title: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/36/EF af 11. juli 2007 om udøvelse af visse aktionærrettigheder i børsnoterede selskaber

text:
               14.7.2007

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 184/17

      EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2007/36/EF
   af 11. juli 2007
   om udøvelse af visse aktionærrettigheder i børsnoterede selskaber
   EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 44 og 95,
   under henvisning til forslag fra Kommissionen,
   under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
   efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I sin meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet af 21. maj 2003»Om modernisering af selskabsretten og forbedret virksomhedsledelse i Den Europæiske Union — vejen frem« bebudede Kommissionen, at der skulle tages nye konkret udformede initiativer til at forbedre aktionærernes rettigheder i børsnoterede selskaber, og at en løsning af problemerne med hensyn til grænseoverskridende afstemning var højt prioriteret.

               (2)

               I sin beslutning af 21. april 2004 (3) gav Europa-Parlamentet udtryk for sin støtte til Kommissionens hensigt om at styrke aktionærernes rettigheder, især ved en udvidelse af reglerne om gennemsigtighed, ret til stemmeafgivning ved stedfortræder (fuldmagt), muligheden for at deltage i generalforsamlinger ad elektronisk vej og sikring af, at grænseoverskridende stemmerettigheder kan udøves.

               (3)

               Indehavere af aktier, hvortil der er knyttet stemmerettigheder, bør kunne udøve disse rettigheder ud fra den betragtning, at disse er indeholdt i den pris, der skal betales ved erhvervelsen af aktierne. Desuden er effektiv aktionærkontrol en forudsætning for sund virksomhedsledelse og bør derfor lettes og stimuleres. Det er derfor nødvendigt med henblik herpå at vedtage foranstaltninger til at tilnærme medlemsstaternes lovgivning. Hindringer for, at aktionærer kan stemme, såsom at gøre udøvelsen af stemmerettigheder betinget af, at aktierne blokeres i en vis periode inden generalforsamlingen, bør fjernes. Imidlertid påvirker dette direktiv ikke den eksisterende fællesskabslovgivning om andele, der udstedes af institutter for kollektiv investering, eller om andele, der erhverves eller afhændes af sådanne institutter.

               (4)

               Den nuværende fællesskabslovgivning kan ikke i tilstrækkelig grad opfylde denne målsætning. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/34/EF af 28. maj 2001 vedrørende betingelserne for værdipapirers optagelse til officiel notering på en fondsbørs samt oplysninger, der skal offentliggøres om disse værdipapirer (4) fokuserer på de oplysninger, som udstederne skal give til offentligheden, og beskæftiger sig således ikke med selve aktionærernes afstemningsproces. Desuden pålægger Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF af 15. december 2004 om harmonisering af gennemsigtighedskrav i forbindelse med oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked (5) udstedere en forpligtelse til at stille visse oplysninger og dokumenter med relevans for generalforsamlinger til rådighed, men disse oplysninger og dokumenter skal stilles til rådighed i udstederens hjemland. Der bør derfor indføres en række minimumsstandarder med henblik på at beskytte investorer og sikre aktionærer en smidig og effektiv udøvelse af deres rettigheder knyttet til aktier med stemmeret. For så vidt angår andre rettigheder end stemmerettigheder kan medlemsstaterne frit udvide anvendelsen af disse minimumsstandarder til også at omfatte aktier uden stemmeret, i det omfang disse aktier ikke allerede er omfattet af sådanne standarder.

               (5)

               Betydelige aktiebeholdninger i børsnoterede selskaber besiddes af aktionærer, som ikke bor i den medlemsstat, hvor selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted. Ikke-bosiddende aktionærer bør kunne udøve deres rettigheder i relation til generalforsamlingen lige så let som aktionærer, der er bosiddende i den medlemsstat, hvor selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted. Dette kræver fjernelse af de hindringer, som i dag blokerer for adgangen for ikke-bosiddende aktionærer til oplysninger, der er relevante for generalforsamlingen, og for deres udøvelse af stemmerettighederne, uden at de kan være fysisk til stede ved generalforsamlingen. Fjernelsen af disse hindringer bør også være til fordel for bosiddende aktionærer, som ikke deltager eller ikke kan deltage i generalforsamlingen.

               (6)

               Aktionærerne bør kunne afgive deres stemme på et velorienteret grundlag på eller forud for generalforsamlingen, uanset hvor de bor. Alle aktionærer bør have tilstrækkelig tid til at tage stilling til de dokumenter, der skal forelægges på generalforsamlingen, og beslutte, hvordan de vil udnytte deres stemmeret. Til dette formål bør generalforsamlingen annonceres i god tid, og aktionærerne bør have alle de oplysninger, der skal forelægges for generalforsamlingen. De muligheder, som moderne teknologi tilbyder med hensyn til at gøre oplysninger umiddelbart tilgængelige, bør udnyttes. I dette direktiv forudsættes det, at alle børsnoterede selskaber allerede har en hjemmeside.

               (7)

               Aktionærerne bør i princippet have mulighed for at sætte punkter på dagsordenen for generalforsamlingen og fremsætte beslutningsforslag til punkter på dagsordenen. Uden at dette anfægter de forskellige tidsrammer og procedurer, der i øjeblikket finder anvendelse i Fællesskabet, bør der grundlæggende gælde to regler for udøvelsen af disse rettigheder, nemlig dels at den tærskel, der gælder for udøvelse af disse rettigheder, højst må svare til 5 % af selskabets aktiekapital, dels at alle aktionærerne under alle omstændigheder bør have den endelige dagsorden i så god tid, at de kan nå at forberede sig til drøftelser og afstemning om hvert enkelt punkt på dagsordenen.

               (8)

               Enhver aktionær bør i princippet have mulighed for at stille spørgsmål, der har relation til punkter på dagsordenen for generalforsamlingen og få dem besvaret, mens reglerne for, hvordan og hvornår der kan stilles og besvares spørgsmål, bør overlades til medlemsstaterne.

               (9)

               Der bør ikke retligt være noget til hinder for, at selskaberne kan give aktionærerne mulighed for at deltage i generalforsamlingen ad elektronisk vej. Stemmeafgivelse pr. brev eller ad elektronisk vej uden personlig deltagelse i generalforsamlingen bør ikke være underlagt andre begrænsninger end dem, der er nødvendige for at fastslå identitet og for sikker elektronisk kommunikation. Dette bør dog ikke hindre medlemsstaterne i at vedtage regler med henblik på at sikre, at afstemningsresultaterne afspejler aktionærernes hensigter under alle omstændigheder, herunder regler der tager sigte på at løse situationer, hvor der opstår eller afsløres nye omstændigheder, efter at en aktionær har afgivet sin stemme pr. brev eller ad elektronisk vej.

               (10)

               God selskabsledelse kræver en smidig og effektiv procedure for stemmeafgivelse ved fuldmagt. Eksisterende begrænsninger og hindringer, der gør stemmeafgivelse ved fuldmagt omstændelig og dyr, bør derfor fjernes. God selskabsledelse kræver dog samtidig passende foranstaltninger til beskyttelse mod et eventuelt misbrug af stemmer, der afgives ved fuldmagt. Fuldmægtigen bør derfor være forpligtet til at følge de instrukser, han har fået fra aktionæren, og medlemsstaterne bør have mulighed for at indføre passende foranstaltninger til at sikre, at fuldmægtigen ikke forfølger andre interesser end aktionærens, uanset hvad der har givet anledning til interessekonflikten. Foranstaltninger mod et eventuelt misbrug kan navnlig bestå af ordninger, som medlemsstaterne kan indføre for at regulere den aktivitet, der udøves af personer, der aktivt indsamler fuldmagter, eller som rent faktisk har indsamlet flere end et vist højt antal fuldmagter, navnlig for at sikre en tilfredsstillende grad af pålidelighed og gennemsigtighed. I henhold til dette direktiv har aktionærer en uindskrænket ret til at udpege sådanne personer til fuldmægtige med henblik på at lade sig repræsentere af disse og lade dem stemme i deres navn på generalforsamlinger. Dette direktiv berører dog ikke regler eller sanktioner, som medlemsstaterne kan pålægge sådanne personer, når der er afgivet stemmer ved svigagtig anvendelse af indsamlede fuldmagter. Dette direktiv indebærer heller ikke nogen forpligtelse for selskaberne til at kontrollere, at fuldmægtige stemmer i overensstemmelse med instrukserne fra de aktionærer, der har udpeget dem.

               (11)

               Når finansielle formidlere er involveret, afhænger effektiviteten af stemmeafgivelse i henhold til instrukser i vid udstrækning af formidlerkædens effektivitet, idet investorer ofte ikke kan udøve de stemmerettigheder, der er knyttet til deres aktier, uden samarbejde fra hver enkelt formidler i kæden, som muligvis ikke har økonomisk interesse i aktierne. For at investor kan udøve sine stemmerettigheder på tværs af landegrænserne, er det derfor vigtigt, at formidlere fremmer udøvelsen af stemmerettighederne. Kommissionen bør behandle dette spørgsmål yderligere i en henstilling for at sikre, at investorer har adgang til effektive afstemningsmuligheder, og at stemmerettighederne udøves i overensstemmelse med investorernes instrukser.

               (12)

               Da tidspunktet for underretning af administrations-, ledelses- eller tilsynsorganet samt offentligheden om de stemmer, der er afgivet forud for generalforsamlingen skriftligt eller ad elektronisk vej, er et vigtigt spørgsmål i forbindelse med selskabsledelse, kan det fastlægges af medlemsstaterne.

               (13)

               Afstemningsresultatet bør fastslås ved hjælp af metoder, der afspejler aktionærernes stemmeintentioner, og bør som minimum offentliggøres på selskabets hjemmeside efter generalforsamlingen.

               (14)

               Målet for dette direktiv, nemlig at gøre det muligt for aktionærerne at gøre effektiv brug af deres rettigheder i hele Fællesskabet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan på grund af dets omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

               (15)

               I overensstemmelse med punkt 34 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (6) tilskyndes medlemsstaterne til, både i egen og Fællesskabets interesse, at udarbejde og offentliggøre deres egne oversigter, der så vidt muligt viser overensstemmelse mellem dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne —

         UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
   KAPITEL I
   GENERELLE BESTEMMELSER
   Artikel 1
   Genstand og anvendelsesområde
   1.   Dette direktiv fastsætter krav med hensyn til udøvelse af visse aktionærrettigheder knyttet til aktier med stemmeret i forbindelse med generalforsamlinger i selskaber, der har deres vedtægtsmæssige hjemsted i en medlemsstat, og hvis aktier er optaget til handel på et reguleret marked, der er beliggende eller er aktivt i en medlemsstat.
   2.   Den medlemsstat, der har kompetence til at regulere forhold omfattet af dette direktiv, er den medlemsstat, hvor selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted, og ved »den lovgivning, der finder anvendelse« forstås den pågældende medlemsstats lovgivning.
   3.   Medlemsstaterne kan fritage følgende selskabstyper fra bestemmelserne i dette direktiv:

               a)

               kollektive investeringsinstitutter, jf. artikel 1, stk. 2, i Rådets direktiv 85/611/EØF af 20. december 1985 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (7)

               b)

               virksomheder, hvis eneste formål er kollektiv investering af kapital fra offentligheden, som opererer efter princippet om risikospredning, og som ikke søger at erhverve retlig eller ledelsesmæssig kontrol med nogen af udstederne af de underliggende investeringer, forudsat at disse kollektive investeringsforetagender er godkendte og underkastet tilsyn fra kompetente myndigheders side, og at de udøver funktioner som værdipapirdepot svarende til funktionerne i henhold til direktiv 85/611/EØF

               c)

               andelsselskaber.

         Artikel 2
   Definitioner
   I dette direktiv forstås ved

               a)

               »reguleret marked«: et marked som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 14), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (8)

               b)

               »aktionær«: en fysisk eller juridisk person, der i henhold til den lovgivning, der finder anvendelse, anerkendes som aktionær

               c)

               »fuldmagt«: en aktionærs bemyndigelse af en fysisk eller juridisk person til at udøve nogle af eller alle denne aktionærs rettigheder på generalforsamlingen i aktionærens navn.

         Artikel 3
   Yderligere nationale foranstaltninger
   Dette direktiv er ikke til hinder for, at medlemsstaterne pålægger selskaberne yderligere forpligtelser eller på anden vis træffer yderligere foranstaltninger til fremme af aktionærers udøvelse af de i dette direktiv omhandlede rettigheder.
   KAPITEL II
   GENERALFORSAMLING
   Artikel 4
   Ligebehandling af aktionærer
   Selskabet skal sikre ligebehandling af alle aktionærer, som er i samme situation, med hensyn til deltagelse i og udøvelse af deres stemmerettigheder på generalforsamlingen.
   Artikel 5
   Oplysninger forud for generalforsamlingen
   1.   Med forbehold af artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/25/EF af 21. april 2004 om overtagelsestilbud (9) sikrer medlemsstaterne, at selskabet udsender indkaldelsen til generalforsamling på en af de i denne artikels stk. 2 anførte måder senest den 21. dag før datoen for generalforsamlingens afholdelse.
   Medlemsstaterne kan fastsætte, at en generalforsamling, såfremt det pågældende selskab giver aktionærer mulighed for at stemme ad elektronisk vej på en måde, som alle aktionærer har adgang til, kan beslutte at udsende indkaldelse til en generalforsamling, som ikke er en årlig generalforsamling, på en af de måder, der er anført i denne artikels stk. 2, senest den 14. dag før datoen for generalforsamlingens afholdelse. En sådan beslutning skal vedtages af et flertal på mindst to tredjedele af de stemmer, der er knyttet til de aktier eller den tegnede kapital, der er repræsenteret, og er højst gyldig frem til den næste årlige generalforsamling.
   Medlemsstaterne er ikke forpligtet til at anvende de i første og andet afsnit omhandlede minimumsperioder for så vidt angår anden eller efterfølgende indkaldelser til generalforsamling, der udsendes, fordi der ikke kunne opnås beslutningsdygtighed ved den første generalforsamling, forudsat at betingelserne i denne artikel var opfyldt ved første indkaldelse, at der ikke er sat nye punkter på dagsordenen, og at der er mindst ti dage mellem den endelige indkaldelse og datoen for generalforsamlingen.
   2.   Uden at dette berører øvrige krav med hensyn til indkaldelse eller offentliggørelse, som den i artikel 1, stk. 2, definerede kompetente medlemsstat har fastsat, skal selskabet udsende den indkaldelse, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, på en måde, der sikrer hurtig adgang hertil på et ikke diskriminerende grundlag. Medlemsstaten forpligter selskabet til at anvende medier, som med rimelighed kan forventes at sørge for, at oplysningerne rent faktisk når ud til offentligheden i hele Fællesskabet. Medlemsstaten må ikke kræve, at der kun anvendes medier, hvis operatører er etableret på dens eget område.
   Medlemsstaterne er ikke forpligtet til at anvende første afsnit på selskaber, hvis aktionærers navn og adresse fremgår af en gældende fortegnelse over aktionærer, forudsat at selskabet er forpligtet til at udsende indkaldelsen til hver enkelt af de registrerede aktionærer.
   Et selskab må under ingen omstændigheder afkræve nogen specifik betaling for udsendelse af indkaldelsen på den foreskrevne måde.
   3.   Den i stk. 1 omhandlede indkaldelse skal mindst:

               a)

               angive præcist, hvor og hvornår generalforsamlingen finder sted, samt indeholde forslaget til dagsorden

               b)

               indeholde en tydelig og nøjagtig beskrivelse af de procedurer, som aktionærerne skal overholde for at kunne deltage i og afgive deres stemme på generalforsamlingen. Dette omfatter oplysninger om:

                           i)

                           aktionærernes rettigheder i henhold til artikel 6, i det omfang disse rettigheder kan udøves efter udsendelsen af indkaldelsen, og i henhold til artikel 9, og datoerne for, hvornår udøvelsen af disse rettigheder ophører; indkaldelsen kan begrænses til at angive datoerne for, hvornår udøvelsen af disse rettigheder ophører, hvis det samtidig nævnes, at de nærmere detaljer omkring disse rettigheder gøres tilgængelige på selskabets hjemmeside

                           ii)

                           proceduren for stemmeafgivelse ved fuldmagt, navnlig de formularer, der skal anvendes ved stemmeafgivelse ved fuldmagt, og en angivelse af, hvilke midler selskabet accepterer i forbindelse med elektronisk meddelelse om udpegelse af fuldmægtige, og

                           iii)

                           om nødvendigt procedurerne for stemmeafgivelse pr. brev eller ad elektronisk vej

               c)

               om fornødent angive den registreringsdato, der er defineret i artikel 7, stk. 2, med en tydeliggørelse af, at kun personer, der på denne dato er aktionærer, har ret til at deltage i og stemme på generalforsamlingen

               d)

               angive, hvor og hvordan den komplette, uforkortede tekst til de i stk. 4, litra c) og d), nævnte dokumenter og beslutningsforslag kan fås

               e)

               angive den internetadresse, hvor de oplysninger, der er nævnt i stk. 4, vil blive gjort tilgængelige.

         4.   Medlemsstaterne sikrer, at selskabet i en sammenhængende periode begyndende senest den 21. dag forud for datoen for generalforsamlingen, inklusiv dagen for dens afholdelse, som et minimum gør følgende oplysninger tilgængelige for sine aktionærer på sin hjemmeside:

               a)

               den indkaldelse, der er nævnt i stk. 1

               b)

               det samlede antal aktier og stemmerettigheder på datoen for indkaldelsen (herunder det samlede antal for hver aktieklasse, hvis selskabets aktiekapital er opdelt i to eller flere aktieklasser)

               c)

               de dokumenter, der skal forelægges på generalforsamlingen

               d)

               beslutningsforslag eller, når der ikke foreslås nogen beslutning til vedtagelse, bemærkninger til hvert enkelt punkt på dagsordenen for generalforsamlingen fra et organ i selskabet, der i henhold til den lovgivning, der findes anvendelse, er kompetent hertil; desuden tilføjes beslutningsforslag fra aktionærerne hurtigst muligt, efter at selskabet har modtaget dem

               e)

               i givet fald de formularer, der skal anvendes ved stemmeafgivelse ved fuldmagt og ved stemmeafgivelse pr. brev, medmindre disse formularer sendes direkte til aktionærerne.

         Hvis de formularer, der er nævnt i litra e), af tekniske årsager ikke kan gøres tilgængelige på internettet, oplyser selskabet på sin hjemmeside, hvordan formularerne kan fås i papirform. I sådanne tilfælde er selskabet forpligtet til at sende formularerne gratis pr. post til enhver aktionær, der ønsker det.
   Hvis indkaldelsen til generalforsamlingen i medfør af artikel 9, stk. 4, eller artikel 11, stk. 4, i direktiv 2004/25/EF eller i medfør af nærværende artikels stk. 1, andet afsnit, udsendes senere end den 21. dag før datoen for generalforsamlingen, afkortes fristen i dette stykke tilsvarende.
   Artikel 6
   Ret til at sætte punkter på dagsordenen for generalforsamlingen og til at fremsætte beslutningsforslag
   1.   Medlemsstaterne sikrer, at aktionærer har ret til på egen hånd eller i forening

               a)

               at sætte punkter på dagsordenen for generalforsamlingen, forudsat at hvert af disse punkter ledsages af en begrundelse eller et beslutningsforslag til vedtagelse på generalforsamlingen, og

               b)

               at fremsætte beslutningsforslag vedrørende punkter, der er sat eller skal sættes på dagsordenen for en generalforsamling.

         Medlemsstaterne kan fastsætte, at den i litra a) nævnte ret kun kan udøves i forbindelse med den årlige generalforsamling, forudsat at aktionærerne har ret til på egen hånd eller i forening at indkalde eller kræve, at selskabet indkalder, til en generalforsamling, der ikke er en årlig generalforsamling, med en dagsorden, der indeholder mindst samtlige punkter, som de pågældende aktionærer ønsker drøftet.
   Medlemsstaterne kan fastsætte, at disse rettigheder skal udøves skriftligt (pr. brev eller ad elektronisk vej).
   2.   I de tilfælde, hvor en rettighed i stk. 1 er betinget af, at de(n) relevante aktionær(er) besidder en minimumsandel af selskabets aktiekapital, må denne minimumsandel højst svare til 5 % af aktiekapitalen.
   3.   Medlemsstaterne fastsætter et tidspunkt i form af et bestemt antal dage forud for generalforsamlingen eller indkaldelsen, indtil hvilket aktionærerne kan udøve den i stk. 1, litra a), nævnte ret. Medlemsstaterne kan tilsvarende fastsætte et tidspunkt for udøvelsen af den i stk. 1, litra b), omhandlede ret.
   4.   Hvis udøvelsen af den i stk. 1, litra a), omhandlede ret medfører en ændring af den dagsorden for generalforsamlingen, der allerede er meddelt aktionærerne, sikrer medlemsstaterne, at selskabet gør en revideret dagsorden tilgængelig på samme måde som den tidligere dagsorden inden den gældende registreringsdato, der er defineret i artikel 7, stk. 2, eller, hvis der ikke gælder nogen registreringsdato, i så god tid inden generalforsamlingen, at de andre aktionærer kan udpege en fuldmægtig eller eventuelt afgive stemme pr. korrespondance.
   Artikel 7
   Krav vedrørende deltagelse og stemmeafgivelse på generalforsamlingen
   1.   Medlemsstaterne sikrer

               a)

               at aktionærers ret til at deltage i en generalforsamling og afgive stemme i tilknytning til deres aktier ikke underlægges krav om, at aktierne skal deponeres hos eller overføres til en anden fysisk eller juridisk person eller registreres i dennes navn forud for generalforsamlingen, og

               b)

               at aktionærers ret til at sælge eller på anden måde overdrage deres aktier i perioden mellem registreringsdatoen, jf. stk. 2, og den generalforsamling, denne dato knytter sig til, ikke er genstand for nogen begrænsning, der ikke også er gældende på andre tidspunkter.

         2.   Medlemsstaterne sikrer, at aktionærers ret til at deltage i en generalforsamling og afgive stemme i tilknytning til deres aktier fastsættes i forhold til de aktier, den pågældende aktionær besidder på en bestemt dato forud for generalforsamlingen (»registreringsdatoen«).
   Medlemsstaterne er ikke forpligtet til at anvende det foregående afsnit på selskaber, hvis aktionærers navn og adresse fremgår af den fortegnelse over aktionærer, der er gældende på datoen for generalforsamlingen.
   3.   Medlemsstaterne sikrer, at der gælder én bestemt registreringsdato for alle selskaber. Medlemsstaterne kan dog fastsætte én registreringsdato for selskaber, der har udstedt ihændehaveraktier, og en anden registreringsdato for selskaber, der har udstedt aktier på navn, forudsat at der gælder én bestemt registreringsdato for hvert selskab, der har udstedt begge typer aktier. Registreringsdatoen må højst være 30 dage forud for datoen for den generalforsamling, den gælder for. Ved gennemførelsen af denne bestemmelse og artikel 5, stk. 1, sikrer medlemsstaterne, at der går mindst otte dage fra den seneste tilladte dato for generalforsamlingens indkaldelse til registreringsdatoen, uden at de to nævnte datoer er medregnet heri. I de tilfælde, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, tredje afsnit, kan medlemsstaterne dog kræve, at der går mindst seks dage fra den seneste tilladte dato for anden eller en efterfølgende indkaldelse til generalforsamling til registreringsdatoen. De to nævnte datoer medregnes ikke heri.
   4.   Beviset for status som aktionær kan kun omfatte krav, der er nødvendige for at fastslå aktionærernes identitet, og kun for så vidt de står i rimeligt forhold til dette mål.
   Artikel 8
   Deltagelse i generalforsamlingen ad elektronisk vej
   1.   Medlemsstaterne tillader selskaberne at give deres aktionærer mulighed for en hvilken som helst form for deltagelse i generalforsamlinger ad elektronisk vej, især ved hjælp af en af eller alle følgende former for deltagelse:

               a)

               direkte transmission af generalforsamlingen

               b)

               direkte tovejskommunikation, således at aktionærerne kan kommunikere med generalforsamlingen fra en anden lokalitet

               c)

               et system til afgivelse af stemmer enten før eller under generalforsamlingen, således at det ikke er nødvendigt at udpege en fuldmægtig, der er fysisk til stede på mødet.

         2.   Anvendelsen af elektroniske midler, der skal gøre det muligt for aktionærerne at deltage i generalforsamlingen, må kun være underlagt de krav og begrænsninger, der er nødvendige for at fastslå aktionærernes identitet og skabe sikkerhed omkring den elektroniske kommunikation, og kun for så vidt de står i rimeligt forhold til dette mål.
   Dette berører ikke retsregler, som medlemsstaterne har vedtaget eller måtte vedtage vedrørende beslutningsprocessen i selskabet i forbindelse med indførelse eller gennemførelse af en hvilken som helst form for deltagelse ad elektronisk vej.
   Artikel 9
   Retten til at stille spørgsmål
   1.   Enhver aktionær har ret til at stille spørgsmål vedrørende punkter på dagsordenen for generalforsamlingen. Selskabet skal besvare aktionærernes spørgsmål.
   2.   Retten til at stille spørgsmål og pligten til at besvare dem er underlagt de foranstaltninger, som medlemsstaterne kan træffe eller tillade selskaberne at træffe for at sikre identifikation af aktionærerne, afholdelse af generalforsamlinger i god ro og orden og forberedelse heraf samt beskyttelse af selskabernes fortrolige oplysninger og forretningsinteresser. Medlemsstaterne kan give selskaberne mulighed for at besvare spørgsmål med samme indhold med ét samlet svar.
   Medlemsstaterne kan fastsætte, at et spørgsmål anses for besvaret, hvis de pågældende oplysninger er tilgængelige på selskabets hjemmeside i form af en spørgsmål/svar-funktion.
   Artikel 10
   Stemmeafgivning ved fuldmagt
   1.   Enhver aktionær har ret til at udpege en hvilken som helst anden fysisk eller juridisk person som fuldmægtig, der kan deltage og stemme ved en generalforsamling på aktionærens vegne. Fuldmægtigen har samme rettigheder til at tale og stille spørgsmål på generalforsamlingen som den aktionær, vedkommende repræsenterer.
   Bortset fra kravet om, at en fuldmægtig har rets- og handleevne, ophæver medlemsstaterne retsregler, der begrænser eller tillader selskaber at begrænse en persons mulighed for at blive udpeget som fuldmægtig.
   2.   Medlemsstaterne kan begrænse udpegelsen af en fuldmægtig til en enkelt generalforsamling eller til de generalforsamlinger, der måtte blive afholdt i en bestemt periode.
   Med forbehold af artikel 13, stk. 5, kan medlemsstaterne begrænse det antal personer, som en aktionær må give fuldmagt til i forbindelse med en given generalforsamling. Hvis en aktionær besidder aktier i et selskab, som opbevares på mere end én værdipapirkonto, må denne begrænsning dog ikke være til hinder for, at aktionæren kan give en person særskilt fuldmagt for de aktier, der opbevares på hver værdipapirkonto, i forbindelse med en given generalforsamling. Dette berører ikke bestemmelser i den lovgivning, der finder anvendelse, om at der ikke må stemmes anderledes end for de aktier, som én og samme aktionær besidder.
   3.   Bortset fra de begrænsninger, der udtrykkeligt er tilladt i stk. 1 og 2, må medlemsstaterne ikke lægge begrænsninger eller tillade selskaber at lægge begrænsninger på udøvelsen af aktionærrettigheder gennem fuldmægtige med noget andet formål end for at tage højde for potentielle interessekonflikter mellem fuldmægtigen og den aktionær, i hvis interesse fuldmægtigen skal handle, og medlemsstaterne må ikke derved stille andre krav end følgende:

               a)

               Medlemsstaterne kan fastsætte, at fuldmægtigen giver visse nærmere bestemte oplysninger, der kan være relevante for aktionærernes vurdering af risikoen for, at fuldmægtigen vil forfølge andre interesser end aktionærens interesser.

               b)

               Medlemsstaterne kan begrænse eller udelukke, at aktionærrettigheder udøves gennem fuldmægtige uden specifikke stemmeinstrukser for hvert af de beslutningsforslag, som fuldmægtigen skal afgive stemme om på aktionærens vegne.

               c)

               Medlemsstaterne kan begrænse eller udelukke overførsel af fuldmagten til en anden; men dette hindrer ikke en fuldmægtig, der er en juridisk person, i at udøve sine beføjelser gennem et hvilket som helst medlem af den juridiske persons administration eller ledelsesorgan eller en af sine medarbejdere.

         En interessekonflikt som defineret i dette stykke kan navnlig opstå, når fuldmægtigen:

               i)

               er kontrollerende aktionær i selskabet eller er en enhed kontrolleret af en sådan aktionær

               ii)

               er medlem af selskabets administrations-, ledelses- eller tilsynsorganer eller er kontrollerende aktionær eller en kontrolleret enhed som omhandlet i nr. i)

               iii)

               er en ansat eller revisor i selskabet eller ansat i eller revisor for en kontrollerende aktionær eller en kontrolleret enhed som omhandlet i nr. i)

               iv)

               har familiemæssig tilknytning til en af de i nr. i)-iii) omhandlede fysiske personer.

         4.   Fuldmægtigen afgiver stemme i overensstemmelse med instrukserne fra den aktionær, der har udpeget ham.
   Medlemsstaterne kan kræve, at fuldmægtige fører journal over stemmeinstrukserne i en fastsat minimumsperiode og på opfordring bekræfter at have handlet i overensstemmelse med instrukserne.
   5.   En person, der handler som fuldmægtig, kan have fuldmagt fra mere end en aktionær uden begrænsninger med hensyn til det antal aktionærer, vedkommende repræsenterer. Hvis en fuldmægtig har fuldmagter fra flere aktionærer, skal den lovgivning, der finder anvendelse give vedkommende mulighed for på en given aktionærs vegne at stemme anderledes end på en anden aktionærs vegne.
   Artikel 11
   Formaliteter ved udpegelse af fuldmægtige og underretning herom
   1.   Medlemsstaterne giver aktionærerne mulighed for at udpege en fuldmægtig ad elektronisk vej. Medlemsstaterne giver desuden selskaberne mulighed for at acceptere underretning om udpegelsen ad elektronisk vej, og de sikrer, at hvert enkelt selskab giver sine aktionærer mulighed for at anvende mindst én effektiv metode til underretning ad elektronisk vej.
   2.   Medlemsstaterne sikrer, at fuldmægtige kun kan udpeges og selskaberne kun underrettes herom skriftligt. Ud over dette grundlæggende formelle krav må udpegelsen af en fuldmægtig, underretningen af selskabet om udpegelsen og udstedelsen af eventuelle stemmeinstrukser til fuldmægtigen kun være underlagt de formelle krav, der er nødvendige for at sikre identifikation af aktionæren og fuldmægtigen samt sikre mulighed for, at indholdet af stemmeinstrukserne verificeres og kun i et omfang, hvor de står i et rimeligt forhold til disse mål.
   3.   Disse bestemmelser finder tilsvarende anvendelse på tilbagekaldelse af udpegelsen af en fuldmægtig.
   Artikel 12
   Skriftlig stemmeafgivelse
   Medlemsstaterne tillader selskaberne at give deres aktionærer mulighed for at stemme skriftligt forud for generalforsamlingen. Skriftlig stemmeafgivelse må kun underlægges de krav og begrænsninger, der er nødvendige for at sikre identifikation af aktionærerne, og kun for så vidt de står i rimeligt forhold til dette mål.
   Artikel 13
   Afskaffelse af visse hindringer for effektiv udøvelse af stemmerettigheder
   1.   Denne artikel finder anvendelse, når en fysisk eller juridisk person, der i medfør af den lovgivning, der finder anvendelse, anerkendes som aktionær, handler i erhvervsmæssig sammenhæng, på vegne af en anden fysisk eller juridisk person (»klienten«).
   2.   Hvis den lovgivning, der finder anvendelse, indeholder krav om offentlighed som en forudsætning for, at en aktionær som nævnt i stk. 1 kan udøve sine stemmerettigheder, må sådanne krav kun omfatte etablering af en liste, hvorved selskabet underrettes om identiteten på hver klient og antallet af aktier, for hvilke der afgives stemme på hans vegne.
   3.   Hvis den lovgivning, der finder anvendelse, stiller formelle krav om godkendelse af en aktionær som nævnt i stk. 1 til at udøve stemmerettigheder eller om stemmeinstrukser, må sådanne formelle krav ikke gå videre, end hvad der dels er nødvendigt for at sikre identifikationen af klienten og sikre mulighed for at verificere stemmeinstrukserne, dels står i rimeligt forhold til disse mål.
   4.   En aktionær som nævnt i stk. 1 har ret til at udøve sine stemmerettigheder i tilknytning til nogle af aktierne på en måde, der ikke er identisk med udøvelsen af stemmerettighederne i tilknytning til andre aktier.
   5.   Hvis den lovgivning, der finder anvendelse, begrænser antallet af de personer, som en aktionær kan udpege som fuldmægtig i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, forhindrer begrænsningen ikke en aktionær som nævnt i nærværende artikel, stk. 1, i at give fuldmagt til hver enkelt af sine klienter eller til en eventuel tredjemand, der er udpeget af en klient.
   Artikel 14
   Afstemningsresultater
   1.   Selskabet fastslår for hver beslutning som minimum, hvor mange aktier der er afgivet gyldige stemmer for, den andel af aktiekapitalen, som disse stemmer repræsenterer, det samlede antal gyldige stemmer samt antallet af stemmer for og imod hvert beslutningsforslag og, når det er relevant, antallet af stemmeundladelser.
   Medlemsstaterne kan dog fastsætte eller tillade selskaber at fastsætte, at det, hvis ingen aktionærer ønsker en fuldstændig redegørelse for afstemningen, kun er nødvendigt at fastslå afstemningsresultatet for at sikre, at det krævede flertal er opnået for hver beslutning.
   2.   Inden for en periode, der fastsættes i henhold til den lovgivning, der finder anvendelse dog ikke over 15 dage efter generalforsamlingen, offentliggør selskabet på sin hjemmeside de afstemningsresultater, der er fastslået i overensstemmelse med stk. 1.
   3.   Denne artikel berører ikke retsregler, som medlemsstaterne har vedtaget eller måtte vedtage vedrørende de formaliteter, der kræves, for at en beslutning får gyldighed, eller vedrørende muligheden for et senere søgsmål vedrørende afstemningsresultatet.
   KAPITEL III
   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
   Artikel 15
   Gennemførelse
   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 3. august 2009. De meddeler straks Kommissionen teksten til disse bestemmelser.
   Uanset stk. 1 sætter de medlemsstater, hvor der den 1. juli 2006 gjaldt nationale bestemmelser, som begrænser eller forbyder udpegelsen af en fuldmægtig i det tilfælde, der er omhandlet i artikel 10, stk. 3, andet afsnit, nr. ii), de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme artikel 10, stk. 3, i dette direktiv for så vidt angår en sådan begrænsning eller et sådant forbud senest den 3. august 2012.
   Medlemsstaterne meddeler straks Kommissionen det antal dage, der fastsættes i henhold til artikel 6, stk. 3, og artikel 7, stk. 3, og enhver senere ændring heraf, og Kommissionen offentliggør disse oplysninger i Den Europæiske Unions Tidende.
   Disse love og bestemmelser, jf. stk. 1, skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
   Artikel 16
   Ikrafttræden
   Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
   Artikel 17
   Adressater
   Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Strasbourg, den 11. juli 2007.

            På Europa-Parlamentets vegne

         H.-G. PÖTTERING

            Formand

            På Rådets vegne

         M. LOBO ANTUNES

            Formand

      (1)  EUT C 318 af 23.12.2006, s. 42.

      (2)  Europa-Parlamentets udtalelse af 15.2.2007 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 12.6.2007.

      (3)  EUT C 104 E af 30.4.2004, s. 714.

      (4)  EFT L 184 af 6.7.2001, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF (EUT L 79 af 24.3.2005, s. 9).

      (5)  EUT L 390 af 31.12.2004, s. 38.

      (6)  EUT C 321 af 31.12.2003, s. 1.

      (7)  EFT L 375 af 31.12.1985, s. 3.

      (8)  EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1.

      (9)  EUT L 142 af 30.4.2004, s. 12.


title: Kommissionens direktiv 2007/13/EF af 7. marts 2007 om ændring af bilag II til Rådets direktiv 71/316/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning med hensyn til fælles bestemmelser om måleinstrumenter samt om måletekniske kontrolmetoder (EØS-relevant tekst)

text:
               13.3.2007

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 73/10

      KOMMISSIONENS DIREKTIV 2007/13/EF
   af 7. marts 2007
   om ændring af bilag II til Rådets direktiv 71/316/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning med hensyn til fælles bestemmelser om måleinstrumenter samt om måletekniske kontrolmetoder
   (EØS-relevant tekst)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
   under henvisning til Rådets direktiv 71/316/EØF af 26. juli 1971 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning med hensyn til fælles bestemmelser om måleinstrumenter samt om måletekniske kontrolmetoder (1), særlig artikel 16, første punktum, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I henhold til bilag II, punkt 3.1.1.1, litra a), til direktiv 71/316/EØF skal der anvendes store kendingsbogstaver for medlemsstaterne på det EØF-justeringsstempel, der fastgøres til et måleinstrument og angiver, at dette overholder EØF-forskrifterne.

               (2)

               Bilag II, punkt 3.2.1, til direktiv 71/316/EØF indeholder bestemmelser om tegninger, der viser form, dimensioner og konturer af de bogstaver, der skal anvendes til EØF-justeringsstempler, jf. det pågældende bilags punkt 3.1.

               (3)

               Tegningerne af kendingsbogstaverne var ikke indeholdt i akten vedrørende Finlands, Sveriges og Østrigs tiltrædelse eller i tiltrædelsesakten af 2003. Ifølge bilag II, kapitel 1, punkt D1.b til akten vedrørende Finlands, Sveriges og Østrigs tiltrædelse og til tiltrædelsesakten af 2003 skal de tegninger, som der henvises til i bilag II, punkt 3.2.1, til direktiv 71/316/EØF, suppleres med de fornødne bogstaver.

               (4)

               Det er derfor nødvendigt at ændre punkt 3.2.1 i bilag II til direktiv 71/316/EØF for at tilføje tegningerne af kendingsbogstaverne.

               (5)

               De i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Tilpasning til den Tekniske Udvikling, som er nedsat i henhold til artikel 17 i direktiv 71/316/EØF —

         UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
   Artikel 1
   Bilag II til direktiv 71/316/EØF ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv.
   Artikel 2
   1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 10. marts 2008. De underretter straks Kommissionen herom.
   Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
   2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.
   Artikel 3
   Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
   Artikel 4
   Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 7. marts 2007.

            På Kommissionens vegne

         Günter VERHEUGEN

            Næstformand

      (1)  EFT L 202 af 6.9.1971, s. 1. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

      BILAG
      I den førs tegning, som er knyttet til bilag II til direktiv 71/316/EØF, suppleres bogstaverne »A, S, FI, CZ, EST, CY, LV, LT, H, M, PL, SI, SK« med følgende tegninger:


Avis juridique important

|

31998L0050

Rådets direktiv 98/50/EF af 29. juni 1998 om ændring af direktiv 77/187/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder, bedrifter eller dele af bedrifter

EF-Tidende nr. L 201 af 17/07/1998 s. 0088 - 0092

RÅDETS DIREKTIV 98/50/EF af 29. juni 1998 om ændring af direktiv 77/187/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder, bedrifter eller dele af bedrifter RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 100,under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (3),under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (4), ogud fra følgende betragtninger:(1) I fællesskabspagten om arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder, som blev vedtaget den 9. december 1989 (socialpagten), hedder det i punkt 7, 17 og 18 bl.a., at »etableringen af det indre marked skal føre til en forbedring af arbejdstagernes leve- og arbejdsvilkår inden for Det Europæiske Fællesskab. Denne forbedring skal desuden om fornødent indebære en udvikling af visse aspekter af arbejdsmarkedslovgivningen, såsom procedurerne ved kollektiv afskedigelse og i forbindelse med konkurs. Informationen og høringen af arbejdstagerne samt disses medbestemmelse skal udbygges på passende vis under hensyntagen til gældende praksis i de forskellige medlemsstater. Denne information, høring og medbestemmelse skal gennemføres i god tid, især i forbindelse med omstruktureringer eller fusioner mellem virksomheder, som vil kunne påvirke arbejdstagernes beskæftigelse«;(2) direktiv 77/187/EØF (5) har til formål at fremme en harmonisering af de relevante nationale love, som sikrer varetagelse af arbejdstagernes rettigheder og pålægger overdragere og erhververe at informere og høre arbejdstagernes repræsentanter i rimelig tid;(3) dette direktiv har til formål at ændre direktiv 77/187/EØF på baggrund af følgerne af det indre marked, tendenserne i medlemsstaternes lovgivning med hensyn til at redde virksomheder i økonomiske vanskeligheder, De Europæiske Fællesskabers Domstols retspraksis, Rådets direktiv 75/129/EØF af 17. februar 1975 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger vedrørende kollektive afskedigelser (6) og den lovgivning, der allerede gælder i de fleste medlemsstater;(4) af hensyn til retssikkerheden og gennemsigtigheden skal begrebet overførsel afklares på baggrund af Domstolens retspraksis; denne afklaring ændrer ikke anvendelsesområdet for direktiv 77/187/EØF som fortolket af Domstolen;(5) af hensyn til retssikkerheden og gennemsigtigheden er det også nødvendigt, at der på baggrund af Domstolens retspraksis fastsættes en udtrykkelig bestemmelse om, at direktiv 77/187/EØF finder anvendelse på privatretlige offentligretlige virksomheder, der udøver en økonomisk aktivitet, uanset om de opererer med gevinst for øje;(6) det er nødvendigt at afklare begrebet »arbejdstager« på baggrund af Domstolens retspraksis;(7) med henblik på at sikre, at insolvente bedrifter kan overleve, bør det udtrykkeligt være medlemsstaterne tilladt at undlade at anvende artikel 3 og 4 i direktiv 77/187/EØF i forbindelse med overførsler inden for rammerne af en konkursbehandling, og visse afvigelser fra nævnte direktivs generelle bestemmelser bør være tilladt ved overførsel inden for rammerne af en insolvensbehandling;(8) sådanne afvigelser bør også tillades for én medlemsstat, der har særlige procedurer for at hjælpe virksomheder med at overleve, når det er fastslået, at de er i økonomisk krise;(9) det bør nærmere angives, under hvilke omstændigheder arbejdstagerrepræsentanternes funktion og retsstilling skal bevares;(10) med henblik på at sikre samme behandling i ensartede situationer er det nødvendigt at sikre, at de i direktiv 77/187/EØF anførte krav om information og høring opfyldes, uanset om beslutningen om overførsel tages af arbejdsgiveren eller af en virksomhed, som kontrollerer arbejdsgiveren;(11) det bør præciseres, at når en medlemsstat vedtager foranstaltninger for at sikre, at erhververen informeres om alle de rettigheder og forpligtelser, der skal overføres, berører manglende information herom ikke overførslen af de pågældende rettigheder og forpligtelser;(12) det er nødvendigt at præcisere, under hvilke omstændigheder arbejdstagere skal informeres i tilfælde af, at der ikke findes arbejdstagerrepræsentanter;(13) socialpagten erkender betydningen af at bekæmpe alle former for forskelsbehandling, herunder forskelsbehandling på grund af køn, hudfarve, race, religiøs, politisk eller anden overbevisning -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1 I direktiv 77/187/EØF foretages følgende ændringer:1) Titlen affattes således:»Rådets direktiv 77/187/EØF af 14. februar 1977 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder eller bedrifter eller af dele af virksomheder eller bedrifter«.2) Artikel 1-7 affattes således:»AFDELING IAnvendelsesområde og definitionerArtikel 11. a) Dette direktiv finder anvendelse på overførsel af en virksomhed eller bedrift eller af en del af en virksomhed eller bedrift til en anden indehaver som følge af en overdragelse eller fusion.b) Som overførsel i henhold til dette direktiv anses overførsel af en økonomisk enhed, der bevarer sin identitet, forstået som en helhed af midler, der er organiseret med henblik på udøvelse af en økonomisk aktivitet, uanset om den er væsentlig eller accessorisk, jf. dog litra a) og de følgende bestemmelser i denne artikel.c) Dette direktiv finder anvendelse på offentligretlige og privatretlige virksomheder, der udøver en økonomisk aktivitet, uanset om de opererer med gevinst for øje. En administrativ omorganisering af offentlige administrative myndigheder eller en overførsel af administrative funktioner mellem offentlige administrative myndigheder er ikke en overførsel i dette direktivs forstand.2. Dette direktiv gælder, når den virksomhed eller bedrift eller den del af en virksomhed eller bedrift, som skal overføres, er beliggende inden for det område, hvor traktaten finder anvendelse.3. Dette direktiv finder ikke anvendelse på søgående skibe.Artikel 21. I dette direktiv forstås ved:a) »overdrager«: enhver fysisk eller juridisk person, der som følge af en overførsel ophører med at være indehaver af virksomheden eller bedriften eller af en del af virksomheden eller bedriftenb) »erhverver«: enhver fysisk eller juridisk person, der som følge af en overførsel bliver indehaver af virksomheden eller bedriften eller af en del af virksomheden eller bedriftenc) »repræsentanter for arbejdstagerne« og beslægtede udtryk: repræsentanter for arbejdstagerne i henhold til lovgivning eller praksis i medlemsstaterned) »arbejdstager«: enhver person, som i den pågældende medlemsstat er beskyttet som arbejdstager i henhold til den nationale lovgivning.2. Dette direktiv berører ikke national lovgivning med hensyn til definitionen af arbejdskontrakt eller arbejdsforhold.Medlemsstaterne kan dog ikke udelukke arbejdskontrakter eller arbejdsforhold fra dette direktivs anvendelsesområde alene på grund af:a) det antal arbejdstimer, som er præsteret eller skal præsteresb) at det drejer sig om et arbejdsforhold, der er reguleret af en tidsbegrænset arbejdskontrakt, som defineret i artikel 1, nr. 1, i Rådets direktiv 91/383/EØF af 25. juni 1991 om supplering af foranstaltningerne til forbedring af sikkerheden og sundheden på arbejdsstedet for arbejdstagere, der har et tidsbegrænset ansættelsesforhold eller et vikaransættelsesforhold (*), ellerc) at det drejer sig om vikaransættelsesforhold som defineret i artikel 1, nr. 2, i direktiv 91/383/EØF, og den virksomhed eller bedrift eller den del af en virksomhed eller bedrift, der overføres, er det et vikarbureau, som er arbejdsgiveren.AFDELING IIVaretagelse af arbejdstagernes rettighederArtikel 31. Overdragerens rettigheder og forpligtelser i henhold til en arbejdskontrakt eller et arbejdsforhold, som bestod på tidspunktet for overførslen, overgår som følge af denne overførsel til erhververen.Medlemsstaterne kan bestemme, at overdrageren og erhververen efter datoen for overførslen hæfter solidarisk for forpligtelser, der er opstået inden datoen for overførslen som følge af en arbejdskontrakt eller et arbejdsforhold, der bestod på datoen for overførslen.2. Medlemsstaterne kan træffe passende foranstaltninger for at sikre, at overdrageren giver erhververen underretning om alle de rettigheder og forpligtelser, der vil blive overført til erhververen i henhold til denne artikel, for så vidt overdrageren er eller burde være bekendt med disse rettigheder og forpligtelser på tidspunktet for overførslen. Overdragerens manglende underretning af erhververen om sådanne rettigheder eller forpligtelser berører ikke overførslen af disse rettigheder eller forpligtelser og arbejdstagernes rettigheder over for erhververen og/eller overdrageren med hensyn til de pågældende rettigheder eller forpligtelser.3. Efter overførslen skal erhververen opretholde de løn- og arbejdsvilkår, som ifølge en kollektiv overenskomst gjaldt for overdrageren, indtil den kollektive overenskomst opsiges eller udløber, eller en anden kollektiv overenskomst træder i kraft eller får virkning.Medlemsstaterne kan begrænse den periode, hvori løn- og arbejdsvilkårene skal opretholdes, idet den dog ikke kan være kortere end ét år.4. a) Medmindre medlemsstaterne bestemmer andet, finder stk. 1 og 3 ikke anvendelse på arbejdstageres ret til ydelser i forbindelse med alderdom og invaliditet eller ydelser til efterladte i henhold til supplerende faglige eller tværfaglige forsikringsordninger, der findes ud over medlemsstaternes lovbestemte sociale sikringsordninger.b) Selv når medlemsstaterne ikke i henhold til litra a) bestemmer, at stk. 1 og 3 finder anvendelse på sådanne rettigheder, træffer de de nødvendige foranstaltninger for at beskytte arbejdstagernes interesser og de personers interesser, som allerede har forladt overdragerens bedrift på tidspunktet for overførslen, for så vidt angår helt eller delvis erhvervet ret til ydelser i forbindelse med alderdom, herunder ydelser til efterladte, i henhold til supplerende faglige eller tværfaglige forsikringsordninger som omhandlet i litra a).Artikel 41. Overførsel af en virksomhed eller bedrift eller af en del af en virksomhed eller bedrift giver ikke i sig selv overdrageren eller erhververen nogen begrundelse for at foretage afskedigelser. Denne bestemmelse er ikke til hinder for, at der kan ske afskedigelser af økonomiske, tekniske eller organisatoriske årsager, der medfører beskæftigelsesmæssige ændringer.Medlemsstaterne kan bestemme, at første afsnit ikke skal gælde for visse afgrænsede kategorier af arbejdstagere, der ikke er dækket af medlemsstaternes lovgivning eller praksis vedrørende beskyttelse mod afskedigelse.2. Såfremt arbejdskontrakten eller arbejdsforholdet ophæves, fordi overførslen medfører en væsentlig ændring af arbejdsvilkårene til skade for arbejdstageren, anses arbejdsgiveren at være ansvarlig for arbejdskontraktens eller arbejdsforholdets ophævelse.Artikel 4a1. Medmindre medlemsstaterne bestemmer andet, gælder artikel 3 og 4 ikke for overførsel af en virksomhed eller bedrift eller af en del af en virksomhed eller bedrift, når der mod overdrageren er indledt konkursbehandling eller en anden tilsvarende insolvensbehandling, som tager sigte på realisering af overdragerens aktiver, og som er under tilsyn af en kompetent offentlig myndighed (som kan være en kurator, der er godkendt af en kompetent offentlig myndighed).2. Når artikel 3 og 4 gælder for overførsel under en insolvensbehandling, som er indledt mod en overdrager (uanset om behandlingen er indledt med henblik på realisering af overdragerens aktiver), og forudsat at denne behandling gennemføres under tilsyn af en kompetent offentlig myndighed (som kan være en kurator, der er fastsat ved national lovgivning) kan en medlemsstat bestemme:a) at uanset artikel 3, stk. 1, skal overdragerens økonomiske forpligtelser i henhold til arbejdskontrakter eller arbejdsforhold, som skal opfyldes inden overførslen eller indledningen af insolvensbehandling, ikke overgå til erhververen, forudsat at denne behandling i henhold til den pågældende medlemsstats lovgivning indebærer en beskyttelse, som mindst svarer til den, der gives i de situationer, der er omfattet af Rådets direktiv 80/987/EØF af 20. oktober 1980 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne i tilfælde af arbejdsgiverens insolvens (* *), og, eller alternativtb) at erhververen, overdrageren eller en eller flere personer, der udfører overdragerens opgaver, på den ene side og arbejdstagernes repræsentanter på den anden side, dersom gældende lovgivning eller praksis tillader det, kan aftale ændringer i arbejdstagerens løn- og arbejdsvilkår med henblik på at bevare beskæftigelsesmuligheder ved at sikre, at virksomheden eller bedriften eller en del af virksomheden eller bedriften kan overleve.3. En medlemsstat kan anvende stk. 2, litra b), på en overførsel, når overdrageren befinder sig i en alvorlig økonomisk krise som defineret i den nationale lovgivning, forudsat at en sådan situation er fastslået af en kompetent offentlig myndighed og er åben for retlig kontrol, samt at den nationale lovgivning allerede indeholdt sådanne bestemmelser den 17. juli 1998.Kommissionen forelægger en rapport om virkningerne af denne bestemmelse inden den 17. juli 2003 og forelægger Rådet eventuelle passende forslag.4. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger med henblik på at forhindre misbrug af insolvensbehandling på en sådan måde, at arbejdstagerne fratages de rettigheder, der er fastlagt i dette direktiv.Artikel 51. Såfremt en virksomhed eller bedrift eller en del af en virksomhed eller bedrift bevarer sin uafhængighed, har repræsentanterne eller repræsentationen for de af overførslen berørte arbejdstagere fortsat den retsstilling og funktion, som de havde inden datoen for overførslen, og som er fastsat i love eller administrative bestemmelser eller ved en overenskomst, forudsat at de nødvendige betingelser for sammensætning af en repræsentation for arbejdstagerne er til stede.Første afsnit finder ikke anvendelse, hvis de nødvendige betingelser for nyudpegning af repræsentanter for arbejdstagerne eller ny sammensætning af repræsentationen for arbejdstagerne er til stede i henhold til medlemsstaternes love eller administrative bestemmelser eller i henhold til en overenskomst med repræsentanterne for arbejdstagerne.Når der mod overdrageren er indledt konkursbehandling eller en anden tilsvarende insolvensbehandling, som tager sigte på realisering af overdragerens aktiver, og som er under tilsyn af en kompetent offentlig myndighed (som kan være en kurator, der er godkendt af en kompetent offentlig myndighed), kan medlemsstaterne træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de overførte arbejdstagere repræsenteres på behørig vis, indtil det nye valg eller den nye udpegning af arbejdstagerrepræsentanter har fundet sted.Såfremt en virksomhed eller bedrift eller en del af en virksomhed eller bedrift ikke bevarer sin uafhængighed, træffer medlemsstaterne de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de overførte arbejdstagere, som var repræsenteret inden overførslen, fortsat repræsenteres på behørig vis i den periode, der er nødvendig for på ny at kunne sammensætte eller udpege en repræsentation for arbejdstagerne i overensstemmelse med national lovgivning eller praksis.2. Såfremt mandatet for repræsentanterne for de af overførslen berørte arbejdstagere udløber på grund af denne overførsel, er disse repræsentanter stadig omfattet af de beskyttelsesforanstaltninger, som er fastsat i medlemsstaternes love eller administrative bestemmelser, eller som anvendes i henhold til gældende praksis.AFDELING IIIInformation og høringArtikel 61. Overdrageren og erhververen skal underrette repræsentanterne for deres respektive arbejdstagere, som berøres af en overførsel, om følgende forhold:- datoen eller den foreslåede dato for overførslen- grunden til overførslen- overførslens juridiske, økonomiske og sociale følger for arbejdstagerne- påtænkte foranstaltninger over for arbejdstagerne.Overdrageren skal give sine arbejdstageres repræsentanter disse oplysninger i rimelig tid, inden overførslen gennemføres.Erhververen skal give sine arbejdstageres repræsentanter disse oplysninger i rimelig tid, og under alle omstændigheder inden arbejdstagernes beskæftigelses- og arbejdsvilkår berøres direkte af overførslen.2. Når overdrageren eller erhververen overvejer foranstaltninger for deres arbejdstagere, er de forpligtet til i rimelig tid at indlede forhandlinger med deres arbejdstageres repræsentanter med henblik på at nå til en aftale.3. De medlemsstater, hvis love eller administrative bestemmelser åbner mulighed for, at repræsentanter for arbejdstagerne kan rette henvendelse til en voldgiftsinstans for at opnå afgørelse vedrørende de foranstaltninger, der skal træffes for arbejdstagerne, kan begrænse de i stk. 1 og 2 fastsatte forpligtelser, hvis overførslen forårsager en ændring af selve bedriften, som kan medføre væsentlige ulemper for en stor del af arbejdstagerne.Informationen og høringen skal mindst omfatte de foranstaltninger, der påtænkes gennemført for arbejdstagerne.Informationen og høringen skal finde sted i rimelig tid inden ændringen af bedriften som nævnt i første afsnit.4. Forpligtelserne i henhold til denne artikel gælder, uanset om beslutningen om overførsel tages af arbejdsgiveren eller af en virksomhed, som kontrollerer arbejdsgiveren.Når der fremsættes påstand om brud på kravene om information og høring efter dette direktiv, kan arbejdsgiveren ikke gøre gældende, at et sådant brud skyldes, at den virksomhed, som kontrollerer arbejdsgiveren, ikke har givet ham den nødvendige information.5. Medlemsstaterne kan begrænse de i stk. 1, 2 og 3 fastsatte forpligtelser til virksomheder eller bedrifter, der for så vidt angår antallet af beskæftigede arbejdstagere opfylder betingelserne for valg eller udpegelse af en kollegial instans, der repræsenterer arbejdstagerne.6. Medlemsstaterne træffer bestemmelse om, at berørte arbejdstagere i de tilfælde, hvor der i en virksomhed eller bedrift af årsager, der ikke skyldes arbejdstagerne, ikke findes arbejdstagerrepræsentanter, på forhånd skal informeres om:- datoen eller den foreslåede dato for overførslen- grunden til overførslen- overførslens juridiske, økonomiske og sociale følger for arbejdstagerne- påtænkte foranstaltninger over for arbejdstagerne.AFDELING IVAfsluttende bestemmelserArtikel 7Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes mulighed for at anvende eller indføre love eller administrative bestemmelser, der er mere gunstige for arbejdstagerne, eller at fremme eller tillade anvendelsen af overenskomstmæssige bestemmelser, der er mere gunstige for arbejdstagerne.Artikel 7aMedlemsstaterne indfører i deres nationale retsorden de nødvendige bestemmelser for, at enhver arbejdstager og arbejdstagerrepræsentant, der anser sine rettigheder for krænket som følge af manglende overholdelse af kravene i dette direktiv, kan gøre disse rettigheder gældende for en retslig instans efter eventuelt at have indbragt sagen for andre kompetente instanser.Artikel 7bKommissionen forelægger inden den 17. juli 2006 Rådet en analyse af virkningerne af bestemmelserne i dette direktiv. Den forelægger om fornødent forslag til eventuelt nødvendige ændringer.(*) EFT L 206 af 29. 7. 1991, s. 19.(**) EFT L 283 af 20. 10. 1980, s. 23. Direktivet er ændret ved direktiv 87/164/EØF (EFT L 66 af 11. 3. 1987, s. 11).«Artikel 2 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 17. juli 2001 eller sikrer, at arbejdsmarkedets parter senest denne dato indfører de nødvendige bestemmelser ved overenskomst, idet medlemsstaterne er forpligtet til at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på til enhver tid at kunne sikre de resultater, der skal nås i henhold til dette direktiv.2. De i stk. 1 nævnte love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.Medlemsstaterne underretter straks Kommissionen om de foranstaltninger, de træffer med henblik på gennemførelsen af dette direktiv.Artikel 3 Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Artikel 4 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Luxembourg, den 29. juni 1998.På Rådets vegneR. COOKFormand(1) EFT C 274 af 1. 10. 1994, s. 10.(2) EFT C 33 af 3. 2. 1997, s. 81.(3) EFT C 133 af 31. 5. 1995, s. 13.(4) EFT C 100 af 2. 4. 1996, s. 25.(5) EFT L 61 af 5. 3. 1977, s. 26.(6) EFT L 48 af 22. 2. 1975, s. 29. Direktivet er ændret ved direktiv 92/56/EØF (EFT L 245 af 26. 8. 1992, s. 3).


Rådets direktiv af 19. december 1972 om forbrugsbeskatning af forarbejdet tobak bortset fra omsætningsafgift


Avis juridique important

|

31995L0059

Rådets direktiv 95/59/EF af 27. november 1995 om forbrugsbeskatning af forarbejdet tobak bortset fra omsætningsafgift

EF-Tidende nr. L 291 af 06/12/1995 s. 0040 - 0045

RÅDETS DIREKTIV 95/59/EF af 27. november 1995 om forbrugsbeskatning af forarbejdet tobak bortset fra omsætningsafgift RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 99,under henvisning til forslag fra Kommissionen,under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1),under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2), ogud fra følgende betragtninger:(1) Rådets direktiv 72/464/EØF af 19. december 1972 om forbrugsbeskatning af forarbejdet tobak bortset fra omsætningsafgift (3) og Rådets andet direktiv 79/32/EØF af 18. december 1978 om forbrugsbeskatning af forarbejdet tobak bortset fra omsætningsafgift (4), har ved flere lejligheder været underkastet omfattende ændringer; de pågældende direktiver bør derfor for klarhedens skyld kodificeres og samles i én tekst;(2) målet med traktaten er at skabe en økonomisk union, som medfører en sund konkurrence, og som har de samme kendetegn som et internt marked; med hensyn til forarbejdet tobak forudsætter gennemførelsen af dette mål, at medlemsstaternes forbrugsbeskatning af varer fra denne sektor ikke fordrejer konkurrencen og ikke hindrer den frie bevægelighed i Fællesskabet;(3) for så vidt angår forbrugsafgifter, bør strukturharmoniseringen navnlig have den virkning, at konkurrencen for de forskellige kategorier af forarbejdet tobak, som tilhører den samme gruppe, ikke fordrejes som følge af beskatning, og at medlemsstaternes nationale markeder åbnes;(4) forbrugsafgiftsstrukturen for cigaretter skal, ud over et specifikt element fastsat pr. vareenhed, omfatte et proportionalt element, som baseres på detailsalgsprisen inklusive alle afgifter; da omsætningsafgiften på cigaretter har samme virkning som en proportional forbrugsafgift, bør denne tages i betragtning ved fastsættelsen af forholdet mellem forbrugsafgiftens specifikke element og det samlede afgiftsbeløb;(5) for så vidt angår cigaretter, er det mest hensigtsmæssigt gradvis at reducere beskatningen for at nå førnævnte mål, og i beskatningen af disse varer bør der derfor indgå såvel en proportional som en specifik forbrugsafgift, hvis beløb fastsættes af hver medlemsstat i henhold til fællesskabskriterier;(6) harmoniseringen af afgiftsstrukturen for forarbejdet tobak bør foregå etapevis;(7) af konkurrencehensyn skal der være fri prisdannelse for alle grupper af forarbejdet tobak;(8) der findes flere sorter forarbejdet tobak, der adskiller sig fra hinanden ved deres kendetegn og forskellige anvendelsesformål;(9) disse forskellige sorter forarbejdet tobak bør defineres;(10) af økonomisk grunde bør der fastsættes overgangsordninger for visse medlemsstater;(11) der bør indføres en skelnen mellem finskåren tobak til rulning af cigaretter og anden røgtobak;(12) begrebet fabrikant bør præciseres som den fysiske eller juridiske person, der reelt fremstiller tobaksvarerne og fastsætter den maksimale detailsalgspris for de enkelte medlemsstater, hvori de pågældende produkter skal overgå til frit forbrug;(13) de fleste medlemsstater afgiftsfritager eller tilbagebetaler punktafgifter for visse former for forarbejdet tobak, afhængig af deres anvendelse; fritagelserne eller tilbagebetalingerne i forbindelse med særlige anvendelser bør fastsættes i dette direktiv;(14) tobaksruller, der kan ryges, som de er, efter en simpel, manuel behandling, bør også betragtes som cigaretter, således at disse varer beskattes ens;(15) Forbundsrepublikken Tyskland bør have tilladelse til i perioden indtil den 31. december 1998 at punktafgiftsbeskatte sådanne tobaksruller med mindst samme sats eller beløb som finskåren tobak til rulning af cigaretter;(16) nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag I, del B, anførte gennemførelsesfrister -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:AFSNIT I Almindelige principper Artikel 1 1. Strukturerne for de forbrugsafgifter, som medlemsstaterne pålægger forarbejdet tobak, harmoniseres i flere etaper.2. Dette direktiv fastsætter de almindelige principper for denne harmonisering såvel som de særlige regler, som gælder i løbet af harmoniseringsetaperne.3. Overgangen fra en harmoniseringsetape til den følgende besluttes af Rådet efter forslag fra Kommissionen, under hensyn til de under den løbende etape fremkomne virkninger af de ændringer, medlemsstaterne har foretaget i deres forbrugsafgiftssystemer for at efterkomme de under denne etape gældende bestemmelser. Overgangen fra en etape til den følgende kan udsættes, særlig hvis den ville medføre uforholdsmæssige indtægtstab for en medlemsstat.Artikel 2 1. Som forarbejdet tobak betragtes:a) cigaretterb) cigarer og cigarillosc) røgtobak- finskåren tobak til rulning af cigaretter- anden røgtobaksom defineret i artikel 3-7.2. Rådet vedtager efter forslag fra Kommissionen de bestemmelser, der er nødvendige for at fastslå, hvorledes forarbejdet tobak skal defineres og grupperes.3. Med forbehold af de fællesskabsforanstaltninger, der allerede er truffet, foregriber definitionerne i artikel 3-7 ikke fastlæggelsen af, hvilke systemer eller hvilket beskatningsniveau, der skal anvendes på de forskellige varegrupper, som nævnes deri.Artikel 3 Følgende betragtes som cigarer eller cigarillos, hvis de kan ryges, som de er:1) tobaksruller, som udelukkende består af naturtobak2) tobaksruller, som er forsynet med et dæksblad af naturtobak3) tobaksruller af normal cigarfarve med dæksblad og omblad af rekonstitueret tobak, når mindst 60 vægtprocent af tobakspartiklerne er af en bredde og en længde på over 1,75 mm, og når dæksbladet er pårullet skråt med en spids vinkel på mindst 30 ° i forhold til cigarens længdeakse4) tobaksruller af normal cigarfarve med dæksblad af rekonstitueret tobak, når deres stykvægt uden filter og mundstykke er mindst 2,3 g, såfremt mindst 60 vægtprocent af tobakspartiklerne er af en længde og bredde over 1,75 mm, og deres omkreds er 34 mm eller derover i mindst en tredjedel af deres længde.Artikel 4 1. Som cigaretter betragtes:a) tobaksruller, der kan ryges, som de er, og som ikke er cigarer eller cigarillos efter artikel 3b) tobaksruller, der ved en simpel, ikke-industriel behandling skydes ind i cigaretpapirhylstrec) tobaksruller, der ved en simpel, ikke-industriel behandling omvikles med cigaretpapirblade.Forbundsrepublikken Tyskland kan indtil den 31. december 1998 punktafgiftsbeskatte de i litra b) nævnte tobaksruller med mindst samme sats eller beløb som finskåren røgtobak til rulning af cigaretter.2. Med henblik på anvendelse af forbrugsafgiften betragtes en af de i stk. 1 omhandlede tobaksruller som to cigaretter, hvis den uden filter og mundstykke har en længde over 9 cm, men højst 18 cm, som tre cigaretter, hvis den uden filter og mundstykke har en længde over 18 cm, men højst 27 cm, og så fremdeles.Artikel 5 Følgende betragtes som røgtobak:1) tobak, der er skåret, revet, spundet eller udpresset i plader, og som kan ryges uden yderligere industriel forarbejdning2) tobaksaffald, der er pakket med henblik på detailsalg, som ikke henhører under artikel 3 og 4, og som kan ryges.Artikel 6 Som finskåret tobak til rulning af cigaretter betragtes røgtobak som defineret i artikel 5, hvis mere end 25 vægtprocent af tobakspartiklerne har en snitbredde på mindre end 1 mm. De medlemsstater, som pr. 1. januar 1993 ikke anvender denne snitbredde på 1 mm, efterkommer denne bestemmelse senest den 31. december 1997.Desuden kan medlemsstaterne som finskåren tobak til rulning af cigaretter betragte røgtobak, hvis mere end 25 vægtprocent af tobakspartiklerne har en snitbredde på over 1 mm, og hvis den er solgt eller bestemt til at blive solgt til rulning af cigaretter.Artikel 7 1. Produkter, der delvis består af andre stoffer end tobak, men som opfylder de øvrige kriterier i artikel 3, ligestilles med cigarer og cigarillos, hvis de er forsynet med henholdsvis:- et dæksblad af naturtobak- et dæksblad og et omblad af tobak, begge af rekonstitueret tobak- et dæksblad af rekonstitueret tobak.2. Produkter, som helt eller delvis består af andre stoffer end tobak, men som opfylder de øvrige kriterier i artikel 4 eller 5, ligestilles med cigaretter og røgtobak.Uanset første afsnit, betragtes produkter uden indhold af tobak ikke som forarbejdet tobak, hvis de udelukkende benyttes til medicinske formål.Artikel 8 1. Cigaretter fremstillet inden for Fællesskabet og cigaretter indført fra tredjelande pålægges i hver medlemsstat en proportional forbrugsafgift, som udregnes efter den maksimale detailsalgspris inklusive told, såvel som en specifik forbrugsafgift udregnet efter produktenhed.2. Satsen for den proportionale forbrugsafgift og beløbet for den specifikke forbrugsafgift skal være henholdsvis det samme for alle cigaretter.3. I strukturharmoniseringens slutfase gennemføres der i alle medlemsstaterne for cigaretter det samme forhold mellem den specifikke forbrugsafgift og summen af den proportionale forbrugsafgift og omsætningsafgiften, således at skalaen af detailsalgspriser på rette måde afspejler forskellen i de priser, hvortil fabrikanterne afsætter varen.4. Forbrugsafgiften af cigaretter kan indebære en minimumsbeskatning, hvis loft for hver etape fastsættes af Rådet efter forslag fra Kommissionen.Artikel 9 1. Som fabrikant betragtes enhver fysisk eller juridisk person etableret i Fællesskabet, der forarbejder tobak til tobaksvarer med henblik på detailsalg.Fabrikanter eller eventuelt deres repræsentanter eller befuldmægtigede i Fællesskabet samt importører fra tredjelande fastsætter frit de maksimale detailsalgspriser for hver enkelt af deres varer og for hver enkelt af de medlemsstater, hvori de skal overgå til frit forbrug.Den i andet afsnit omhandlede bestemmelse kan dog ikke være til hinder for anvendelsen af nationale lovgivninger om kontrol med prisniveauet eller overholdelse af fastsatte priser, såfremt de er forenelige med fællesskabsforskrifterne.2. For at lette opkrævningen af forbrugsafgiften kan medlemsstaterne fastsætte en skala for detailsalgspriser pr. gruppe forarbejdet tobak på betingelse af, at hver skala er tilstrækkelig bred og detaljeret til reelt at svare til fællesskabsvarernes forskellighed. Enhver skala gælder for alle varer, der tilhører den gruppe af forarbejdet tobak, som den angår, uden hensyn til kvalitet, præsentation, varens oprindelse eller de benyttede materialer, firmaernes særkende eller andre kriterier.Artikel 10 1. De nærmere regler for opkrævning af forbrugsafgiften harmoniseres senest i den afsluttende fase. I løbet af de foregående etaper opkræves forbrugsafgiften principielt ved hjælp af toldbanderoler. Hvis medlemsstaterne opkræver forbrugsafgiften ved hjælp af toldbanderoler, er de forpligtet til at stille disse til rådighed for fabrikanter og forhandlere fra andre medlemsstater. Hvis forbrugsafgiften opkræves på anden måde, påser medlemsstaterne, at hverken administrative eller tekniske hindringer af denne grund påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.2. Fabrikanter og importører af forarbejdet tobak undergives, for så vidt angår de nærmere regler for opkrævning og betaling af forbrugsafgiften, den i stk. 1 omhandlede ordning.Artikel 11 Forarbejdet tobak kan fritages for punktafgift, eller allerede erlagt punktafgift kan tilbagebetales, når:a) den anvendes denatureret til industriel brug eller gartneribrugb) den destrueres under administrativt tilsync) den udelukkende anvendes til videnskabelige forsøg samt til forsøg, der vedrører varernes kvalitetd) den genanvendes af fabrikanten.Medlemsstaterne bestemmer de vilkår og formaliteter, som ovennævnte fritagelser og tilbagebetalinger er underlagt.AFSNIT II Særlige bestemmelser, som gælder i løbet af den første harmoniseringsetape Artikel 12 1. Med forbehold af artikel 1, stk. 3, dækker den første etape af harmoniseringen af afgiftsstrukturen for forarbejdet tobak en periode på 60 måneder fra den 1. juli 1973.2. Under den første harmoniseringsetape anvendes artikel 13 og 14.Artikel 13 1. Størrelsen af den specifikke forbrugsafgift på cigaretter fastsættes for første gang med udgangspunkt i cigaretter i den mest efterspurgte prisklasse ud fra de den 1. januar 1973 foreliggende oplysninger.2. Med forbehold af den endelige løsning med hensyn til forholdet mellem det specifikke og det proportionale element kan det i stk. 1 omhandlede beløb hverken være mindre end 5 % eller større end 75 % af summen af den proportionale og den specifikke forbrugsafgift, som opkræves for disse cigaretter.3. Ændres forbrugsafgiften i den i stk. 1 omhandlede prisklasse efter den 1. januar 1973, fastsættes størrelsen af den specifikke forbrugsafgift med referencer til den nye afgiftssats for de i stk. 1 nævnte cigaretter.Artikel 14 Uanset artikel 8, stk. 1, kan hver medlemsstat se bort fra told ved beregningen af grundlaget for den proportionale forbrugsafgift, som opkræves for disse cigaretter.AFSNIT III Særlige bestemmelser gældende for den anden harmoniseringsetape Artikel 15 1. Anden etape af harmoniseringen af forbrugsafgiftsstrukturen for forarbejdet tobak begynder den 1. juli 1978.2. Under den anden harmoniseringsetape finder artikel 16 anvendelse.Artikel 16 1. Størrelsen af den specifikke forbrugsafgift på cigaretter fastsættes med udgangspunkt i cigaretter i den mest efterspurgte prisklasse ud fra de oplysninger, der foreligger den 1. januar hvert år, første gang den 1. januar 1978.2. Forbrugsafgiftens specifikke element kan ikke være under 5 % eller over 55 % af det samlede afgiftsbeløb, der fremkommer ved en sammenlægning af den proportionale forbrugsafgift, den specifikke forbrugsafgift og den omsætningsafgift, der opkræves på disse cigaretter.3. Ændres forbrugsafgiften eller omsætningsafgiften på den i stk. 1 omhandlede prisklasse efter den 1. januar 1978, fastsættes størrelsen af den specifikke forbrugsafgift med udgangspunkt i det nye samlede afgiftsbeløb for de i stk. 1 nævnte cigaretter.4. Uanset artikel 8, stk. 1, kan hver medlemsstat holde toldafgifter uden for beregningsgrundlaget for den proportionale forbrugsafgift, der opkræves på cigaretter.5. Medlemsstaterne kan på cigaretter og finskåren tobak til rulning af cigaretter opkræve en minimumspunktafgift, såfremt den ikke bevirker, at det samlede afgiftsbeløb bliver højere end 90 % af det samlede afgiftsbeløb på henholdsvis cigaretter i den mest efterspurgte prisklasse og finskåren tobak til rulning af cigaretter i den mest efterspurgte prisklasse.AFSNIT IV Afsluttende bestemmelser Artikel 17 Rådet vedtager på forslag af Kommissionen i givet fald gennemførelsesbestemmelser til dette direktiv.Artikel 18 Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste bestemmelser i intern ret, som de vedtager inden for det af dette direktiv dækkede område.Artikel 19 1. De i bilag I, del A, anførte direktiver ophæves, dog uden at medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag I, del B, anførte gennemførelsesfrister berøres heraf.2. Henvisninger til de ophævede direktiver anses som henvisninger til nærværende direktiv og læses i henhold til sammenligningstabellen i bilag II.Artikel 20 Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen af De Europæiske Fællesskabers Tidende.Artikel 21 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 27. november 1995.På Rådets vegneP. SOLBES MIRAFormand(1) EFT nr. C 56 af 6. 3. 1995, s. 164.(2) EFT nr. C 133 af 31. 5. 1995, s. 1.(3) EFT nr. L 303 af 31. 12. 1972, s. 1. Direktivet er senest ændret ved direktiv 92/78/EØF (EFT nr. L 316 af 31. 10. 1992, s. 5).(4) EFT nr. L 10 af 16. 1. 1979, s. 8. Direktivet er senest ændret ved direktiv 92/78/EØF.BILAG I DEL A OPHÆVEDE DIREKTIVER (jf. artikel 19) 1. Direktiv 72/464/EØF2. Direktiv 79/32/EØFog deres ændringer:- Direktiv 74/318/EØF- Direktiv 75/786/EØF- Direktiv 76/911/EØF- Direktiv 77/805/EØF- Direktiv 80/369/EØF- Direktiv 80/1275/EØF- Direktiv 81/463/EØF- Direktiv 82/2/EØF- Direktiv 82/877/EØF- Direktiv 84/217/EØF- Direktiv 86/246/EØF- Direktiv 92/78/EØFDEL B >TABELPOSITION>BILAG II SAMMENLIGNINGSTABEL >TABELPOSITION>


Avis juridique important

|

31982L0232

Kommissionens direktiv 82/232/EØF af 25. marts 1982 om den fjerde tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 67/548/EØF om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer

EF-Tidende nr. L 106 af 21/04/1982 s. 0018 - 0019 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 12 s. 0003  den spanske specialudgave: Kapitel 13 bind 12 s. 0116  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 12 s. 0003  den portugisiske specialudgave: Kapitel 13 bind 12 s. 0116

*****  KOMMISSIONENS  DIREKTIV  af 25. marts 1982  om den fjerde tilpasning til den tekniske udvikling af Raadets direktiv 67/548/EOEF om tilnaermelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer  (82/232/EOEF)  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab,  under henvisning til Raadets direktiv 67/548/EOEF af 27. juni 1967 om tilnaermelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (1), senest aendret ved direktiv 79/831/EOEF (2), saerlig artikel 19, 20 og 21, og  ud fra foelgende betragtninger:  Danmark har anmodet om en aendring i etiketteringen for oploesninger af hydrazin og har underrettet Kommissionen herom i overensstemmelse med artikel 23 i direktiv 67/548/EOEF;  Udvalget for tilpasning til den tekniske Udvikling er i betragtning af foreliggende oplysninger af den opfattelse, at visse aendringer i klassificeringen og etiketteringen for disse oploesninger er berettigede;  udvalget erkender, at der paa grund af de undersoegelser over kraeftfremkaldende virkning, der foregaar i oejeblikket, kan vaere behov for en senere aendring af disse bestemmelser, naar undersoegelserne er afsluttet;  bestemmelserne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for tilpasning til den tekniske Udvikling af direktiverne om fjernelse af tekniske hindringer for samhandelen med farlige stoffer og praeparater -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:  Artikel 1  I bilag I »Liste over farlige stoffer« til direktiv 67/548/EOEF foretages foelgende aendring:  Nr. 007-008-01-0: Benaevnelsen og klassificeringen af stoffer affattes saaledes:  1.2.3 //   //   //   // Cas:  //   // No:  //   //   //   //  //   // Nota B  //   // H2N-NH2 5 % µ conc µ 64 %  //  Hydrazinoploesning . . . %  Hydrazinloesung . . . %  Diályma ydrazínis . . . %  Hydrazine solution . . . %  Hydrazine en solution . . . %  Idrazina soluzione . . . %  Hydrazine oplossing . . . %  C  R: 24/25-34-40  S: 36/37/39  Artikel 2  Medlemsstaterne vedtager og offentliggoer senest den 31. december 1982 de bestemmelser, der er noedvendige for at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom. Medlemsstaterne anvender disse bestemmelser fra den 1. juli 1983.  Artikel 3  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 25. marts 1982.  Paa Kommissionens vegne  Karl-Heinz NARJES  Medlem af Kommissionen  (1) EFT nr. 196 af 16. 8. 1967, s. 1.  (2) EFT nr. L 259 af 15. 10. 1979, s. 10.