Avis juridique important

|

31991L0368

Rådets direktiv 91/368/EØF af 20. juni 1991 om ændring af direktiv 89/392/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om maskiner

EF-Tidende nr. L 198 af 22/07/1991 s. 0016 - 0032 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 20 s. 0210  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 20 s. 0210

RAADETS DIREKTIV af 20. juni 1991 om aendring af direktiv 89/392/EOEF om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om maskiner (91/368/EOEF) RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR - under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 100 A,  under henvisning til forslag fra Kommissionen(1) ,  i samarbejde med Europa-Parlamentet(2) ,  under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg(3) , og ud fra foelgende betragtninger:  Maskiner, der frembyder saerlige risici som foelge af deres mobilitet, deres evne til at loefte byrder eller disse to forhold forenet, skal dels opfylde de generelle sikkerheds- og sundhedskrav, der er anfoert i direktiv 89/392/EOEF(4) , dels de sikkerheds-  og sundhedskrav, som vedroerer disse saerlige risici;  der boer for saadanne typer maskiner ikke fastsaettes andre former for certificering, end hvad der oprindeligt er fastsat for maskiner i direktiv 89/392/EOEF;  fastsaettelse af yderligere vaesentlige sikkerheds- og sundhedskrav i forbindelse med de saerlige risici, der skyldes maskinernes mobilitet og evne til at loefte byrder, kan ske ved at aendre direktiv 89/392/EOEF saaledes, at disse supplerende krav medtages i  direktivet; i forbindelse med denne aendring vil der samtidig kunne foretages rettelse af nogle mangler ved de vaesentlige sikkerheds- og sundhedskrav, der er gaeldende for alle maskiner;  der boer fastsaettes en overgangsordning, som tillader markedsfoering og ibrugtagning af maskiner, som er fremstillet i overensstemmelse med de nationale bestemmelser, der er gaeldende pr. 31. december 1992;  da visse former for materiel eller maskiner, som er omfattet af de nugaeldende direktiver, falder ind under dette direktivs anvendelsesomraade, og da det er oenskeligt, at der kun findes et og samme direktiv, som omhandler alle disse former for materiel,  boer de tilsvarende nugaeldende direktiver ophaeves fra tidspunktet for dette direktivs ivaerksaettelse - UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:   Artikel 1  I direktiv 89/392/EOEF foretages foelgende aendringer:  1) Artikel 1 aendres saaledes:  a) I stk. 2, tilfoejes foelgende afsnit:  »Som »maskine« betragtes ogsaa udskifteligt udstyr, der aendrer en maskines funktion, og som markedsfoeres med henblik paa af operatoeren selv at blive koblet sammen med en maskine eller en raekke forskellige maskiner eller med en traktor, for saa vidt  udstyret ikke en reservedel eller et vaerktoej.«  b) I stk. 3:  - udgaar foerste led - affattes andet led saaledes:  »- hejse- og loeftemateriel, der er konstrueret og fremstillet til personloeft og/eller -flytning med eller uden byrder, bortset fra industritrucks, hvis foererstand kan haeves« - tredje led, tilfoejes foelgende udtryk:  »medmindre der er tale om en maskine, som anvendes til at loefte byrder« - tilfoejes foelgende led:  »- transportmidler, dvs. koeretoejer og paahaengsvogne, der udelukkende er beregnet til personbefordring i luften, ad vej, ad jernbane eller ad vandvej, samt transportmidler i det omfang, de er beregnet til godstransport i luften, ad offentlig vej, ad  jernbane eller ad vandvej. Vejkoeretoejer, der anvendes i malmudvindingsindustrien, er ikke udelukket  - soegaaende skibe og mobile offshore-enheder samt udstyr om bord paa saadanne skibe og enheder  - tovinstallationer til offentlig eller ikkeoffentlig personbefordring  - landbrugs- og skovbrugstraktorer som defineret i artikel 1, stk. 1, i Raadets direktiv 74/150/EOEF af 4. marts 1974 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af landbrugs- og skovbrugshjultraktorer(5) , senest aendret ved direktiv  88/297/EOEF(6)   - maskiner, der er specielt konstrueret og fremstillet til militaere eller politimaessige formaal.  (1) EFT nr. L 84 af 28. 3. 1974, s. 10.  (2) EFT nr. L 126 af 20. 5. 1988, s. 52.« 2) I artikel 2, stk. 3, foerste punktum, aendres udtrykket »bestemmelserne i dette direktiv« til »gaeldende faellesskabsforskrifter«.  3) I artikel 4, stk. 2, tilfoejes foelgende afsnit:  »Udskifteligt udstyr i henhold til artikel 1, stk. 2, tredje afsnit, anses for at vaere en maskine; saadant udstyr skal derfor under alle omstaendigheder vaeret forsynet med EF-maerket og ledsaget af den EF-overensstemmelseserklaering, der er omhandlet i  bilag II, punkt A.« 4) I artikel 8 indsaettes foelgende som stk. 7:  »7.  De i stk. 6 omhandlede forpligtelser paahviler ikke den, der til en maskine eller en traktor tilkobler udskifteligt udstyr som omhandlet i artikel 1, naar delene passer sammen, og hver af de enkeltdele, som indgaar i den samlede maskine, er forsynet  med EF-maerket og ledsaget af EF-overensstemmelseserklaeringen.« 5) Artikel 13 affattes saaledes:  »Artikel 13  1.  Medlemsstaterne vedtager og offentliggoer inden den 1. januar 1992 de love og administrative bestemmelser, der er noedvendige for at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom.  Naar medlemsstaterne vedtager disse love og administrative bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggoerelsen ledsages af en saadan henvisning. De naermere regler for denne henvisning fastsaettes af  medlemsstaterne.  Medlemsstaterne anvender de paagaeldende love og administrative bestemmelser fra den 1. januar 1993, dog ikke for det materiel, der er omhandlet i direktiv 86/295/EOEF(7) , 86/296/EOEF(8)  og 86/663/EOEF(9)  for hvilket disse love og administrative  bestemmelser anvendes fra den 1. juli 1995.   2.  Endvidere tillader medlemsstaterne for perioden indtil den 31. december 1994, markedsfoering og ibrugtagning af maskiner, der er i overensstemmelse med de nationale retsforskrifter, der er gaeldende paa deres omraade pr. 31. december 1992, med  undtagelse af materiel, der er omhandlet i direktiv 86/295/EOEF, 86/296/EOEF og 86/663/EOEF, for hvilket denne periode udloeber den 31. december 1995.  Direktiv 86/295/EOEF, 86/296/EOEF og 86/663/EOEF er ikke til hinder for anvendelsen af stk. 1 fra den 1. juli 1995.  3.  Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder paa det omraade, der er omfattet af dette direktiv.  4.  Inden den 1. januar 1994 undersoeger Kommissionen, hvor langt standardiseringsarbejdet i forbindelse med dette direktiv er naaet, og fremsaetter i givet fald forslag til passende foranstaltninger.   (1) EFT nr. L 186 af 8. 7. 1986, s. 1.    (2) EFT nr. L 186 af 8. 7. 1986, s. 10.    (3) EFT nr. L 384 af 31. 12. 1986, s. 12.« 6) I bilag I foretages foelgende aendringer:  a) I punkt 1.3.7 tilfoejes foelgende afsnit:  »Der boer traeffes alle noedvendige foranstaltninger til at hindre utilsigtet standsning af de bevaegelige arbejdsdele. I tilfaelde af, at der trods de forholdsregler, der er truffet, alligevel kan indtraede standsning, skal saerlige beskyttelsesanordninger,  saerligt vaerktoej, brugsanvisningen og eventuelt en angivelse paa maskinen tilvejebringes af fabrikanten, saaledes at det er muligt paa ny at igangsaette de paagaeldende dele uden fare.«  b) Foelgende indsaettes som punkt 1.6.5:  »1.6.5.Rengoering af de indre dele Maskinen skal vaere konstrueret og fremstillet saaledes, at rengoering af dens indre dele, naar disse har indeholdt farlige stoffer eller praeparater, skal kunne ske, uden at det er noedvendigt at traenge ind i de indre dele; eventuel oprensning af dem skal  ogsaa kunne ske udefra. Saafremt det er absolut noedvendigt at traenge ind i maskinens indre dele, skal fabrikanten ved fremstilling af maskinen traeffe foranstaltninger til at sikre, at rengoeringen kan ske med mindst mulig risiko.«  c) I punkt 1.7.0 tilfoejes foelgende afsnit:  »Hvis de udsatte personers sikkerhed og sundhed kan bringes i fare som foelge af, at en maskine, som fungerer uden opsyn, fungerer fejlagtigt, skal maskinen vaere udstyret saaledes, at der gives passende advarsel i form af et lyd- eller et lyssignal.«  d) I punkt 1.7.3. tilfoejes foelgende afsnit:  »Naar en del af maskinen under brugen skal haandteres ved hjaelp af hejse- og loefteredskaber, skal dens masse vaere angivet paa maskinen paa en tydelig, holdbar og entydig maade.  Det udskiftelige udstyr, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, tredje afsnit, skal baere de samme angivelser.«  e) I punkt 1.7.4 a), indsaettes foelgende led:  »- om noedvendigt kan vaerktoejernes vigtigste kendetegn anbringes paa maskinen«.   f) I punkt 1.7.4 f), affattes tredje afsnit saaledes:  »Naar harmoniserede standarder ikke finder anvendelse, skal de akustiske data maales ved hjaelp af den bedst egnede maalemetode, der er tilpasset den paagaeldende maskine.«  g) Punkt 3 til 5.7, som anfoert i bilag I til naervaerende direktiv, indsaettes.  7) I bilag II, afsnit B, indsaettes foelgende led efter andet led:  »- i givet fald, navn og adresse paa det udpegede organ og EF-typeattestnummeret  - i givet fald, navn og adresse paa det udpegede organ, hvortil dokumentationen er fremsendt i henhold til artikel 8, stk. 2, litra c), foerste led  - i givet fald, navn og adresse paa det udpegede organ, som har foretaget den i artikel 8, stk. 2, litra c), andet led, omhandlede kontrol  - i givet fald, henvisning til de harmoniserede standarder.« 8) I bilag IV erstattes punkt 12 af punkt 12 til 15 som anfoert i bilag II til naervaerende direktiv.   Artikel 2  Med virkning fra 31. december 1994 ophaeves:  - artikel 2 og 3 i Raadets direktiv 73/361/EOEF af 19. november 1973 om tilnaermelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser vedroerende certificering og maerkning af staaltove, laenkekaeder og kroge(10) , senest aendret ved  direktiv 76/434/EOEF(11)  - Kommissionens direktiv 76/434/EOEF af 13. april 1976 om tilpasning til den tekniske udvikling af Raadets direktiv af 19. november 1973 om tilnaermelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser vedroerende certificering og  maerkning af staaltove, laenkekaeder og kroge.   Med virkning fra 31. december 1995 ophaeves:  - Raadets direktiv 86/295/EOEF af 26. maj 1986 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om foerervaern paa visse typer bygge- og anlaegsmateriel med henblik paa beskyttelse mod vaeltning og/eller stejling (ROPS)(12)  - Raadets direktiv 86/296/EOEF af 26. maj 1986 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om foerervaern paa visse typer bygge- og anlaegsmateriel med henblik paa beskyttelse mod nedfaldende genstande (FOPS)(13)  - Raadets direktiv 86/663/EOEF af 22. december 1986 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning vedroerende selvkoerende industritrucks(14) , senest aendret ved direktiv 89/240/EOEF(15) .   Artikel 3  1.  Medlemsstaterne vedtager og offentliggoer inden den 1. januar 1992 de noedvendige love og administrative bestemmelser for at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom.  Naar medlemsstaterne vedtager disse love og administrative bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggoerelsen ledsages af en saadan henvisning. De naermere regler for denne henvisning fastsaettes af  medlemsstaterne.  Medlemsstaterne anvender disse love og administrative bestemmelser fra den 1. januar 1993.  2.  Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder paa det omraade, der er omfattet af dette direktiv.   Artikel 4  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.  Udfaerdiget i Luxembourg, den 20. juni 1991.  Paa Raadets vegne R. GOEBBELS Formand   (1)EFT nr. C 37 af 17. 2. 1990, s. 5, og  EFT nr. C 268 af 24. 10. 1990, s. 12.   (2)EFT nr. C 175 af 16. 7. 1990, s. 119, og  EFT nr. C 129 af 20. 5. 1991. s. 1.   (3)EFT nr. C 168 af 10. 7. 1990, s. 15.   (4)EFT nr. L 183 af 29. 6. 1989, s. 9.  (5)EFT nr. L 335 af 5. 12. 1973, s. 51.   (6)EFT nr. L 122 af 8. 5. 1976, s. 20.  (7)EFT nr. L 186 af 8. 7. 1986, s. 1.   (8)EFT nr. L 186 af 8. 7. 1986, s. 10.   (9)EFT nr. L 384 af 31. 12. 1986, s. 12.   (10)EFT nr. L 100 af 12. 4. 1989, s. 1.      BILAG I I bilag I til direktiv 89/392/EOEF indsaettes foelgende punkter 3 til 5.7:   »3.Vaesentlige sikkerheds- og sundhedskrav med henblik paa forebyggelse af de saerlige ricisi, der skyldes maskiners mobilitet  Ud over de vaesentlige sikkerheds- og sundhedskrav, der er anfoert i punkt 1 og 2, skal maskiner, der frembyder risici som foelge af deres mobilitet, vaere konstrueret og fremstillet paa en saadan maade, at de opfylder nedenstaaende krav.   Der foreligger altid risici som foelge af mobilitet i forbindelse med maskiner, der er selvkoerende eller som traekkes, skubbes eller baeres af en anden maskine eller af en traktor, og hvor arbejdet udfoeres paa arbejdsarealer og enten forudsaetter mobilitet  under arbejdet eller halv- eller helkontinuerlig flytning mellem en raekke faste arbejdspunkter.   Endvidere kan der foreligge risici som foelge af mobilitet i forbindelse med maskiner, der udfoerer arbejdet, uden at de selv flytter sig, men som kan vaere forsynet med midler, der goer det muligt lettere at flytte dem fra et sted til et andet (maskiner  med hjul, ruller, meder osv. eller maskiner, som er anbragt paa stoetter, vogne osv.).   Med henblik paa at kontrollere, at havetraktorer og motorfraesere ikke udsaetter brugerne for uacceptable risici, skal fabrikanten eller dennes i Faelleskabet etablerede repraesentant foretage relevante afproevinger af hver maskintype eller soerge for, at  saadanne afproevninger foretages.    3.1.Generelle bestemmelser   3.1.1.Definition  Ved foerer forstaas en kompetent operatoer, der har til opgave at forestaa koersel med en maskine. Foereren kan enten befinde sig paa maskinen eller bevaege sig til fods ved siden af maskinen eller fjernbetjene denne (ved hjaelp af kabler, radio mv.).    3.1.2.Belysning  Hvis fabrikanten har fremstillet de selvkoerende maskiner, saa de kan anvendes paa moerke steder, skal de vaere udstyret med belysningsanordninger, der er tilpasset det arbejde, der skal udfoeres, for saa vidt andet ikke er fastsat i andre eventuelt gaeldende  bestemmelser (faerdselsloven, love og forskrifter vedroerende skibsfarten mv.).    3.1.3.Maskinens konstruktion med henblik paa haandtering  Ved haandtering af maskinen og/eller af dens enkeltdele maa der ikke kunne opstaa farlige bevaegelser eller risici, der skyldes manglende stabilitet, hvis maskinen og/eller dens enkeltdele haandteres i overensstemmelse med farbikantens anvisninger.    3.2.Arbejdsplads   3.2.1.Foererpladsen  Foererpladsen skal vaere udformet efter ergonomiske principper. Der kan indrettes yderligere foererpladser, og i saa fald skal alle pladser vaere udstyret med alle noedvendige betjeningsorganer. Er der flere foererpladser, skal maskinen vaere konstrueret paa en  saadan maade, at det kun er muligt at betjene en enkelt af foererpladserne ad gangen undtagen i tilfaelde af noedstop. Der skal vaere tilstraekkeligt udsyn fra foererpladsen, saa foereren uden fare for sig selv eller de udsatte personer kan manoevrere maskinen og  dens redskaber ved normal brug. Om noedvendigt skal der anbringes passende anordinger, der kan afhjaelpe risici hidroerende fra manglende direkte udsyn.   Maskinen skal vaere konstrueret og fremstillet paa en saadan maade, at der fra foererpladsen ikke er risiko for, at foereren og medkoerende operatoerer uforsaetligt faar kontakt med hjul eller larvefoedder.   Foererpladsen skal vaere konstrueret og fremstillet paa en saadan maade, at der ikke opstaar sundhedsfare som foelge af udstoedningsgas og/eller iltmangel.  Hvis dimensionerne tillader det, skal foererpladsen for koerende foerer vaere saaledes udformet og fremstillet, at den kan udstyres med kabine. Den skal i saa fald rumme en plads, hvor de for foereren og/eller operatoererne noedvendige instruktioner kan  opbevares. Foererpladsen skal vaere udstyret med en hensigtsmaessig kabine, hvis der bestaar en risiko for foereren, som skyldes farlige omgivelser.   Hvis en maskine er udstyret med kabine, skal denne vaere konstrueret, fremstillet og/eller udstyret paa en saadan maade, at foereren har gode arbejdsvilkaar og er beskyttet mod bestaaende risici (for eksempel: utilstraekkelig opvarming og udluftning, manglende  udsyn, for meget stoej, for voldsomme vibrationer, faldende og indtraengende genstande, vaeltning osv.). Udgangen skal give foereren mulighed for hurtigt at forlade kabinen. Desuden skal der vaere noedudgang i en anden retning end den normale udgang.   Der skal ved fremstillingen af kabinen og dens indretning anvendes materialer, som ikke er let antaendelige.    3.2.2.Saeder  Foerersaedet paa maskinen skal vaere saaledes konstrueret, at foereren sidder stabilt, og det skal vaere udformet ergonomisk hensigtsmaessigt.   Saedet skal vaere konstrueret paa en saadan maade, at de vibrationer, der overfoeres til foereren, begraenses saa meget, som det med rimelighed er muligt. Saedets forankring skal kunne modstaa alle de belastninger, som den eventuelt kan udsaettes for, f.eks. ved  vaeltning. Hvis der ikke er noget gulv under foererens foedder, skal kabinen vaere udstyret med skridsikre fodstoetter.   Hvis maskinen kan udstyres med foerervaern mod vaeltning, skal saedet vaere udstyret med sikkerhedssele eller tilsvarende anordning, der fastholder foereren i saedet uden at forhindre de bevaegelser, der er noedvendige for styringen, eller de eventuelle  bevaegelser, der skyldes affjedringen.    3.2.3.Andre pladser  Hvis det i brugsbetingelserne er forudset, at andre operatoerer end foereren lejlighedsvis eller regelmaessigt transporteres med den paagaeldende maskiner eller arbejder herpaa, skal der indrettes egnede pladser, som sikrer, at transporten eller arbejdet kan  finde sted uden risiko, herunder fare for, at de paagaeldende falder af.   Naar arbejdsvilkaarene tillader det, skal disse pladser udstyres med saeder.   Hvis foererpladsen skal udstyres med kabine, skal de andre pladser ogsaa beskyttes mod de risici, som har begrundet beskyttelsen af foererpladsen.    3.3.Betjening   3.3.1.Betjeningsanordninger  Foereren skal fra foererpladsen kunne betjene alle betjeningsanordninger, som er noedvendige for, at maskinen kan fungere, bortset fra de funktioner, hvis igangsaetning kun kan ske uden fare ved hjaelp af betjeningsanordninger, der er anbragt et andet sted  end ved foererpladsen. Dette gaelder navnlig for andre arbejdspladser end foererpladsen, som betjenes af andre operatoerer end foereren, eller hvis betjening kraever, at foereren forlader foererpladsen, for at manoevren kan ske uden fare.   Hvor der forefindes pedaler, skal disse vaere konstrueret, fremstillet og anbragt saaledes, at de kan betjenes af en foerer paa en sikker maade og med minimal risiko for forveksling; de skal have en skridsikker overflade og skal let kunne rengoeres.   Hvis styringsanordningernes betjening kan frembyde fare, f. eks. farlige bevaegelser, skal de gaa tilbage i neutral stilling, saa snart operatoeren slipper dem, undtagen hvor det drejer sig om styringsanordninger, som har flere forud fastlagte stillinger.    For maskiner paa hjul skal styringsmekanismen vaere konstrueret og fremstillet paa en saadan maade, at virkningen af pludselige bevaegelser i rattet eller styringsanordningen, som skyldes stoed paa styrehjulene, mindskes.   Anordninger til betjening af differentialespaerre skal vaere konstrueret og anbragt paa en saadan maade, at differentialespaerret kan saettes ud af funktion, medens maskinen er i bevaegelse.   Sidste punktum i punkt 1.2.2 finder ikke anvendelse paa mobilitetsfunktionen.    3.3.2.Igangsaetning/koersel  Selvkoerende maskiner med koerende foerer skal vaere forsynet med en anordning, der goer det vanskeligt for uberettigede personer at saette motoren i gang.   Styret koersel med en selvkoerende maskine med koerende foerer maa kun kunne foretages, hvis foereren befinder sig ved betjeningspulten.   Naar en maskine under arbejdet skal vaere udstyret med anordninger, der rager ud over dens normale fritrumsprofil (f.eks. stabilisatorer, bomme o.l.), skal foereren have mulighed for inden koerslen paa en enkel maade at kontrollere, at de paagaeldende  anordninger er i en bestemt stilling, der tillader sikker koersel.   Det samme gaelder alle anordninger, som skal befinde sig i en bestemt stilling, evt. vaere fastlaast, for at koerslen kan vaere sikker.   Naar det er teknisk og oekonomisk muligt, skal koersel med en maskine vaere betinget af korrekt indstilling af ovennaevnte anordninger.   Der maa ikke kunne ske koersel ved igangsaetning af motoren.    3.3.3.Standsning af koersel  Ud over de forskrifter, der skal vaere opfyldt ved koersel paa offentlig vej, skal selvkoerende maskiner samt paahaengskoeretoejer hertil opfylde saadanne krav med hensyn til nedbremsning, standsning, bremsning og stilstand, at det tilsikres, at maskinerne kan  anvendes og betjenes paa en sikkerhedsmaessig forsvarlig maade under de af fabrikanten fastsatte vilkaar med hensyn til drift, belastning, hastighed samt underlagets beskaffenhed og haeldning, som svarer til forhold, hvorunder der normalt arbejdes.   Nedbremsning og standsning af selvkoerende maskiner skal kunne ske ved, at foereren anvender en central betjeningsanordning. Hvor sikkerheden kraever det, skal en noedbetjeningsanordning, som betjenes fuldstaendig uafhaengigt og er let at naa, goere det muligt  at nedbremse og standse maskinen, hvis den centrale betjeningsanordning svigter, eller hvis energitilfoerslen til aktivering af den centrale betjeningsanordning er afbrudt.   Hvis sikkerheden kraever det, skal det ved hjaelp af en parkeringsanordning tilsikres, at maskinen forbliver standset. Denne anordning kan vaere en af de anordninger, der er omhandlet i andet afsnit, paa betingelse af, at den er rent mekanisk styret.   En fjernstyret maskine skal vaere konstrueret og fremstillet, saa den automatisk standser, hvis foereren mister kontrollen over den.   Punkt 1.2.4 finder ikke anvendelse paa koerselsfunktionen.    3.3.4.Koersel med maskiner med gaaende foerer  Koersel med en selvkoerende maskine med gaaende foerer maa kun kunne foretages, hvis foereren hele tiden holder den tilsvarende styreanordning i den paagaeldende stilling. Isaer maa der ikke kunne ske koersel ved igangsaetning af motoren.   Betjeningssystemer paa maskiner med gaaende foerer skal vaere konstrueret paa en saadan maade, at risici i forbindelse med, at maskinen uventet koerer henimod foereren, reduceres til et minimum, herunder navnlig risici for:   a)at foereren bliver koert over  b)at foereren kommer til skade paa grund af roterende udstyr.   Endvidere skal maskinens normale koerselshastighed kunne tilpasses foererens gaahastighed.   Kan der monteres roterende udstyr paa en maskine, maa dette udstyr ikke kunne aktiveres, naar maskinen er i bakgear, medmindre maskinen koerer, fordi udstyret bevaeges. I saa fald er det tilstraekkeligt, at hastigheden ved baglaenskoersel ikke kan udgoere nogen  fare for foereren.    3.3.5.Svigt i betjeningskredsloebet  Er maskinen indrettet med servostyring, maa svigt i tilfoerslen til denne ikke kunne forhindre, at maskinen kan styres, saa den kan standses.    3.4.Beskyttelsesforanstaltninger mod mekaniske risici   3.4.1.Risici i forbindelse med utilsigtede bevaegelser  Naar en del af en maskine er blevet standset, maa det sikres, at dens tilbageloeb fra den stilling, hvori den er blevet standset, uanset aarsagen til standsningen og uden at betjeningsanordningerne paavirkes, ikke skaber fare for udsatte personer.   Maskinen skal vaere konstrueret, fremstillet og i givet fald monteret paa sin mobile stoette paa en saadan maade, at ukontrollerede svingninger i dens tyngdepunkt, naar den flyttes, hverken paavirker stabiliteten eller giver en for stor belastning af  strukturen.    3.4.2.Risiko for brud under brug  Maskindele, som drejer med stor hastighed, og hvori der uanset de trufne foranstaltninger fortsat kan opstaa spraengning eller brud, skal monteres og afskaermes paa en saadan maade, at brudstykker af dem tilbageholdes, eller naar dette ikke er muligt, paa en  saadan maade, at de ikke spredes i retning af foererpladsen og/eller arbejdspladserne.    3.4.3.Risici i forbindelse med vaeltning  Er der risiko for, at en selvkoerende maskine med koerende foerer og eventuelt koerende operatoerer kan vaelte, skal maskinen vaere konstrueret og forsynet med forankringspunkter, saa den kan udstyres med foerervaern mod vaeltning (ROPS).   Dersom maskinen vaelter, skal dette foerervaern sikre den koerende foerer, og eventuelt de koerende operatoerer, et passende deformationsvolumen (DLV).   Med henblik paa at kontrollere, at foerervaernet opfylder kravene i andet afsnit, skal fabrikanten eller dennes i Faellesskabet etablerede repraesentant foretage relevante afproevninger af hver foerervaernstype eller soerge for, at saadanne afproevninger  foretages.   Endvidere skal foelgende maskiner til jordarbejde med en effekt paa over 15 kW vaere forsynet med et foerervaern til sikring af foereren i tilfaelde af vaeltning:   -laessemaskiner paa baelter eller hjul  -grave-laessemaskiner  -traktorer paa baelter eller hjul  -selvlaessende eller ikke-selvlaessende scrapere  -vejhoevle  -forhjulstrukne dumpere.    3.4.4.Risici i forbindelse med nedfaldende genstande  Hvis der ved anvendelse af en maskine med koerende foerer og eventuelt koerende operatoerer er fare for nedfaldende genstande eller materialer, skal maskinen, hvis dens dimensioner muliggoer det, vaere konstrueret og forsynet med forankringspunkter, saa den  kan udstyres med foerervaern mod denne fare (FOPS).   Dersom der falder genstande eller materialer ned, skal dette foerervaern garantere de koerende operatoerer et passende deformationsvolumen (DLV).   Med henblik paa at kontrollere, at foerervaernet opfylder kravene i andet afsnit, skal fabrikanten eller dennes i Faellesskabet etablerede respraesentant foretage relevante afproevninger af hver foerervaernstype eller soerge for, at saadanne afproevninger  foretages.    3.4.5.Risici i forbindelse med adgangsveje  Anordninger, hvori man kan holde sig fast og stoette sig, skal vaere konstrueret, fremstillet og anbragt paa en saadan maade, at operatoererne instinktivt anvender dem og ikke betjeningsanordningerne.    3.4.6.Risici i forbindelse med koblingsanordninger  Maskiner, der anvendes til at traekke, eller som er beregnet til at blive trukket, skal vaere udstyret med koblingsanordninger, der er konstrueret, fremstillet og anbragt paa en saadan maade, at til- og frakobling kan ske let og sikkert, og at der ikke ved  et uheld sker frakobling under brugen.   I det omfang belastningen af stangen kraever det, skal disse maskiner udstyres med en stangholder med en kontaktflade, der er tilpasset belastninger og underlag.   3.4.7.Risici i forbindelse med kraftoverfoersel mellem den selvkoerende maskine (eller traktoren) og den tilkoblede maskine  Kraftoverfoeringsaksler mellem en selvkoerende maskine (eller en traktor) og en tilkoblet maskines foerste faste akselleje skal vaere afskaermet baade ved den selvkoerende maskine og ved den tilkoblede maskine i hele akslens og dens kardanleds laengde.   Paa den selvkoerende maskine eller traktoren skal det kraftudtag, hvortil kraftoverfoeringsakslen er fastspaendt, vaere beskyttet enten af en afskaermning, der er fastgjort til den selvkoerende maskine (eller traktoren), eller af andre anordninger, som sikrer  tilsvarende beskyttelse.   Paa den maskine, der traekkes, skal kraftudtaget vaere lukket inde i en afskaermning, der er fastgjort paa maskinen.   Der maa ved kraftoverfoeringsaksler kun forefindes en momentbegraenser eller friloebskobling paa den tilkoblede maskines side. Det skal i saa fald angives paa kraftoverfoeringsakslen, hvor monteringen skal ske.   Enhver maskine, der traekkes, og hvis funktion forudsaetter, at der forefindes en kraftoverfoeringsaksel, som forbinder den med en selvkoerende maskine eller en traktor, skal have et tilkoblingssystem for denne aksel, der er saaledes indrettet, at akslen og  dens beskyttelsesanordning ikke beskadiges ved kontakt med underlaget eller med en del af maskinen, naar maskinen er frakoblet.   Beskyttelsesanordningens ydre dele skal vaere konstrueret, fremstillet og anbragt paa en saadan maade, at de ikke kan dreje rundt sammen med kraftoverfoeringsakslen. Beskyttelsesanordningen skal daekke akslen hen til enderne af gaflerne i forbindelse med  enkeltkardanled og mindst indtil midten af det eller de ydre led i forbindelse med saakaldte vidvinkelled.   Hvis fabrikanten har forudset adgang til arbejdspladserne naer ved kraftoverfoeringsakslen, skal han forhindre, at de beskyttelsesanordninger for disse aksler, der er beskrevet i sjette afsnit, kan benyttes som trinbraet, medmindre de er konstrueret og  fremstillet med henblik herpaa.    3.4.8.Risici i forbindelse med bevaegelige kraftoverfoeringsdele  Som undtagelse fra punkt 1.3.8.A skal aftagelige afskaermninger af de bevaegelige dele i motorrummet i forbindelse med forbraendingsmotorer ikke noedvendigvis vaere forsynet med aflaasningsanordning, hvis de kun kan aabnes ved hjaelp af vaerktoej eller noegle  eller ved betjening af en anordning, der er anbragt paa foererpladsen, for saa vidt denne er anbragt i en fuldstaendig lukket kabine med aflaaselig adgang.    3.5.Foranstaltninger til beskyttelse mod andre risici   3.5.1.Risici i forbindelse med elektrisk energi  Akkumulatorkassen skal vaere fremstillet og anbragt og akkumulatoren monteret paa en saadan maade, at udslyngning af elektrolyt paa operatoeren saa vidt muligt er forhindret, ogsaa i tilfaelde af vaeltning, og/eller det er forhindret, at der dannes dampe paa de  steder, hvor operatoererne befinder sig.   Maskinen skal vaere konstrueret og fremstillet saaledes, at akkumulatoren kan frakobles ved hjaelp af en let tilgaengelig anordning til dette formaal.    3.5.2.Brandfare  Afhaengig af de risici, fabrikanten kalkulerer med i forbindelse med anvendelsen, skal maskinen, saafremt dens dimensioner goer det muligt:   -enten give mulighed for anbringelse af let tilgaengelige ildslukkere  -eller vaere forsynet med slukningssystemer, der er en integreret del af maskinen.    3.5.3.Risici i forbindelse med emission af stoev, gasser m.v.   Naar der bestaar en saadan fare, kan den opsamling, som er fastsat i punkt 1.5.13, erstattes med andre metoder, f.eks. neutralisering ved hjaelp af sprinkling.   Punkt 1.5.13, andet og tredje afsnit, finder ikke anvendelse, naar maskinens vigtigste funktion er pulverisering af produkter.    3.6.Anvisninger   3.6.1.Signal- og varslingsanordninger  Maskinerne skal vaere forsynet med varslingsanordninger og/eller skilte med instruks om anvendelse, indstilling og vedligeholdelse, hvor dette er noedvendigt for at sikre udsatte personers sikkerhed og sundhed. De paagaeldende anordninger og skilte skal  vaere udvalgt, udformet og fremstillet paa en saadan maade, at de er tydelige og holdbare.   Ud over de krav, der skal vaere opfyldt ved koersel paa offentlig vej, skal mobile maskiner med koerende foerer vaere udstyret med foelgende:   -et akustisk signalapparat, som kan advare udsatte personer  -et lyssignalsystem saasom stoplygter, baklygter, roterende blinklys, der svarer til de forudsete brugsvilkaar. Sidstnaevnte krav gaelder dog ikke for maskiner, som udelukkende er beregnet til arbejde under jorden, og som ikke er udstyret med elektrisk  energi.   Er der under normal brug af fjernbetjente maskiner risiko for, at personer udsaettes for at blive klemt eller koert over, skal saadanne maskiner vaere forsynet med egnede signalanordninger, som advarer om maskinens bevaegelser, eller med midler til at  beskytte de udsatte personer mod saadan fare. Det samme gaelder for maskiner, hvis brug indebaerer en systematisk gentagelse af frem- og tilbagekoersel paa samme akse, og hvor foereren ikke ser direkte bagud.   Det skal ved konstruktionen sikres, at der ikke kan ske uforsaetlig frakobling af signal- og varslingsanordninger. I alle tilfaelde, hvor dette er af absolut betydning for sikkerheden, skal saadanne anordninger vaere forsynet med et system til kontrol af  deres funktion, saa operatoeren tydeligt kan se, hvis, de svigter.   Hvis en maskines eller det tilkoblede udstyrs bevaegelser indebaerer en saerlig risiko, skal maskinen vaere forsynet med et skilt, der kan laeses paa tilstraekkelig lang afstand, med en advarsel om, at det er forbudt at komme i naerheden af den under arbejdet  af hensyn til sikkerheden for de personer, som er noedt til at vaere i naerheden af den.    3.6.2.Maerkning  Mindesteangivelserne i punkt 1.7.3 suppleres med foelgende:   -normal effekt udtrykt i kW  -masse, i den udformning, maskinen normalt har, udtrykt i kg, og i givet fald:   -stoerste tilladte traek efter fabrikantens beregning i koblingskrogen, udtrykt i N  -stoerste tilladte vertikale traek efter fabrikantens beregning paa koblingskrogen, udtrykt i N.    3.6.3.Brugsanvisning  Ud over mindsteangivelserne i punkt 1.7.4 skal brugsanvisningen indeholde foelgende angivelser:   a)om maskinens vibrationer, enten den faktiske vaerdi eller en vaerdi, der er fastlagt paa grundlag af maalinger foretaget paa en tilsvarende maskine:   -den vaegtede geometriske middelvaerdi af accelerationsfrekvensen, som operatoerens arme udsaettes for, hvis den overstiger 2,5 m/s2;hvis denne vaerdi er mindre end eller lig med 2,5 m/s2, skal dette vaere anfoert  -den vaegtede geometriske middelvaerdi af accelerationsfrekvensen, som operatoerens krop (ben eller saede) udsaettes for, hvis den overstiger 0,5 m/s2; hvis denne vaerdi er mindre end eller lig med 0,5 m/s2, skal dette vaere anfoert.   Naar harmoniserede standarder ikke finder anvendelse, skal vibrationsdataene maales under anvendelse af den mest egnede maalekode, der er tilpasset maskinen.   Fabrikanten skal angive funktionsvilkaarene for maskinen under maalingen, og hvilke metoder der er anvendt ved maalingerne  b)i forbindelse med maskiner med flere anvendelsesmuligheder afhaengig af det udstyr, der benyttes, skal fabrikanten af hovedmaskinen, paa hvilken udskifteligt udstyr kan fastgoeres, og fabrikanten af det udskiftelige udstyr give de noedvendige  oplysninger, for at montering og brug kan ske paa en sikker maade.    4.VAESENTLIGE SIKKERHEDS- OG SUNDHEDSKRAV TIL IMOEDEGAAELSE AF SAERLIGE RISICI I FORBINDELSE MED EN HEJSE- OG LOEFTEOPERATION  Ud over de vaesentlige sikkerheds- og sundhedskrav, der er anfoert i punkt 1, 2 og 3, skal maskiner, som indebaerer fare i forbindelse med hejse- og loefteoperationer, herunder fare for at byrden falder ned, stoeder imod noget eller falder af paa grund af  haandtering af byrden, vaere konstrueret og fremstillet paa en saadan maade, at de opfylder nedenstaaende krav.   Disse risici foreligger bl.a. for maskiner, der er beregnet til at flytte en enhedsbyrde med niveauaendring under flytningen. Denne byrde kan bestaa af ting, materialer eller varer.    4.1.Generelle bemaerkninger   4.1.1.Definitioner  a)»hejsetilbehoer«  komponenter eller udstyr, der ikke er forbundet med maskinen, og som er anbragt mellem maskinen og byrden, eller paa byrden, saa denne kan anhugges  b)»anhugningsgrej«  hejsetilbehoer, som er beregnet til fremstilling eller anvendelse af en tovstrop, f.eks. oejebolte, sjaekler, ringe, opkortningskroge mv.   c)»styret byrde«byrde, som under hele flytningen styres langs faste eller eftergivelige skinner, hvis position bestemmes af faste punkter  d)»sikkerhedskoefficient«  det aritmetiske forhold mellem den af fabrikanten garanterede belastning, indtil hvilken et udstyr, et tilbehoer eller en maskine er i stand til at baere lasten, og den maksimale tilladte arbejdsbelastning, som er anfoert paa henholdsvis udstyret,  tilbehoeret eller maskinen  e)»proevekoefficient«  det aritmetiske forhold mellem den belastning, der anvendes ved statiske eller dynamiske proever af et udstyr, et tilbehoer eller en maskine, og den maksimale tilladte arbejdsbelastning, som er anfoert paa henholdsvis udstyret, tilbehoeret eller maskinen  f)»statisk proeve«  proeve, som bestaar i, at maskinen eller hejse- og loeftetilbehoeret inspiceres og derefter paavirkes med en kraft, der er lig med den maksimale tilladte arbejdsbelastning multipliceret med koefficienten for den relevante statiske proeve, hvorefter maskinen  eller hejse- og loeftetilbehoeret paa ny undersoeges for at kontrollere, at der ikke er sket nogen skade  g)»dynamisk proeve«  proeve, som bestaar i at afproeve maskinen i alle mulige konfigurationer med den maksimale tilladte arbejdsbelastning under hensyntagen til maskinens dynamiske funktion, for at kontrollere, at maskinen og sikkerhedselementerne virker, som de skal.    4.1.2.Beskyttelsesforanstaltninger mod mekaniske risici   4.1.2.1.Risici i forbindelse med manglende stabilitet  Maskinerne skal vaere konstrueret og fremstillet saaledes, at den i punkt 1.3.1 kraevede stabilitet er sikret, naar de er i drift og ude af drift, herunder i alle transport-, monterings- og aftmonteringsfaserne, under forudsigelige svigt og ligeledes under  proeverne, naar disse udfoeres i overensstemmelse med brugsanvisningen.   Med henblik herpaa skal fabrikanten eller dennes i Faellesskabet etablerede repraesentant anvende de relevante kontrolmetoder; for saa vidt angaar navnlig selvkoerende industritrucks med en loeftehoejde paa over 1,80 m skal fabrikanten eller dennes i  Faellesskabet etablerede repraesentant, foretage en stabilitetsproevning paa et proevningsplan eller en lignende afproevning af hver trucktype eller soerge for, at en saadan afproevning foretages.    4.1.2.2.Styre- og koereskinner  Maskinerne skal have anordninger, der indvirker paa styre- og koereskinnerne for at forhindre afsporing.   I tilfaelde af afsporing til trods for saadanne anordninger, eller i tilfaelde af en styre- eller koereanordnings svigt, skal der imidlertid vaere anordninger, som forhindrer, at udstyr, komponenter eller byrden falder ned, eller at maskinen vaelter.   4.1.2.3.Mekanisk modstand  Maskiner, hejse- og loeftetilbehoer samt loese enkeltdele skal kunne modstaa de belastninger, som de udsaettes for under arbejdet, og i givet fald uden for arbejdet, paa de af fabrikanten fastsatte vilkaar for opstilling og brug og i alle konfigurationer i  forbindelse hermed under hensyntagen til klimatiske paavirkninger og paavirkninger fra personer. Dette krav skal ogsaa vaere opfyldt under transport, montering og afmontering.   Maskiner samt hejse- og loeftetilbehoer skal vaere konstrueret og fremstillet paa en saadan maade, at svigt paa grund af traethed og slitage undgaas under hensyn til de paagaeldende anvendelsesformaal.   Der skal ved valget af materialer tages hensyn til de brugsvilkaar, som fabrikanten har fastlagt, bl.a. med hensyn til korrosion, slitage, stoed, koldskoerhed og aeldning.   Maskiner samt hejse- og loeftetilbehoer hertil skal vaere konstrueret og fremstillet paa en saadan maade, at de uden permanent deformation eller tydelige magler kan modstaa overbelastning i forbindelse med statiske belastningsproever. Ved beregningen anvendes  vaerdierne for den statiske proevekoefficient, som vaelges ud fra det kriterium, at sikkerhedsniveauet skal vaere passende; koefficienten vil normalt have foelgende vaerdier:   a)maskiner, der bevaeges ved den menneskelige kraft samt hejse- og loeftetilbehoer: 1,5  b)andre maskiner: 1,25.   Maskinerne skal vaere konstrueret og fremstillet paa en saadan maade, at de uden svigt kan modstaa de dynamiske proever udfoert med den maskimale tilladte arbejdsbelastning multipliceret med den dynamiske proevekoefficient. Denne koefficient vaelges ud fra det  kriterium, at sikkerhedsniveauet skal vaere passende; den vil normalt vaere lig 1,1.   De dynamiske proever skal udfoeres paa maskinen umiddelbart foer ibrugtagningen under normale brugsvilkaar. De udfoeres normalt med de af fabrikanten fastsatte vejledende hastigheder. Saafremt maskinens betjeningssystem aabner mulighed for flere samtidige  bevaegelser (f.eks. rotation og flytning af lasten), boer proeven udfoeres under de ugunstigste vilkaar, dvs. normalt derved, at bevaegelserne kombineres.    4.1.2.4.Tovskiver, tromler, kaeder og tove  Tovenes eller kaedernes dimensioner skal passe sammen med de tovskivers, tromlers og rullers diametre, hvorpaa de anvendes.   Tromler og ruller skal vaere konstrueret, fremstillet og opstillet saaledes, at tove eller kaeder kan oprulles uden at blive afsporet.   Tove, som anvendes direkte til loeft eller understoettelse af byrden, maa ikke omfatte splejsninger, bortset fra i enderne (splejsninger kan tillades i installationer, som allerede ved konstruktionen er beregnet til at skulle aendres regelmaessigt, afhaengig  af brug). Sikkerhedskoefficienten for tovet og tovbefaestigelsen vaelges ud fra det kriterium, at sikkerhedsniveauet skal vaere passende; den vil normalt vaere lig 5.   Sikkerhedskoefficienten for loeftekaeder vaelges ud fra det kriterium, at sikkerhedsniveauet skal vaere passende; den vil normalt vaere lig 4.   Med henblik paa at kontrollere, at sikkerhedskoefficienten er passende, skal fabrikanten eller dennes i Faellesskabet etablerede repraesentant foretage de relevante afproevninger af hver type kaede eller tov, som anvendes direkte til at hejse eller loefte  byrden, og af hver type tovbefaestigelse eller soerge for, at saadanne afproevninger foretages.    4.1.2.5.Anhugningsgrej  Anhugningsgrej skal vaere diemensioneret, saa der tages hensyn til forhold som traethed og aeldning for et antal arbejdscykler, der er i overensstemmelse med den forventede levetid paa de brugsvilkaar, der gaelder for de paagaeldende anvendelsesformaal.  Derudover gaelder foelgende:   a)Sikkerhedskoefficienten for metaltovet og dets befaestninger vaelges ud fra det kriterium, at sikkerhedsniveauet skal vaere passende; den vil normalt vaere lig 5. Der maa ikke vaere splejsninger eller knuder paa kablerne, dog bortset fra enderne   b)Naar der anvendes kaeder med svejsede led, skal de vaere af typen med korte led. Sikkerhedskoefficienten for kaederne uanset disses type vaelges ud fra det kriterium, at sikkerhedsniveauet skal vaere passende; den vil normalt vaere lig 4  c)Sikkerhedskoefficienten for fibertove eller -baendler afhaenger af materialet, fremstillingsmaaden, dimensionerne og brugen. Denne koefficient vaelges ud fra det kriterium, at sikkerhedsniveauet skal vaere passende; den vil normalt vaere lig 7, forudsat at  de anvendte materialer er af en meget god, kontrolleret kvalitet, og at fremstillingsmaaden er afpasset efter de forventede brugsforhold. Er det ikke tilfaeldet, vil koefficienten normalt vaere hoejere, saaledes at der opnaas et tilsvarende sikkerhedsniveau.    Der maa ikke vaere knuder, splejsninger eller samlinger paa fibertove eller -baendler bortset fra paa anhugningsenden eller oejet paa en endeloes loeftekaede  d)Sikkerhedskoefficienten for alle de metaldele, der indgaar i en loeftekaede, eller som anvendes sammen med en loeftekaede vaelges ud fra det kriterium, at sikkerhedsniveauet skal vaere passende; den vil normalt vaere lig 4  e)Den maksimale tilladte belastning for en hanefod fastsaettes under hensyntagen til den maksimale tilladte belastning i den svageste part, antallet af parter og en reduceringsfaktor, som afhaenger af den maade, hvorpaa loefteoperationen udfoeres  f)Med henblik paa at kontrollere, at sikkerhedskoefficienten er passende, skal fabrikanten eller dennes i Faellesskabet etablerede repraesentant foretage de relevante afproevninger af hver type bestanddel, som er omhandlet i litra a), b), c) og d), eller  soerge for, at saadanne afproevninger foretages.    4.1.2.6.Styring af bevaegelserne  Indretninger til styring af maskinens bevaegelser skal virke paa en saadan maade, at maskinen fastholdes i en sikker position.   a)Maskinerne skal vaere konstrueret eller udstyret med anordninger, som holder enkeltdelenes udsving inden for fastsatte graenser. Naar disse anordninger gaar i gang, gives der i givet fald forinden en advarsel  b)Naar flere maskiner, der er faststaaende eller koerer paa skinner, kan arbejde paa samme tid med fare for sammenstoed, skal disse maskiner vaere konstrueret og fremstillet paa en saadan maade, at de kan udstyres med systemer, der udelukker denne risiko.   c)Maskinernes loefte- og hejsemekanismer skal vaere konstrueret og fremstillet paa en saadan maade, at byrden ikke kan loesgoeres paa farlig maade eller falde utilsigtet i frit fald, hvis der opstaar delvis eller totalt energisvigt, eller naar operatoeren ikke  laengere paavirker betjeningsanordningerne.   d)Bortset fra for apparater, hvis virkemaade goer det paakraevet, maa det ikke under normale brugsvilkaar vaere muligt at saenke byrden udelukkende ved hjaelp af en friktionsbremse.   e)Gribeanordninger skal vaere konstrueret og fremstillet paa en saadan maade, at byrden ikke kan falde utilsigtet.    4.1.2.7.Risici i forbindelse med byrder, der haandteres  Foererpladsen paa maskiner skal vaere saaledes anbragt, at foereren har maksimalt udsyn over de dele, der er i bevaegelse, og saaledes kan undgaa mulige sammenstoed med personer eller materiel eller andre maskiner, der kan arbejde paa samme tid, og som vil kunne  frembyde en fare.   Maskiner med styret byrde, som er fast installeret, skal vaere konstrueret og fremstillet med henblik paa at forhindre, at udsatte personer rammes af byrden eller kontravaegte.    4.1.2.8.Risici i forbindelse med lynnedslag  Naar maskinerne kan vaere udsat for lynnedslag under deres brug, skal de vaere udstyret med en lynafleder med jordforbindelse.    4.2.Saerlige vaesentlige krav for materiel, som bevaeges ved anden energi end den menneskelige kraft   4.2.1.Betjeningsanordninger   4.2.1.1.Foererpladsen  Kravene i punkt 3.2.1 finder ligeledes anvendelse paa ikke-mobile maskiner.    4.2.1.2.Saeder  Kravene i punkt 3.2.2, foerste og andet afsnit, samt i punkt 3.2.3 finder ligeledes anvendelse paa ikke-mobile maskiner.    4.2.1.3.Anordninger til styring af bevaegelser  Anordningerne til styring af maskinens eller udstyrets bevaegelser skal vende tilbage i neutral stilling, saa snart operatoeren slipper dem. For de delvise eller totale bevaegelser, hvor der ikke er fare for, at byrden eller maskinen kan stoede imod noget,  kan de naevnte anordninger imidlertid erstattes af styreanordninger, der muliggoer bevaegelser med automatisk standsning paa forudfastsatte niveauer, uden at operatoeren fortsat paavirker disse anordninger.    4.2.1.4.Sikring mod bevaegelser ud over yderstillingerne  Maskiner med en maksimal arbejdsbelastning paa mindst 1 000 kg, eller hvis vaeltningsmoment mindst svarer til 40 000 Nm, skal vaere udstyret med anordninger, der advarer foereren og forhindrer farlige bevaegelser af byrden i tilfaelde af:   -overbelastning af maskinerne:   -enten paa grund af overlast -eller paa grund af overskridelse af momenterne som foelge af denne overlast  -overskridelse af de momenter, der kan medfoere vaeltning, f.eks. paa grund af overlast.    4.2.2.Anlaeg, der styres ved tove  Baeretove, traektove eller baere-traektove skal udstraekkes ved hjaelp af kontravaegte eller en anordning, der sikrer vedvarende kontrol med spaendingen.    4.2.3.Risici for udsatte personer. Adgangsveje til arbejdspladsen eller interventionspunkter  Maskiner med styret byrde og maskiner, hvis understoetning for lasten foelger en noeje fastlagt bane, skal vaere udstyret med anordninger, der hindrer, at de udsatte personer kan falde ned.    4.2.4.Brugsegnethed  Fabrikanten eller dennes i Faellesskabet etablerede repraesentant skal vad merkedsfoeringen, eller naar maskinerne og anhugningsgrejet tages i brug foerste gang, sikre sig gennem passende foranstaltninger, som han enten selv traeffer eller soerger for bliver  truffet, at maskiner og anhugningsgrej, der er rede til at blive taget i brug, hvad enten betjeningen er manuel eller mekanisk, kan udfoere de paataenkte funktioner med fuld sikkerhed. De paagaeldende foranstaltninger skal tage hensyn til maskinernes  statiske og dynamiske aspekter.   Naar maskinerne ikke kan anbringes i fabrikantens eller hans i Faellesskabet etablerede repraesentants lokaler, skal passende foranstaltninger traeffes paa brugsstedet. I modsat fald kan de traeffes enten i fabrikantens lokaler eller paa brugsstedet.    4.3.Maerkning   4.3.1.Kaeder og tove  Enhver loeftekaede, -tov eller -strop, der ikke er en del af et hele, skal vaere forsynet med et maerke, eller saafremt en saadan maerkning ikke er mulig, en plade eller en ring, som ikke kan fjernes, og som skal indeholde oplysninger om fabrikanten eller  dennes i Faellesskabet etablerede repraesentant samt henvisning til vedkommende attest.   Attesten skal indeholde de oplysninger, der kraeves i de harmoniserede standarder, eller i givet fald mindst foelgende oplysninger:   -navnet paa fabrikanten eller dennes i Faellesskabet etablerede repraesentant  -fabrikantens eller repraesentantens adresse i Faellesskabet  -en beskrivelse af kaeden eller tovet for saa vidt angaar:   -nominale dimensioner -konstruktion -fremstillingsmateriale  -enhver specialmetalbehandling, som materiellet har gennemgaaet  -i tilfaelde af proever, angivelse af den anvendte standard  -den maksimale belastning, som kaeden eller tovet kan klare. Der kan angives et vaerdiinterval afhaengigt af brugen.    4.3.2.Tilbehoer til hejse- og loeftemateriel  Ethvert tilbehoer til hejse- og loeftemateriel skal vaere maerket med foelgende oplysninger:   -fabrikantens identifikationsmaerke  -identificering af materialet (f.eks. international klasse), naar denne oplysning er noedvendig, for at dimensionerne kan blive indbyrdes forenelige  -angivelse af den maksimalt tilladte arbejdsbelastning  -EF-maerket.   For andet loeftetilbehoer, herunder komponenter som tove og reb, hvorpaa maerkning er fysisk umulig, skal de i foerste afsnit omhandlede oplysninger vaere angivet paa en plade eller en anden genstand, som er solidt fastgjort paa tilbehoeret.   Disse oplysninger skal vaere let laeselige og anbragt paa et saadant sted, at de ikke forsvinder ved bearbejdning, slid osv. og ikke forringer tilbehoerets modstandsdygtighed.    4.3.3.Maskiner   Enhver maskine skal ud over mindsteoplysningerne i punkt 1.7.3 vaere forsynet med oplysninger vedroerende den nominelle byrde paa en let laeselig og holdbar maade:   i)klart angivet paa en meget ioejnefaldende maade paa apparatet for maskiner, som kun har én mulig vaerdi  ii)naar den nominelle byrde er afhaengig af maskinens konfiguration, skal hver foererplads vaere udstyret med en belastningsplade, som i form af tegninger, eller eventuelt tabeller, viser de nominelle byrder for de forskellige konfigurationer.   Paa maskiner, som er udstyret med en understoetning for lasten, hvis dimensioner goer det muligt for personer at betraede den, og hvis bane indebaerer fare for fald, skal det klart og uudsletteligt vaere angivet, at det er forbudt at hejse eller loefte  personer. Denne angivelse skal kunne ses fra alle adgangssteder.    4.4.Brugsanvisning   4.4.1.Tilbehoer til hejse- og loeftemateriel  Med ethvert tilbehoer til hejse- og loeftemateriel eller til ethvert handelsmaessigt uopdeleligt parti hejse- og loeftetilbehoer skal der foelge en brugsanvisning, som mindst indeholder oplysninger om:   -de normale brugsvilkaar  -oplysninger verdroerende brug, opstilling og eftersyn  -begraensninger med hensyn til hvordan materiellet maa anvendes, navnlig for tilbehoer, som ikke kan opfylde punkt 4.1.2.6 e).    4.4.2.Maskiner  Ud over oplysninger i punkt 1.7.4 skal der i brugsanvisningen angives:   a)tekniske oplysninger, blandt andet:   -i givet fald, en henvisning til belastningstabellen i punkt 4.3.3 ii)  -reaktionskraefterne i understoetninger eller fundamenter og sporkarakteristika  -i givet fald, noedvendig ballast og angivelse af, hvordan ballasten skal anbringes  b)oplysninger fra logbogen for maskinen, hvis denne ikke leveres sammen med maskinen  c)brugsinstruktioner, navnlig for at afhjaelpe operatoerens manglende direkte udsyn over byrden  d)de noedvendige instruktioner, saa der forud for den egentlige ibrugtagning kan gennemfoeres en afproevning af de maskiner, der ikke hos fabrikanten er monteret i anvendelseskonfigurationen.   5.VAESENTLIGE SIKKERHEDS- OG SUNDHEDSKRAV FOR MASKINER UDELUKKENDE BESTEMT TIL ARBEJDE UNDER JORDEN  Ud over de vaesentlige sikkerheds- og sundhedskrav, der er anfoert i punkt 1, 2, 3 og 4, skal maskiner, der udelukkende er bestemt til arbejde under jorden, vaere konstrueret og fremstillet paa en saadan maade, at de opfylder nedenstaaende krav.    5.1.Risici som foelge af manglende stabilitet  Mobile afstivninger skal konstrueres og fremstilles paa en saadan maade, at de bevarer den rigtige stilling, naar de flyttes, og ikke skrider ud, hverken inden og medens de saettes under tryk, eller efter at trykket er ophaevet. De skal vaere udstyret med  forankringspunkter for de enkelte hydrauliske grubeafstivningers roerplade.    5.2.Bevaegelsesfrihed  Mobile afstivninger maa ikke haemme de udsatte personers bevaegelsesfrihed.    5.3.Belysning  Kravene i punkt 1.1.4, tredje afsnit, finder ikke anvendelse.    5.4.Betjeningsanordninger  Betjeningsanordningerne til acceleration og bremsning af maskiner, der koerer paa skinner, skal betjenes manuelt. Dog kan doedemandsknappen betjenes med foden.   Betjeningsanordningerne paa mobile afstivninger skal vaere konstrueret og anbragt paa en saadan maade, at operatoererne ved flytning af afstivningerne beskyttes af en afstivning, der allerede er anbragt. Betjeningsanordningerne skal vaere beskyttet. saa  utilsigtet igangsaetning undgaas.    5.5.Standsning af koersel  Lokomotiver, der er beregnet til anvendelse under jorden, skal vaere udstyret med en doedemandsknap, som paavirker betjeningskredsloebet for koersel med maskinen.    5.6.Brandfare  Andet led i punkt 3.5.2 er obligatorisk for maskiner, hvoraf dele er meget let antaendelige.   Bremsesystemet for maskiner skal vaere konstrueret og fremstillet, saa det er gnistfrit og ikke kan foraarsage brand.   Maskiner med forbraendingsmotor maa udelukkende vaere udstyret med en forbraendingsmotor, som anvender et braendstof med lavt damptryk, og som udelukker alle gnister af elektrisk oprindelse.    5.7.Risici i forbindelse med emission af stoev, gasser m.v.   Udstoedningsgassen fra forbraendingsmotorer paa maskiner maa ikke bortledes opad.«     BILAG II I bilag IV til direktiv 89/392/EOEF indsaettes foelgende punkter 12 til 15:   »12.Maskiner til udfoerelse af arbejde under jorden af foelgende typer:   -skinnekoerende maskiner; lokomotiver og bremsevogne  -hydrauliske mobile afstivninger  -forbraendingsmotorer bestemet som udstyr til maskiner til udfoerelse af arbejde under jorden.    13.Renovationsvogne til husholdningsaffald med manuel paalaesning, som omfatter en kompressionsanordning.    14.Beskyttelsanordninger og aftagelige kraftoverfoeringsaksler som beskrevet i punkt 3.4.7.    15.Autoloeftere.«


Avis juridique important

|

31977L0095

Rådets direktiv 77/95/EØF af 21. december 1976 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om taxametre

EF-Tidende nr. L 026 af 31/01/1977 s. 0059 - 0066 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 7 s. 0003  den græske specialudgave: Kapitel 13 bind 6 s. 0003  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 7 s. 0003  den spanske specialudgave: Kapitel 13 bind 7 s. 0007  den portugisiske specialudgave: Kapitel 13 bind 7 s. 0007

++++  RAADETS DIREKTIV  af 21 . december 1976  om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om taxametre   ( 77/95/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 100 ,  under henvisning til forslag fra Kommissionen ,  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 1 ) ,  under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 2 ) , og  ud fra foelgende betragtninger :  i medlemsstaterne er fremstillingen af taxametre samt de kontrolforanstaltninger , der gaelder for disse , underkastet praeceptive bestemmelser , som er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat , og som saaledes haemmer handelen med disse taxametre ; det er derfor noedvendigt af foretage en indbyrdes tilnaermelse af disse bestemmelser ;  Raadets direktiv 71/316/EOEF af 26 . juli 1971 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning med hensyn til faelles bestemmelser om maaleinstrumenter samt om maaletekniske kontrolmetoder ( 3 ) , som aendret ved tiltraedelsesakten ( 4 ) , har fastlagt en fremgangsmaade for EOEF-typegodkendelse og EOEF-foerstegangsjustering ; i henhold til dette direktiv skal der fastsaettes tekniske forskrifter for udfoerelse og funktion , som disse taxametre skal efterkomme , for at de frit skal kunne indfoeres , markedsfoeres og bruges efter at have vaeret afproevet og forsynet med de foreskrevne EOEF-maerker og -stempler -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :  Artikel 1  Dette direktiv gaelder for time-kilometertaellere , kaldet " taxametre " .  Disse taxametre er defineret i punkt 1.1 i bilaget .  Artikel 2  De taxametre , som kan forsynes med EOEF-stempler og -maerker , er beskrevet i bilaget .  De skal gennemgaa EOEF-typegodkendelse og EOEF-foerstegangsjustering i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 1.2.2 i bilag II til direktiv 71/316/EOEF og paa de i bilaget til dette direktiv anfoerte vilkaar .  Artikel 3  Medlemsstaterne kan ikke modsaette sig , forbyde eller begraense markedsfoering og ibrugtagning af taxametre , der er forsynet med EOEF-typegodkendelsesmaerker og stempel for den delvis gennemfoerte EOEF-foerstegangsjustering , som fastsat i punkt 3.1.1.2 i bilag II til direktiv 71/316/EOEF .  De kompetente myndigheder i medlemsstaterne drager omsorg for , at den kontrol , som er beskrevet i punkt 7.3 i bilaget til dette direktiv , gennemfoeres med henblik paa den endelige EOEF-foerstegangsjustering , inden de omhandlede apparater tages i brug , saafremt de nationale forskrifter kraever dette og under forudsaetning af , at denne kontrol ikke allerede er gennemfoert .  Artikel 4  1 . Medlemsstaterne saetter de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser i kraft , der er noedvendige for at efterkomme dette direktiv , inden atten maaneder efter dets meddelelse og giver straks Kommissionen underretning herom .  2 . Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter , som de vedtager eller har til hensigt at vedtage paa det omraade , der omfattes af dette direktiv .  Artikel 5  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 21 . december 1976 .  Paa Raadets vegne  A.P.L.M.M . van der STEE  Formand  ( 1 ) EFT nr . C 7 af 12 . 1 . 1976 , s . 38 .  ( 2 ) EFT nr . C 35 af 16 . 2 . 1976 , s . 12 .  ( 3 ) EFT nr . L 202 af 6 . 9 . 1971 , s . 1 .  ( 4 ) EFT nr . L 73 af 27 . 3 . 1972 , s . 14 .  BILAG  1 . TERMINOLOGI  1.1 . Time-kilometertaellere , benaevnt taxametre  Ved time-kilometertaellere , herefter benaevnt taxametre , forstaas apparater , der under hensyn til specifikationerne for det koeretoej , i hvilket de er m * teret , og de takster , efter hvilke de er indstillet , automatisk udregner og til stadighed angiver de beloeb , der af brugerne af de koeretoejer til offentlig befordring , som benaevnes hyrevogne , skal betales i forhold til de tilbagelagte vejstraekninger og - under en vis hastighed - til den tid , de har vaeret hyret ; eksklusive de forskellige tillaeg , som det efter de i medlemsstaterne gaeldende lokale bestemmelser er tilladt at opkraeve .  Hvad angaar elektroniske taxametre , vil dette bilag blive suppleret efter den i artikel 17 i direktiv 71/316/EOEF fastsatte fremgangsmaade . I mellemtiden kan elektroniske taxametre ikke opnaa EOEF-typegodkendelse .  1.2 . Saerlige udtryk  Et taxameters angivelse afhaenger - naar der ses bort fra takstsatsen - af taxameterkonstanten " k " og vejdrejetallet " w " for det koeretoej , i hvilket apparatet er monteret . Vejdrejetal " w " er en funktion af den effektive omkreds af koeretoejets hjul " u " og udvekslingsforholdet omsat til antal omdrejninger i den del , der fra koeretoejet er tilsluttet taxametret .  1.2.1 . Taxameterkonstanten " k "  Taxameterkonstanten " k " angiver arten og antallet af de signaler , som apparatet skal modtage for korrekt at kunne angive det , der svarer til en given tilbagelagt vejstraekning .  Konstanten " k " udtrykkes :  a ) i " omdrejninger pr . angivet kilometer " ( omdr./km ) , eller  b ) i " impulser pr . tilbagelagt kilometer " ( imp./km ) ,  afhaengigt af om informationen svarende til den tilbagelagte vejstraekning indfoeres i taxametret i form af et antal omdrejninger fra drevet ( drivakslen ved indfoeringen i apparatet ) eller om denne information indfoeres i form af elektriske signaler .  1.2.2 . Koeretoejets vejdrejetal " w "  Koeretoejets vejdrejetal " w " angiver arten og antallet af de signaler , der styrer taxametret , og som paa koeretoejet for en tilsvarende tilbagelagt vejstraekning udtages fra den paa koeretoejet dertil indrettede del .  Vejdrejetallet " w " udtrykkes :  a ) i " omdrejninger pr . kilometer " ( omdr./km ) , eller  b ) i " impulser pr . kilometer " ( imp./km ) ,  afhaengigt af om informationen svarende til den tilbagelagte vejstraekning gives i form af et antal omdrejninger af den mekaniske del , der styrer taxametret , eller i form af elektriske signaler .  Dette vejdrejetal varierer som funktion af adskillige faktorer , isaer slid paa og tryk i luftgummiringene , belastningen af koeretoejet og fremfoeringsvilkaarene ; dette fastsaettes i afsnittet om vilkaar for afproevning af koeretoejet ( punkt 1.2.7 ) .  1.2.3 . Hjulenes effektive omkreds " u "  Ved den effektive omkreds " u " af det af koeretoejets hjul , som direkte eller indirekte driver taxametret , forstaas den vejstraekning , som koeretoejet har tilbagelagt under en hel omdrejning af dette hjul . Naar to hjul i faellesskab driver taxametret , er den effektive omkreds gennemsnittet af begge hjuls effektive omkreds . Den udtrykkes i millimeter .  Der er korrelation mellem den effektive omkreds " u " og koeretoejets vejdrejetal " w " ( punkt 1.2.2 ) ; af denne grund skal omkredsen " u " - om fornoedent - ogsaa bestemmes under de i punkt 1.2.7 anfoerte vilkaar .  1.2.4 . Udvekslingsmekanisme  Udvekslingsmekanismen har til formaal at tilpasse vejdrejetallet " w " til taxameterkonstanten " k " .  1.2.5 . Tolerancer for angivelserne  De i punkt 5 anfoerte tilladte fejlmargener hidroerer udelukkende fra apparatet uafhaengigt af koeretoejet  ( fejl i selve apparatet ) . De sande vaerdier ( punkt 5 ) , der laegges til grund ved bestemmelse af fejl , beregnes paa grundlag af konstanten " k " og de takster , som apparatet er indstillet til .  Den tilladte fejlmargin bestemmer den hoejst tilladelige afstand mellem den stoerste og den mindste angivelse .  1.2.6 . Omkoblingshastighed  Omkoblingshastigheden er den hastighed , ved hvilken taxametret skifter fra at registrere tid til tilbagelagt vejstraekning eller omvendt .  Den udregnes ved at dividere " timetaksten " med  " koeretaksten " .  1.2.7 . Normale vilkaar for afproevning af koeretoejet  ( bl.a . til bestemmelse af vejdrejetallet )   " Normale vilkaar for afproevning af koeretoejet " er til stede , naar :  a ) de luftgummiringe , som det eller de hjul , der driver taxametret , er udstyret med , er af en type med samme effektive omkreds " u " som dem , der blev benyttet ved fastlaeggelsen af vejdrejetallet " w " ;  luftgummiringene skal vaere i god stand og vaere oppumpet til det korrekte tryk ;  b ) belastningen af koeretoejet er ca . 150 kg , som forudsaettes at svare til vaegten af to voksne personer indbefattet foereren ;  c ) koeretoejet bevaeger sig , fremdrevet af dets motor , paa jaevnt , vandret terraen , i lige linje , med en hastighed paa 40 km/t mere eller mindre 5 km/t .  Naar afproevningerne gennemfoeres under andre forhold  ( f.eks . ved anden belastning ; anden hastigl * d f.eks . skridtgang ; proevestand ... ) skal resultaterne korrigeres ved en korrektionskoefficient med henblik paa en tilpasning af vaerdierne til , hvad de ville have vaeret under de ovenfor anfoerte " normale vilkaar for afproevning " .  2 . MAALEENHEDER  For at udtrykke de angivelser , som fremkommer paa eller gives af taxametrene , skal foelgende maaleenheder anvendes :   - meter eller kolometer for vejstraekningen ; indtil udloebet af den overgangsperiode , inden for hvilken det i Faellesskabet er tilladt at anvende maaleenheder i systemet i det britiske imperium , som indeholdt i kapitel C og D i bilaget til Raadets direktiv 71/354/EOEF af 18 . oktober 1971 vedroerende maaleenheder ( 1 ) , senest aendret ved direktiv 76/770/EOEF ( 2 ) , kan vejstraekningen dog , dersom Det forenede Kongerige eller Irland oensker det , i disse stater udtrykkes i " yards " eller  " miles " ;   - sekund , minut eller time for tid .  Prisen for turen skal angives i moentenheder i den moentsort , som er lovligt betalingsmiddel i det land , hvor koeretoejet er registreret .  3 . TEKNISKE SPECIFIKATIONER  3.1 . Maaleanordning - udregningsanordning  3.1.1 . Taxametret skal vaere udfoert paa en saadan maade , at det udregner og angiver prisen for turen udelukkende paa basis af :  a ) den tilbagelagte vejstraekning ( taellevaerket tilkoblet ) , naar koeretoejet bevaeger sig med en hastighed , der ligger over omkoblingshastigheden ;  b ) tiden ( urvaerket tilkoblet ) , naar koeretoejet bevaeger sig med en hastighed , der ligger under omkoblingshastigheden , eller holder stille .  3.1.2 . Registrering paa grundlag af tilbagelagt vejstraekning skal varetages af hjulene ; men baglaenskoersel maa ikke medfoere en reduktion af den angivne pris eller af den tilbagelagte vejstraekning .  Registrering paa grundlag af tid skal varetages af et urvaerk , der kun maa kunne tilkobles ved hjaelp af taxametrets betjeningsanordning .  Hvis et mekaniske urvaerk har manuelt optraek , skal det kunne gaa i mindst otte timer uden nyt optraek , eller i to timer , hvis hver manuel igangsaetning af taxametret traekker det op .  Hvis et mekanisk urvaerk har elektrisk optraek , skal optraekket vaere automatisk .  Et elektrisk urvaerk skal kunne saettes i gang naar som helst .  3.1.3 . Ved registrering paa grundlag af tilbagelagt vejstraekning og ved enhver takstindstilling skal den foerste aendring af taxametrets angivelse ske , efter at en foerste vejstraekning fastsat ved medlemsstaternes takstbestemmelser er tilbagelagt . De foelgende angivelser skal svare til indbyrdes lige lange straekninger .  Ved registrering paa grundlag af tid og ved enhver takstindstilling skal den foerste aendring af taxametrets angivelse ske efter en foerste periode fastsat i de nationale takstbestemmelser . De foelgende angivelser skal svare til indbyrdes lige lange perioder .  Uden takstaendring skal forholdet mellem den foerste vejstraekning og de angivelser , som svarer til de foelgende vejstraekninger uanset takstindstilling vaere det samme som forholdet mellem den foerste periode og de angivelser , som svarer til de foelgende perioder .  3.1.4 . Udvekslingsanordningen skal udfoeres saaledes , at aabning af anordningens hus ikke muliggoer adgang til taxametrets oevrige dele .  3.1.5 . Taxametret skal vaere konstrueret saaledes , at det muliggoer let gennemfoerelse af de aendringer i indstillingsenheden , som er noedvendige for tilpasning til foreskrevne takstaendringer .  Saafremt taxametret er konstrueret til et stoerre antal takstindstillinger end det gaeldende antal takster , skal taxametret i alle overskydende antal indstillinger udregne og angive en pris , der er baseret paa en i den paagaeldende medlemsstat gaeldende takst .  3.2 . Betjeningsanordning  3.2.1 . Taxametrets bestanddele maa kun kunne saettes i gang , naar betjeningshaandtaget er blevet bragt i en af nedennaevnte stillinger :  3.2.2 . Stilling " FRI "  I stilling " FRI " :  a ) maa der enten ikke forekomme en angivelse af en betaling , der skal erlaegges , eller denne skal angives som nul ; dog er en angivelse af en grundtakst tilladt i de medlemsstater , hvor denne angivelse benyttes paa den dato , paa hvilken dette direktiv vedtages ;  b ) maa et taellevaerk eller urvaerk , der er tilkoblet , ikke indvirke paa den anordning der angiver betalingen ;  c ) skal aflaesningsfeltet til angivelse af eventuelle tillaeg ( punkt 3.3.7 ) vaere tomt eller vise nul .  3.2.3 . Andre stillinger  Betjeningsanordningen skal vaere udfoert paa en saadan maade , at taxametret fra udgangsstilling " FRI " successivt kan saettes i foelgende stillinger ;  a ) de forskellige takstatser , i stigende stoerrelsesorden eller i en anden raekkefoelge , der er tilladt ved de i de forskellige medlemsstater herom gaeldende bestemmelser ; i disse stillinger skal urvaerk , taellevaerk saavel som en eventuel indikator for tillaeg vaere tilkoblet ;  b ) stillingen " BETALING " , som angiver det slutbeloeb , som skal erlaegges for den tilbagelagte vejstraekning , bortset fra alle tillaeg ; i denne stilling skal urvaerket vaere afbrudt , og taellevaerket vaere indstillet paa en ved de i de forskellige medlemsstater gaeldende bestemmelser tilladt takst .  3.2.4 . Indstilling af betjeningsanordningen  Indstillingen af betjeningsanordningen er underkastet foelgende begraensninger :  a ) ud fra en hvilken som helst takstsats maa taxametret ikke kunne saettes i stillingen " FRI " , uden at dette sker via stillingen " BETALING " . Dog skal overgang fra en takstsats til en anden vaere mulig ;  b ) ud fra stillingen " BETALING " maa taxametret ikke kunne saettes til en takstsats , uden at dette sker via stillingen " FRI " ;  c ) taxametret skal vaere konstrueret paa en saadan maade , at en aendring af takstsatsen , som foretages via stillingen " FRI " , kun er mulig , hvis de krav , der stilles med hensyn til betjeningsanordningen i denne stilling ( punkt 3.2.2 ) , helt er opfyldt , naar det passerer denne stilling ;  d ) det skal vaere umuligt at indstille betjeningsanordningen paa en saadan maade , et taxametret indstilles i en anden stilling end dem , der er fastsat i det foregaaende .  3.2.5 . Saerlige bestemmelser  Uanset ovennaevnte bestemmelser kan skift mellem de forskellige takstindstillinger ske automatisk som funktion af en vis tilbagelagt vejstraekning eller en vis benyttelsestid , fastsat i de i de forskellige medlemsstater gaeldende takstbestemmelser .  3.3 . Indikatorenheden  3.3.1 . Taxametrets aflaesningsfelt skal vaere udformet paa en saadan maade , at de angivelser , som er af betydning for kunden , let kan aflaeses baade ved dag og ved nat .  3.3.2 . Det beloeb , der skal betales , bortset fra eventuelle tillaeg , skal tydeligt fremgaa ved aflaesning af en angivelse med tal paa linje af en hoejde paa mindst 10 mm .  Naar taxametret saettes i gang fra stilling " FRI " ved indstilling af betjeningsanordningen , skal et fast beloeb svarende til grundtaksten vaere angivet .  Prisangivelsen skal derefter stige diskontinuerligt med lige store beloeb i successive trin .  3.3.3 . Taxametret skal vaere udstyret med en anordning , som paa ethvert tidspunkt i aflaesningsfeltet angiver den tilsluttede arbejdsstilling i overensstemmelse med de nationale bestemmelser .  3.3.4 . Taxametret skal vaere konstrueret paa en saadan maade , at det muliggoer montering af en med betjeningsanordningen forbundet anordning , som udvendig paa koeretoejet angiver indstillingen eller den benyttede takst .  Denne anordning maa i intet tilfaelde forstyrre apparatets rette funktion eller muliggoere adgang til taxametrets mekanisme eller udveksling .  3.3.5 . Hvis de paabudte angivelser ikke fremtraeder som lysende tal eller bogstaver , skal taxametret vaere forsynet med en anordning til belysning af disse angivelser , som ikke maa blaende , men som skal have tilstraekkelig lysstyrke til at tillade en let aflaesning .  Udskiftning af denne anordnings lyskilde skal kunne ske uden aabning af taxametrets plomberede dele .  3.3.6 . Taxametret skal kunne forsynes med de i medfoer af nationale bestemmelser foreskrevne eller tilladte totaltaellevaerker f.eks . med taellevaerker , der viser :  a ) den samlede vejlaengde , som koeretoejet har tilbagelagt , ( totalkilometertallet ) ,  b ) den samlede vejlaengde , som er tilbagelagt , mens koeretoejet er hyret ,  c ) det samlede antal gange , koeretoejet har vaeret hyret ,  d ) antal optalte skift ( " slag " ) .  Disse skal vaere i stand til korrekt at udfoere de funktioner , de er beregnet til . Disse taellevaerker skal angive tal paa linje , som har en synlig minimumshoejde paa 4 mm .  3.3.7 . Et taxameter skal kunne udstyres med en indikator for tillaeg , der er uafhaengig af prisangivelsen , og som er i overensstemmelse med de nationale forskrifter , og som automatisk vender tilbage til nul i stillingen FRI .  De paa linje anbragte tal , der angiver tillaeggene , skal have en synlig minimumshoejde paa 8 mm , men maa ikke vaere hoejere end tallene , der angiver prisen for turen .  3.4 . Valgfrie supplerende anordninger  Et taxameter kan desuden vaere forsynet med foelgende supplerende anordninger f.eks .  a ) kontrolapparat i koeretoejets ejers interesse ;  b ) apparat , som paa trykte kort eller strimler angiver de beloeb , der skal betales .  Tilstedevaerelsen af saadant udstyr samt dettes funktion maa ikke indvirke paa det egentlige taxameters rette funktion .  3.5 . Udfoerelse  3.5.1 . Taxametret skal vaere solidt og omhyggeligt udfoert .  Dets vaesentligste dele skal vaere fremstillet af materialer , som sikrer tilstraekkelig styrke og holdbarhed .  3.5.2 . Taxameterhuset og udvekslingsmekanismens hus , hvis sidstnaevnte er anbragt uden for taxameterhuset , samt beskyttelseskasser for tilslutningsanordninger skal vaere udfoert paa en saadan maade , at mekanismernes vaesentlige dele ikke er tilgaengelige udefra og beskyttede imod stoev og fugt .  Adgang til indstillingsanordningerne maa ikke vaere mulig , uden at plomberne beskadiges ( punkt 6 ) .  4 . PAASKRIFTER  4.1 . Almindelige paaskrifter og identifikation  Under normale monteringsforhold skal ethvert taxameter i aflaesningsfeltet eller paa en plomberet plade vaere forsynet med foelgende let synlige og laeselige paaskrifter :  a ) fabrikantens navn og adresse eller firmamaerke ;  b ) typebetegnelse , fabrikationsnummer , og -aar ;  c ) EOEF-typegodkendelsesmaerke ;  d ) taxametrets konstant " k " ( anfoert ud fra en relativ afvigelse paa hoejst 0,2 % ) .  Der skal paa ethvert taxameter vaere plads til :  a ) eventuelt at anfoere supplerende oplysninger om apparatet eller om koeretoejet i overensstemmelse med de nationale bestemmelser ;  b ) at anbringe stempel for den delvis gennemfoerte EOEF-foerstegangsjustering , samt eventuelt andre maerker og stempler foreskrevet i medlemsstaterne .  4.2 . Saerlige paaskrifter  4.2.1 . I naerheden af indikatorernes aflaesningsfelter skal betydningen af de angivne vaerdier vaeanfoert klart , laeseligt og utvetydigt .  4.2.2 . Ved siden af angivelsen af prisen for turen og af de tillaeg , der skal betales , skal moentenhedens navn eller symbol vaere anfoert .  5 . TOLERANCER FOR ANGIVELSERNE  Ved kontrol paa proevestand af et monteringsklart taxameter med tilbehoer er den ( vedtagne ) sande vaerdi for de maalte stoerrelser den , som svarer til den paa apparatet angivne k-vaerdi og den/de takst(er ) , som apparatet er justeret til .  Den sande vaerdi for disse skal ligge mellem den hoejeste og den laveste tilladte angivelse .  5.1 . Med taellesvaerk tilkoblet maa tolerancen for angivelsen for en given tilbagelagt vejlaengde ikke overstige :  a ) for den foerste vejstraekning ( pkt . 3.1.3 ) : 2 % af den sande vaerdi ; dog er denne tolerance for foerstevejstraekninger under 1 000 meter 20 meter .  b ) for de foelgende vejstraekninger : 2 % af den sande vaerdi .  5.2 . Med urvaerk tilkoblet maa tolerancen for angivelsen for en given tid ikke overstige :  a ) for den foerste periode ( pkt . 3.1.3 ) : 3 % af den sande vaerdi ; dog er for foersteperioder under 10 minutter denne tolerance 18 sekunder ;  b ) for de foelgende perioder 3 % af den sande vaerdi .  5.3 . Det skal fremgaa af de nationale bestemmelser , om den samlede enhed ( taxameter + koeretoej ) skal justeres paa en saadan maade , at tolerancen placeres symmetrisk eller asymmetrisk i forhold til nulfejlen , hvilken er den vejstraekning , der korresponderer med den vejstraekning , som koeretoejet faktisk har tilbagelagt med taellevaerk tilkoblet .  6 . PLOMBERING  6.1 . Nedennaevnte dele i et taxameter skal vaere udfoert paa en maade , som tillader , at de kan plomberes med et stempel :  a ) taxametermekanismens hus ;  b ) udvekslingsmekanismens hus ;  c ) beskyttelseskapper for mekaniske eller elektriske tilslutninger mellem indgangen til taxametret og den del paa koeretoejet , der er bestemt for tilslutningen af apparatet , herunder aftagelige dele af udvekslingsanordningen ;  d ) i tilfaelde af elektrisk optraek af urvaerket og elektrisk aktivering af taxametrets betjeningsanordning : de steder , hvor de elektriske kabler er tilsluttet ;  e ) eventuelle plader for anbringelse af pligtige paaskrifter og justeringsmaerker ;  f ) det elektriske tilslutningskabel til den eventuelle anordning , som er omhandlet i punkt 3.3.4 .  6.2 . Plomberingen skal vaere saaledes udfoert , at enhver adgang til de beskyttede dele og tilslutninger er umulig , uden at en plombe beskadiges .  6.3 . I EOEF-typegodkendelsesattesten fastsaettes plombernes placering og eventuelt arten og formen af disse plomberinger .  7 . EOEF-FOERSTEGANGSJUSTERING  7.1 . Saafremt endelig EOEF-foerstegangsjustering kraeves udfoeres EOEF-foerstegangsjusteringen af et taxameter i flere afsnit .  7.2 . Foerste afsnit : Taxametret forsynes med stempel for den delvis gennemfoerte EOEF-foerstegangsjustering , naar :  a ) taxametertypen har opnaaet EOEF-typegodkendelse ;  b ) taxametret er i overensstemmelse med den godkendte type og er forsynet med de under punkt 4.1 foreskrevne paaskrifter ;  c ) toleranceomraadet for angivelsernes afvigelse overholder forskrifterne i punkt 5.1 og 5.2 .  7.3 . Yderligere afsnit : Disse henhoerer under myndighedernes befoejelser i det land , hvor taxametret saettes i drift .  De omfatter :   - foer montering i koeretoejet :  a ) kontrol af justering af apparatet i overensstemmelse med forskrifterne i pkt . 5.3 ;  b ) kontrol af justering og af takster i henhold til gaeldende forskrifter ;   - efter montering i koeretoejet : kontrol af det samlede maaleudstyr .