et apparats bremseevne bedoemmes enten ved, at man maaler bremselaengden sat i forhold til koeretoejets  udgangshastighed og/eller ved at man maaler den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration under proeven.« Punkt 1.1.3.7 suppleres med foelgende:  »Blokering af hjulene er tilladt, naar det er specielt anfoert.«  Punkt 1.2.1.2.3 suppleres med foelgende:  »koeretoejet skal opfylde baade den foreskrevne bremselaengde og den foreskrevne gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration for den paagaeldende koeretoejskategori, men det er muligvis ikke noedvendigt, at der foretages en egentlig maaling af begge parametre;«   Efter punkt 1.2.3.1 tilfoejes foelgende nye punkt 1.2.3.2:   »1.2.3.2.  Der skal foretages yderligere proever med tilkoblet motor ved den hastighed, der er foreskrevet for den kategori, som koeretoejet tilhoerer. Den foreskrevne mindstevirkning for hver kategori skal naas. Bil til saettevogn, der er kunstigt  belastet for at simulere virkningerne af en belaesset saettevogn, maa ikke afproeves over 80 km/h.« Punkt 1.3.1.3 affattes saaledes:   »1.3.1.3.  Ved disse proever skal betjeningskraften svare til, at der ved den foerste bremsning opnaas en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration paa 3 m/s2. Denne kraft skal vaere den samme under alle foelgende bremsninger.« Punkt 1.3.3  affattes saaledes:   »1.3.3.  Bremseeffekt med varme bremser  1.3.3.1.  Ved afslutningen af type I-bremseproeven . . . maales driftsbremsens bremseeffekt med varme bremser . . . For motorkoeretoejer maa denne bremseeffekt med varme bremser . . . For paahaengskoeretoejer maa  bremsekraften med varme bremser . . . (resten uaendret).  1.3.3.2.  For et motorkoeretoej, der opfylder kravet om 60 % i ovennaevnte punkt 1.3.3.1, men som ikke kan opfylde kravet om 80 % i ovennaevnte punkt 1.3.3.1, kan der udfoeres endnu en praestationsproeve  med varme bremser under anvendelse af en betjeningskraft, der ikke ligger over den, der er specificeret i punkt 2.1.1.1 i dette bilag. Resultaterne af begge proever anfoeres i rapporten.« Punkt 1.4.3 affattes saaledes:   »1.4.3.  Ved proevens afslutning maales . . . driftsbremsens bremseeffekt med varme bremser . . . For motorkoeretoejer skal denne bremseeffekt med varme bremser give en bremselaengde, der ikke ligger over foelgende vaerdier, og en gennemsnitlig fuldt  udviklet deceleration, der ikke ligger under foelgende vaerdier, idet der benyttes en betjeningskraft paa ikke over 700 N:   kategori M3:  s = 0,15 V +  1,33 V2   130  (andet led svarer til en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration paa 3,75 m/s2)   kategori N3:  s = 0,15 V +  1,33 V2   115  (andet led svarer til en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration paa 3,3 m/s2)   For paahaengskoeretoejer maa bremsekraften med varme bremser ved omkredsen af hjulene . . . (resten uaendret).« Punkt 2.1.1.1.1 affattes saaledes:   »2.1.1.1.1  Driftsbremsen for koeretoejer af kategori M og N afproeves paa de i foelgende tabel anfoerte betingelser:            Proevetype  M1   M2  M3  N1  N2  N3    O-I  O-I  O-I-II  O-I  O-I  O-I-II           Type O- bremseproeve med frakoblet motor   V  80 km/h  60 km/h  60 km/h  80 km/h  60 km/h  60 km/h           s  "  0,1 V + V2  150  0,15 V + V2  130   dm '  5,8 m/s2  5 m/s2       Type O- bremseproeve med tilkoblet motor  V = 80 % Vmax men  "  160 km/h  100 km/h  90 km/h  120 km/h  100 km/h  90  km/h           s  "  0,1 V + V2  130  0,15 V + V2  103,5   dm '  5 m/s2  4 m/s2        F  "  500 N  700 N        hvor:   V = proevehastighed   s = bremselaengde   dm = gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration   F = betjeningskraft paa pedalen   Vmax =  koeretoejets maksimale hastighed« Punkt 2.1.2.1 affattes saaledes:   »2.1.2.1.  Ved anvendelse af noedbremsen skal der, ogsaa naar det betjeningsorgan, der aktiverer den, er bestemt til andre bremsefunktioner, opnaas en bremselaengde, der ikke ligger over foelgende vaerdier, og en gennemsnitlig fuldt udviklet  deceleration, der ikke ligger under foelgende vaerdier:   kategori M1:  s = 0,1 V +  2 V2   150  (andet led svarer til en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration paa 2,9 m/s2)   kategori M2, og M3:  s = 0,15 V +  2 V2   130  (andet led svarer til en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration paa 2,5 m/s2)   kategori N:  s = 0,15 V +  2 V2   115  (andet led svarer til en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration paa 2,2 m/s2).« Efter punkt 2.1.2.4 tilfoejes foelgende nye punkt 2.1.2.5:   »2.1.2.5.  Afproevningen af noedbremsens effektivitet sker ved at simulere et faktisk svigt i driftsbremsesystemet.« Punkt 2.1.4.1 affattes saaledes:   »2.1.4.1.  Restbremseeffekten i driftsbremseapparatet skal i tilfaelde af svigt i en del af dets transmission medfoere en bremselaengde, der ikke overstiger foelgende vaerdier og en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration, der ikke ligger under  foelgende vaerdier, idet der benyttes en betjeningskraft paa ikke over 700 N, naar der maales ved type O-proeven med motoren frakoblet paa grundlag af foelgende udgangshastigheder for den paagaeldende koeretoejskategori:   Bremselaengde (m) og gennemsnitlig fuldt  udviklet deceleration (m/s2)  (resten af tabellen er uaendret).« Efter punkt 2.1.4.1 tilfoejes foelgende nye punkt 2.1.4.2:   »2.1.4.2.  Afproevningen af restbremseeffekten sker ved at simulere et faktisk svigt i driftsbremsesystemet.« Punkt 2.2.1.2.1 affattes saaledes:   »2.2.1.2.1.  Er driftsbremsen kontinuert eller semikontinuert, skal den samlede bremsekraft, der virker langs de bremsende hjuls omkreds . . . (resten uaendret).« Efter punkt 2.2.2.1 tilfoejes foelgende nye punkt 2.2.3:   »2.2.3.  Automatiske bremser  2.2.3.1.  Ved afproevning af det belaessede koeretoej ved 40 km/h maa bremseeffekten af de automatiske bremser i tilfaelde af et totalt tryktab i luftforsyningsledningen ikke vaere mindre end 13,5 % af den kraft, der svarer  til den stoerste masse, der baeres af hjulene, naar koeretoejet er stationaert. Blokering af hjulene ved bremseeffekter paa over 13,5 % er tilladt.«   TILLAEG TIL BILAG II: BREMSEKRAFTENS FORDELING PAA KOERETOEJETS AKSLER (75/524/EOEF)  Punkt 3.1.2 affattes saaledes:   »3.1.2.  Naar et motorkoeretoej, som er indrettet til at traekke paahaengskoeretoejer af kategori O3 eller O4, der er forsynet med trykluftbremsesystemer, afproeves med frakoblet energikilde, foedeledningen lukket og en beholder paa 0,5 l tilsluttet  styreledningen, og med systemet ved indkoblings- og udkoblingstryk, skal trykket ved fuld aktivering af betjeningsanordningen ligge paa mellem 6,5 og 8,5 bar ved foedeledningens og styreledningens tilkoblinger, uanset koeretoejets belaesning. Disse tryk skal  kunne paavises i det traekkende koeretoej, naar det frakobles paahaengskoeretoejet. Kompatibilitetsintervallerne i diagram 2, 3 og 4 A boer ikke forlaenges ud over 7,5 bar.«  Punkt 3.1.4.1 affattes saaledes:   »3.1.4.1.  For motorkoeretoejer, der er indrettet til at traekke et paahaengskoeretoej af kategori O3 eller O4, som er   forsynet med trykluftbremsesystemer, skal kurven, der viser decelerationstallet  TM  PM  som funktion   af trykket pm, ligge inden  for de arealer, der er vist paa diagram 2.« Efter punkt 5.1.2 tilfoejes foelgende nye punkt 5.1.3:   »5.1.3.  Kurven, der viser decelerationstallet  TR  PR  som funktion af trykket pm, skal ligge inden for de   arealer, der er vist paa diagram 2, i belaesset og ubelaesset tilstand.« Punkt 7.3 affattes saaledes:  »Punkt 18.2 i bilag IX skal indeholde . . . (resten uaendret).«  Punkt 8.2 affattes saaledes:   »8.2.  Trykproevetilslutningerne skal vaere i overensstemmelse med paragraf 4 i ISO-standard 3583-1984.« I fodnoten til diagram 4A tilfoejes foelgende nye saetning:   »Det skal forstaas saadan, at for vaerdier af  TR  PR  mellem 0 og 0,1 er det ikke noedvendigt, at der er proportionalitet  mellem retardationstallet  TR  PR  og trykket i styreledningen maalt ved koblingshovedet.«   BILAG III: METODE TIL MAALING AF AKTIVERINGSTIDEN FOR KOERETOEJER MED TRYKLUFTSBREMSESYSTEM  Punkt 1.1 suppleres med foelgende:  »Paa koeretoejer, der er udstyret med lastafhaengige ventiler, anbringes disse anordninger i belaesset stilling.«  Efter punkt 2.6 tilfoejes foelgende nye punkt 2.7:   »2.7.  For motorkoeretoejer, der er indrettet til at traekke paahaengskoeretoejer af kategori O3 eller O4, som er udstyret med trykluftbremsesystemer, skal forskrifterne i punkt 2.2.1.18.4.1 i bilag I - foruden ovennaevnte krav - kontrolleres ved hjaelp af  foelgende proeve:   a) trykket maales ved enden af et 2,5 m langt roer med en indvendig diameter paa 13 mm, som tilsluttes foedeledningens koblingshoved   b) der simuleres et svigt i kontrolledningen ved koblingshovedet   c) driftsbremsens betjeningsorgan  aktiveres i 0,2 sekunder, som beskrevet i ovennaevnte punkt 2.3.« Punkt 4.2 affattes saaledes:   »4.2.  Trykproevetilslutningerne skal vaere i overensstemmelse med paragraf 4 i ISO-standard 3583-1984.«   BILAG IV: BEHOLDERE OG ENERGIKILDER  A. TRYKLUFTBREMSESYSTEMER  Punkt 1.3.1 affattes saaledes:   »1.3.1.  Et paahaengskoeretoejs beholdere skal vaere af en saadan beskaffenhed, at trykket til aktivering af hjulcylindrene efter otte fuldbremsninger med det traekkende koeretoejs driftsbremse ikke ligger under det halve af den vaerdi, der blev maalt efter  foerste bremsning, og uden at aktivere hverken den automatiske bremse eller parkeringsbremsen paa paahaengskoeretoejet.« Punkt 1.3.2.1 affattes saaledes:   »1.3.2.1.  Beholdertrykket skal ved proevens begyndelse vaere 8,5 bar« Punkt 3.2 affattes saaledes:   »3.2.  Proevetilslutningerne skal vaere i overensstemmelse med paragraf 4 i ISO-standard 3583-1984.«   BILAG V: FJEDERBREMSER  I punkt 2.3 tilfoejes foelgende nye saetninger mellem tredje og fjerde saetning:  »Under opbygning af trykket i bremsesystemet fra trykloeshed maa fjederbremserne under ingen omstaendigheder slaekkes, foer trykket i driftsbremsesystemet er tilstraekkeligt til at sikre mindst den foreskrevne noedbremseeffekt i det laessede koeretoej under  anvendelse af driftsbremsens betjeningsorgan.«   BILAG VII: TILFAELDE, HVOR TYPE I- OG/ELLER TYPE II (RESPEKTIVE II A)-PROEVERNE IKKE ER NOEDVENDIGE FOR KOERETOEJER, FOR HVILKE DER SOEGES GODKENDELSE  Der foretages foelgende aendringer:  - Tillaeg 1:  I punkt 3.1.2 aendres »opvarmnings- og restbremseproeverne« til »opvarmningsbremseproeverne og bremseproeverne med varme bremser«.  I punkt 3.2.1 aendres »restbremsevirkning« til »bremsevirkning med varme bremser«.  I punkt 3.5.1.1 aendres »restbremseeffekten« til »bremsevirkningen med varme bremser«.  I punkt 3.5.2.4 og 3.5.3.4 aendres »restbremseproeve« til »bremseproeve med varme bremser«.  I punkt 4.3.7 aendres »Restbremsevirkningen« til »Bremsevirkningen med varme bremser«.  - Tillaeg 2:  I punkt 2 (tabel) aendres »restbremsekraft« og »Restbremsevirkningsgrad« til henholdsvis »bremsekraft med varme bremser« og »Bremsevirkningsgrad med varme bremser«.   BILAG IX: MEDDELELSE VEDROERENDE GODKENDELSE AF ET KOERETOEJ, HVAD ANGAAR BREMSEAPPARATET  Punkt 7 affattes saaledes:   »7.  Akseltrykfordelingen paa hver aksel  (max. vaerdier) « Punkt 8 affattes saaledes:   »8.  Bremsebelaegningers fabrikat og type  8.1.  Alternative bremsebelaegninger  8.1.1.  Godkendelsesproevemetode: koeretoejsproever/bilag XII/andet (4) « Punkt 9.4.3 vedroerer ikke den danske tekst.  Efter punkt 9.4.4 tilfoejes foelgende nye punkt 9.4.5:   »9.4.5.  Tilladt totalvaegt af let paahaengsvogn: bremset/ikke bremset (4).« Efter punkt 9.5 tilfoejes foelgende nye punkt 9.6:   »9.6.  Koeretoejet er/er ikke (4) udstyret til at traekke et paahaengskoeretoej med et blokeringsfrit bremsesystem.« Punkt 13 affattes saaledes:   »13.  Koeretoejets masse ved « Punkt 14.2 affattes saaledes:   »14.2.  Type O-proever   med tilkoblet motor   driftsbremse   i henhold til bilag II   punkt 2.1.1.1.1« 3. kolonne i tabellen affattes saaledes:  »maalt betjeningskraft (N).«  Punkt 14.5 affattes saaledes:   »14.5.  Bremser, som er anvendt ved type II/II a (4) - proeve « Punkt 14.6 affattes saaledes:   »14.6.  Aktiveringstid og . . .  14.6.1.  Aktiveringstid ved . . .  14.6.2.  Aktiveringstid ved . . .« Punkt 14.7.2 affattes saaledes:  »14.7.2.        Koeretoejets aksler   Referenceaksler   Aksel- tryk (*)   Noedvendig hjulbremse- kraft  Hastighed  Aksel- tryk (*)  Konstateret hjulbremse- kraft  Hastighed   kg  N  km/h  kg  N  km/h          Aksel 1                Aksel 2                Aksel  3                Aksel 4               (*) Konstruktiv tilladt akseltryk«   Punkt 14.7.3 affattes saaledes:  »14.7.3.      Totalmasse for det fremviste koeretoej  . . . kg     Noedvendig hjulbremsekraft  . . . N     Noedvendig bremsemoment ved retarders hovedaksel  . . . Nm     Disponibelt bremsemoment ved retarders hovedaksel (i henhold til diagram)  . . . Nm«     I punkt 14.7.4 (tabel) aendres »restbremsevirkning« og »(forventet) resterende« til henholdsvis »bremsevirkning med varme bremser« og »(forventet) med varme bremser«.  Efter punkt 19.2 tilfoejes foelgende nye punkt 20 og 21:   »20.  Automatisk bremse paa paahaengskoeretoej med trykluftsbremse  20.1.  Opnaaet bremsekraftprocent  21.  Paahaengskoeretoejer med elektrisk bremsesystem  21.1.  Opfylder koeretoejet kravene i bilag XI: ja/nej (4).  21.2.  Opnaaet bremsekraftprocent «  De tidligere punkt 20 til 27 nummereres 22 til 29.  Fodnote (1) affattes saaledes:  »(1) I forbindelse med saettevogne anfoeres her den masse, der svarer til belastningen paa det femte hjul.«   BILAG X: KRAV TIL AFPROEVNING AF KOERETOEJER UDSTYRET MED BLOKERINGSFRI BREMSESYSTEMER  Punkt 6.1.2 affattes saaledes:   »6.1.2.  Begyndelsesenerginiveauet . . . svarer til et tryk paa 8,5 bar ved koblingshovedet for paahaengskoeretoejets foedeledning (resten uaendret).« Punkt 6.1.5 affattes saaledes:   »6.1.5.  Ved bremsningens ophoer og med koeretoejet standset skal driftsbremsebetjeningsorganet aktiveres fuldt én gang. Under denne aktivering skal trykket i driftskredsloebene vaere tilstraekkeligt til at give en samlet bremsekraft paa hjulomkredsen  svarende til ikke under 22,5 % af den kraft, der svarer til den maksimale masse paa hjulene, naar koeretoejet er stationaert, og uden at foraarsage en automatisk aktivering af noget bremsesystem, der ikke styres af antiblokeringsanordningen.«   BILAG XII: INERTIDYNAMOMETERPROEVEMETODE FOR BREMSEBELAEGNINGER  I punkt 4.4.3, 4.4.3.1, 4.4.3.2, 4.5.3 og 4.5.3.1 aendres »restbremsevirkning« til »bremsevirkning med varme bremser«.  I punkt 4.5.3.2 aendres »restbremseproeve« til »bremseproeve med varme bremser«.


Avis juridique important

|

32001L0039

Kommissionens direktiv 2001/39/EF af 23. maj 2001 om ændring af bilagene til Rådets direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af pesticidrester i og på korn, i og på levnedsmidler af animalsk oprindelse og på og i visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager

EF-Tidende nr. L 148 af 01/06/2001 s. 0070 - 0077

Kommissionens direktiv 2001/39/EFaf 23. maj 2001om ændring af bilagene til Rådets direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af pesticidrester i og på korn, i og på levnedsmidler af animalsk oprindelse og på og i visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsagerKOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets direktiv 86/362/EØF af 24. juli 1986 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af pesticidrester i og på korn(1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2000/82/EF(2), særlig artikel 10,under henvisning til Rådets direktiv 86/363/EØF af 24. juli 1986 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af pesticidrester i og på levnedsmidler af animalsk oprindelse(3), senest ændret ved direktiv 2000/82/EF, særlig artikel 10,under henvisning til Rådets direktiv 90/642/EØF af 27. november 1990 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for pesticidrester på og i visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager(4), senest ændret ved direktiv 2000/82/EF, særlig artikel 7,under henvisning til Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler(5), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2001/21/EF(6), særlig artikel 4, stk. 1, litra f), ogud fra følgende betragtninger:(1) De nye aktive stoffer, azimsulfuron og prohexadion calcium, blev optaget i bilag I til direktiv 91/414/EØF ved Kommissionens direktiv 1999/80/EF(7) og 2000/50/EF(8) til anvendelse som herbicid på ris før fremspiring og som plantevækstregulerende middel.(2) Stofferne blev optaget i bilag I til direktiv 91/414/EØF på grundlag af en vurdering af de oplysninger, der var forelagt om de foreslåede anvendelsesformål.(3) Før stofferne blev optaget i bilag I til direktiv 91/414/EØF, var de blevet foreløbigt godkendt i nogle medlemsstater i henhold til direktivets artikel 8, stk. 1. Efter at stofferne var optaget i bilag I, godkendte disse medlemsstater en række plantebeskyttelsesmidler med indhold af disse stoffer i henhold til direktivets artikel 4 og fastsatte midlertidige maksimalgrænseværdier som foreskrevet i artikel 4, stk. 1, litra f). Som foreskrevet i direktivet fik Kommissionen meddelelse om disse grænseværdier og de oplysninger, som de var baseret på. Disse oplysninger og data fra andre kilder er blevet gennemgået og er tilstrækkelige til, at der kan fastsættes maksimalgrænseværdier (MGV). Findes der ingen EF-maksimalgrænseværdi og heller ingen midlertidig maksimalgrænseværdi, skal medlemsstaterne fastsætte en midlertidig national maksimalgrænseværdi i henhold til direktivets artikel 4, stk. 1, litra f), inden godkendelsen kan gives. Ifølge artikel 5 i direktiv 86/363/EØF gælder dette også for midlertidige maksimalgrænseværdier for animalske produkter, hvis varer, der indeholder rester af et aktivt stof, kan forventes at blive anvendt som foderstoffer.(4) Med optagelsen i bilag I til direktiv 91/414/EØF afsluttedes den tekniske og videnskabelige vurdering af azimsulfuron og prohexadion calcium den 2. juli 1999 og 16. juni 2000 i form af Kommissionens reviderede vurderingsrapport om azimsulfuron og prohexadion calcium. I rapporterne er den accepterede daglige indtagelse (ADI) for azimsulfuron fastsat til 0,1 mg/kg legemsvægt pr. dag og for prohexadion calcium til 0,2 mg/kg legemsvægt pr. dag. Forbrugernes livslange eksponering for fødevarer behandlet med azimsulfuron og prohexadion calcium er blevet vurderet efter de procedurer og den praksis, der følges i EF, under hensyntagen til de retningslinjer, der er offentliggjort af WH0(9), og udtalelse fra Den Videnskabelige Komité for Planter(10) om denne metodologi. Det er blevet beregnet, at de maksimalgrænseværdier, der er fastsat i dette direktiv, ikke giver anledning til overskridelse af ADI.(5) Der blev ikke fundet akutte toksiske virkninger, som kræver fastsættelse af en akut referencedosis, under den vurdering og drøftelse, der gik forud for optagelsen af azimsulfuron og prohexadion calcium i bilag I til direktiv 91/414/EØF.(6) For at beskytte forbrugerne mod at blive eksponeret for rester i eller på produkter, for hvilke der ikke er givet nogen godkendelse, bør de midlertidige maksimalgrænseværdier sættes til bestemmelsesgrænseværdien for alle de produkter, der er omfattet af direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF. Fastsættelsen af midlertidige EF-maksimalgrænseværdier er ikke til hinder for, at medlemsstaterne kan fastsætte midlertidige EF-maksimalgrænseværdier for azimsulfuron og prohexadion calcium i henhold til artikel 4, stk. 1, litra f), i direktiv 91/414/EØF og i henhold til dets bilag VI. Fire år anses for at være en tilstrækkelig lang periode til at fastsætte de fleste yderligere anvendelsesformål for azimsulfuron og prohexadion calcium. Derefter bør de midlertidige maksimalgrænseværdier gå over til at være definitive.(7) Dette direktivs foranstaltninger er blevet meddelt Verdenshandelsorganisationen, og WTO's bemærkninger er taget i betragtning. Kommissionen vil undersøge muligheden for at fastsætte importtolerancer for maksimalgrænseværdier for bestemte kombinationer af pesticider og afgrøder, hvis der forelægges acceptable data.(8) Der er taget hensyn til udtalelser fra Den Videnskabelige Komité for Planter, især råd og henstillinger om beskyttelse af forbrugere af fødevarer, der er behandlet med pesticider.(9) De i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Plantesundhed -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1I del A i bilag II til direktiv 86/362/EØF indsættes følgende:>TABELPOSITION>Artikel 2I del B i bilag II til direktiv 86/363/EØF indsættes følgende:>TABELPOSITION>Artikel 3I bilag II til direktiv 90/642/EØF indsættes kolonnerne med overskriften "Azimsulfuron" og "Prohexadion (prohexadion og salte deraf udtrykt som prohexadion)", der står i bilaget til nærværende direktiv.Artikel 4Medlemsstaterne vedtager og offentliggør inden den 31. december 2001 de bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom.De anvender disse bestemmelser fra den 1. januar 2002.Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.Artikel 5Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fælleskabers Tidende.Artikel 6Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 23. maj 2001.På Kommissionens vegneDavid ByrneMedlem af Kommissionen(1) EFT L 221 af 7.8.1986, s. 37.(2) EFT L 3 af 6.1.2001, s. 18.(3) EFT L 221 af 7.8.1986, s. 43.(4) EFT L 350 af 14.12.1990, s. 71.(5) EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1.(6) EFT L 69 af 10.3.2001, s. 17.(7) EFT L 210 af 10.8.1999, s. 13.(8) EFT L 198 af 4.8.2000, s. 39.(9) Guidelines for predicting dietary intake of pesticide residues (revised), prepared by the GEMS/Food Programme in collaboration with the Codex Committee on Pesticide Residues, offentliggjort af World Health Organisation 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).(10) Den Videnskabelige Komité for Planters udtalelse om spørgsmål om ændring af bilagene til Rådets direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF af 14. juli 1998 (http://europa.eu.int/comm/dg24/health/sc/scp/out21_en.html).BILAG>TABELPOSITION>


Avis juridique important

|

31990L0428

Rådets direktiv 90/428/EØF af 26. juni 1990 om samhandelen med enhovede dyr bestemt til konkurrencer og om fastsættelse af betingelserne for deltagelse i disse konkurrencer

EF-Tidende nr. L 224 af 18/08/1990 s. 0060 - 0061 den finske specialudgave: kapitel 3 bind 33 s. 0178  den svenske specialudgave: kapitel 3 bind 33 s. 0178

RAADETS DIREKTIV af 26. juni 1990 om samhandelen med enhovede dyr bestemt til konkurrencer og om fastsaettelse af betingelserne for deltagelse i disse konkurrencer (90/428/EOEF)   RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR - under henvisning til Traktaten om Oprettelse af det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 42 og 43,  under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),  under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og ud fra foelgende betragtninger:  Enhovede dyr er som levende dyr medtaget paa listen over de varer, der er anfoert i bilag II til Traktaten;  med henblik paa at sikre en rationel udvikling af produktionen af enhovede dyr og dermed foroege produktiviteten inden for denne sektor boer der paa faellesskabsplan fastsaettes regler for samhandelen inden for Faellesskabet med enhovede dyr bestemt til  konkurrencer;  opdraetning af heste, isaer vaeddeloebsheste, indgaar generelt i landbrugsaktiviteterne; den udgoer en indkomstkilde for en del af landbrugsbefolkningen;  der findes inden for Faellesskabet fortsat forskelle, for saa vidt angaar reglerne for adgang til konkurrencer; disse forskelle kan udgoere en hindring for samhandelen inden for Faellesskabet;  samhandelen med enhovede dyr bestemt til konkurrencer og deltagelsen i disse konkurrencer kan haemmes af de forskelle, der findes i retsforskrifterne vedroerende anvendelsen af en procentdel af gevinsterne og udbyttet til beskyttelse, fremme og forbedring  af opdraet i medlemsstaterne; udfoerelsen af fri adgang til konkurrence forudsaetter en harmonisering af disse retsforskrifter;  i afventning af en saadan harmonisering boer det, navnlig med henblik paa opretholdelse eller foroegelse af produktiviteten i denne sektor, tillades medlemsstaterne at tilbageholde en procentdel af gevinsterne og udbyttet til beskyttelse, fremme og  forbedring af opdraet; der boer dog fastsaettes et loft for denne procentdel;   der boer traeffes gennemfoerelsesforanstaltninger inden for visse omraader af teknisk karakter; med henblik paa gennemfoerelsen af de paataenkte foranstaltninger boer der fastsaettes en procedure, der sikrer et snaevert og effektivt samarbejde mellem  medlemsstaterne og Kommissionen i Den Staaende Zootekniske Komité - UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:    Artikel 1 I dette direktiv fastsaettes betingelserne for samhandelen med enhovede dyr bestemt til konkurrencer og betingelserne for disse dyrs deltagelse i disse konkurrencer.  Artikel 2 I forbindelse med dette direktiv anvendes de definitioner, der er anfoert i artikel 2 i Raadets direktiv 90/427/EOEF af 26 juni 1990 om zootekniske og genealogiske betingelser for samhandelen inden for Faellesskabet med enhovede dyr (4).  Endvidere forstaas ved »konkurrence« enhver hestekonkurrence, navnlig vaeddeloeb, ridebanespringning, dressur, spandkoersel samt bedoemmelse af eksterioer og gangart.  Artikel 3 1.  Der maa ikke finde nogen forskelsbehandling sted med hensyn til reglerne for konkurrence mellem enhovede dyr, der er registreret i den medlemsstat, hvor konkurrencen arrangeres, og enhovede dyr, der er registreret i en anden medlemsstat.  2.  Der maa ikke finde nogen forskelsbehandling sted med hensyn til reglerne for konkurrence mellem enhovede dyr med oprindelse i den medlemsstat, hvor konkurrencen arrangeres, og enhovede dyr med oprindelse i en anden medlemsstat.  Artikel 4 1.  Forpligtelserne efter artikel 3 gaelder blandt andet a)  de saerlige minimums- og maksimumskriterier for indtegning til konkurrencen b)  bedoemmelsen ved konkurrencen  c)  de gevinster eller fortjenester, konkurrencen kan give.  2.  Imidlertid - forhindrer forpligtelserne efter artikel 3 dog ikke, at der afholdes a)  konkurrencer med henblik paa forbedring af racen udelukkende for enhovede dyr, som er registreret i en bestemt stambog b)  regionale konkurrencer med henblik paa udvaelgelse af enhovede dyr c)  historiske optrin og traditionelle arrangementer.  Medlemsstater, der oensker at goere brug af disse muligheder, underretter paa forhaand Kommissionen herom - kan medlemsstaterne for hver konkurrence eller konkurrencekategori gennem organisationer, der er officielt godkendt til dette formaal, tilbageholde en vis procentdel af gevinsten eller fortjenesten, jf. stk. 1, litra c), til beskyttelse, fremme og  forbedring af opdraet.  Denne procentdel maa ikke overstige 30 % i 1991, 25 % i 1992 og 20 % fra 1993.  Kriterierne for fordelingen af midlerne i den paagaeldende medlemsstat skal meddeles Kommissionen og de oevrige medlemsstater gennem Den Staaende Zootekniske Komité.  Inden den 31. december 1992 tager Raadet betingelserne for anvendelsen af disse bestemmelser op til nyvurdering paa grundlag af en rapport fra Kommissionen, hvori der tages hensyn til de fremskridt, der er gjort ved harmoniseringen for saa vidt angaar alle  problemer i tilknytning til betingelserne for opdraet af konkurrenceheste, og som ledsages af egnede forslag, hvorom Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.  3.  De almindelige gennemfoerelsesbestemmelser til denne artikel fastsaettes efter fremgangsmaaden i artikel 6.  Artikel 5 1.  Indtil afgoerelserne i henhold til artikel 4 i direktiv 90/427/EOEF er vedtaget, skal der, naar en indtegning til en konkurrence afslaas for et enhovet dyr, der er registreret i en medlemsstat, gives skriftlig meddelelse til ejeren eller  dennes stedfortraeder med oplysning om begrundelsen for afslaget.  2.  I det i stk. 1 omhandlede tilfaelde har ejeren eller dennes stedfortraeder ret til at indhente udtalelse fra en sagkyndig paa de i artikel 8, stk. 2, i direktiv 89/662/EOEF (5) fastsatte betingelser, der finder tilsvarende anvendelse.  3.  Kommissionen fastlaegger gennemfoerelsesbestemmelserne til denne artikel efter fremgangsmaaden i artikel 6.  Artikel 6 Naar der henvises til fremgangsmaaden i denne artikel, tager Den Staaende Zootekniske Komité, nedsat ved afgoerelse 77/505/EOEF (6), sagen op til behandling i overensstemmelse med de regler, der er anfoert i artikel 11 i direktiv 88/661/EOEF (7).  Artikel 7 Medlemsstaterne saetter de noedvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 1. juli 1991. De underretter straks Kommissionen herom.  Artikel 8 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.   Udfaerdiget i Luxemburg, den 26. juni 1990.  Paa Raadets vegne M. O'KENNEDY Formand   (1) EFT nr. C 327 af 30. 12. 1989, s. 61. (2) EFT nr. C 149 af 18. 6. 1990. (3) EFT nr. C 62 af 12. 3. 1990, s. 46.(4) Se side 55 i denne udgave af EFT.(5) EFT nr. L 395 af 30. 12. 1989, s. 13. (6) EFT nr. L 206 af 12. 8. 1977, s. 11. (7) EFT nr. L 382 af 31. 12. 1988, s. 16.