Avis juridique important

|

32001L0112

Rådets direktiv 2001/112/EF af 20. december 2001 om frugtsaft og visse lignende produkter bestemt til konsum

EF-Tidende nr. L 010 af 12/01/2002 s. 0058 - 0066

Rådets direktiv 2001/112/EFaf 20. december 2001om frugtsaft og visse lignende produkter bestemt til konsumRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37,under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(2),under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(3), ogud fra følgende betragtninger:(1) Visse vertikale direktiver på levnedsmiddelområdet bør forenkles med det formål alene at tage hensyn til de væsentlige krav, som de produkter, de pågældende direktiver omfatter, skal opfylde for at kunne bevæge sig frit i det indre marked, i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 11. og 12. december 1992 i Edinburgh, bekræftet i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 10. og 11. december 1993 i Bruxelles.(2) Formålet med Rådets direktiv 93/77/EØF af 21. september 1993 om frugtsaft og visse lignende produkter(4) var at kodificere direktiv 75/726/EØF(5) om samme emne.(3) Begrundelsen for direktiv 75/726/EØF og 93/77/EØF var, at forskelle mellem de nationale lovgivninger om frugtsaft og nektar til konsum kunne skabe ulige konkurrencevilkår med mulig vildledning af forbrugerne til følge og dermed kunne have direkte indvirkning på fællesmarkedets oprettelse og funktion.(4) Nævnte direktiver indeholdt derfor fælles regler for produkternes sammensætning, anvendelse af forbeholdte betegnelser, fabrikationsspecifikationer og mærkning for at sikre produkternes frie bevægelighed inden for Fællesskabet.(5) For at skabe større klarhed bør direktiv 93/77/EØF omarbejdes, så bestemmelserne om fremstilling af og betingelserne for markedsføring af frugtsaft og visse lignende produkter bliver mere tilgængelige.(6) Direktiv 93/77/EØF bør endvidere tilpasses den almindelige fællesskabslovgivning om levnedsmidler, navnlig bestemmelserne om mærkning, farvestoffer, sødestoffer og andre tilladte tilsætningsstoffer.(7) Bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler(6), særlig artikel 7, stk. 2 og 5, bør anvendes på visse betingelser. Det bør klart angives, om et produkt er en blanding af frugtsaft og frugtsaft fremstillet af koncentrat, og, for frugtnektars vedkommende, om det helt eller delvis er fremstillet af et koncentreret produkt; mærkningens ingrediensliste skal indeholde navnene på både de frugtsafter og de frugtsafter fremstillet af koncentrat, der er anvendt.(8) Med forbehold af Rådets direktiv 90/496/EØF af 24. september 1990 om næringsdeklaration af levnedsmidler(7) er tilsætning af vitaminer til de i dette direktiv definerede produkter tilladt i visse medlemsstater. Det er dog ikke hensigten at udvide denne mulighed til at gælde for hele Fællesskabet. Medlemsstaterne kan derfor frit tillade eller forbyde tilsætning af vitaminer og mineraler som en del af fremstillingsprocessen; men under alle omstændigheder bør princippet om produkternes frie bevægelighed inden for Fællesskabet iagttages i overensstemmelse med de regler og principper, der er fastlagt i traktaten.(9) I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og proportionalitetsprincippet i traktatens artikel 5 kan målet om at fastlægge fælles definitioner og regler for de pågældende produkter og bringe bestemmelserne på linje med den almindelige fællesskabslovgivning om levnedsmidler ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af direktivets karakter bedre gennemføres på fællesskabsplan; dette direktiv er begrænset til, hvad der er nødvendigt for at nå nævnte mål.(10) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(8).(11) For at undgå, at der opstår nye hindringer for de frie varebevægelser, bør medlemsstaterne undlade at vedtage nationale bestemmelser for de pågældende produkter, som ikke er hjemlet i dette direktiv -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1Dette direktiv gælder for de i bilag I definerede produkter.Artikel 2Medlemsstaterne kan med forbehold af direktiv 90/496/EØF tillade tilsætning af vitaminer og mineraler til de i bilag I, del I, til nærværende direktiv definerede produkter.Artikel 3Direktiv 2000/13/EF finder anvendelse på de i bilag I definerede produkter på følgende betingelser:1) a) Varebetegnelserne i bilag I er forbeholdt de deri nævnte produkter og skal i handelen benyttes som betegnelse for dem, jf. dog litra b).b) Som et alternativ til de i litra a) nævnte varebetegnelser findes der i bilag III en liste over særlige betegnelser. Disse betegnelser kan anvendes på det sprog og på de betingelser, der er fastsat i bilag III.2) Når et produkt er fremstillet af en enkelt frugtsort, angives navnet på denne frugt i stedet for ordet "frugt".3) Når et produkt er fremstillet af to eller flere frugtsorter, suppleres varebetegnelsen med en angivelse af de anvendte frugter i aftagende størrelsesorden efter mængden af frugtsaft eller frugtpuré, dog ikke når der er anvendt citronsaft på betingelserne i bilag I, del II, punkt 1. Når et produkt er fremstillet af tre eller flere frugtsorter, kan angivelsen af de anvendte frugter dog erstattes med angivelsen "flere frugter" eller en tilsvarende angivelse eller med antallet af anvendte frugtsorter.4) Når der er tale om frugtsaft, som er tilsat sukker med henblik på sødning, skal salgsbetegnelsen indeholde angivelsen "sødet" eller "tilsat sukker", efterfulgt af en angivelse af den maksimale mængde tilsat sukker, beregnet som tørstof og udtrykt i gram pr. liter.5) Restituering til oprindelig tilstand af de i bilag I, del I, definerede produkter ved hjælp af de hertil strengt nødvendige stoffer medfører ikke forpligtelse til at angive de dertil anvendte ingredienser i mærkningen.Mærkningen skal oplyse, om der til frugtsaft er tilsat ekstra frugtpulp eller celler, jf. bilag II.6) Med forbehold af artikel 7, stk. 2 og 5, i direktiv 2000/13/EF skal mærkningen for blandinger af frugtsaft og frugtsaft fremstillet af koncentrat og for frugtnektar, som helt eller delvis er fremstillet af et eller flere koncentrerede produkter, i givet fald indeholde angivelsen "fremstillet af koncentreret frugtsaft" eller "delvis fremstillet af koncentreret frugtsaft". Denne angivelse skal anbringes i umiddelbar nærhed af varebetegnelsen, være iøjnefaldende og med klart synlige bogstaver.7) Når der er tale om frugtnektar, skal mærkningen angive mindsteindholdet af frugtsaft, frugtpuré eller en blanding af disse bestanddele ved angivelsen: "indhold af frugt: mindst ... %". Denne angivelse skal figurere i samme synsfelt som varebetegnelsen.Artikel 4I mærkningen af koncentreret frugtsaft som omhandlet i bilag I, del I, punkt 2, der ikke er bestemt til den endelige forbruger, skal det angives, om der er tilsat sukker eller citronsaft eller surhedsregulerende midler som tilladt efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/2/EF af 20. februar 1995 om andre tilsætningsstoffer til levnedsmidler end farvestoffer og sødestoffer(9) og i givet fald hvor meget. Angivelsen skal være anbragt på emballagen eller på en etikette på emballagen eller findes i et ledsagedokument.Artikel 5For de i bilag I definerede produkter må medlemsstaterne ikke vedtage nationale bestemmelser, som ikke er hjemlet i dette direktiv.Artikel 6Med forbehold af Rådets direktiv 89/107/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om tilsætningsstoffer, som må anvendes i levnedsmidler(10) må der til fremstilling af de i bilag I, del I, definerede produkter kun benyttes de behandlinger og stoffer, som er omhandlet i bilag I, del II, og råvarer, som er i overensstemmelse med bilag II. Desuden skal frugtnektar opfylde bestemmelserne i bilag IV.Artikel 7De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv vedtages, for så vidt angår de emneområder, der er nævnt nedenfor, efter forskriftsproceduren i artikel 8, stk. 2:- tilpasning af dette direktiv til den almindelige fællesskabslovgivning om levnedsmidler- tilpasning til den tekniske udvikling.Artikel 81. Kommissionen bistås af Den Stående Levnedsmiddelkomité (i det følgende benævnt "komitéen"), som er oprettet ved artikel 1 i afgørelse 69/414/EØF(11).2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF.Fristen i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.3. Komitéen vedtager selv sin forretningsorden.Artikel 9Direktiv 93/77/EØF ophæves med virkning fra den 12. juli 2003.Henvisninger til det ophævede direktiv betragtes som henvisninger til nærværende direktiv.Artikel 10Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 12. juli 2003. De underretter straks Kommissionen herom.Disse love og bestemmelser anvendes således:- at markedsføring af de i bilag I definerede produkter, som er i overensstemmelse med definitionerne og bestemmelserne i dette direktiv, tillades fra den 12. juli 2003- at markedsføring af produkter, som ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, forbydes fra den 12. juli 2004.Dog er markedsføring af produkter, som ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, men som var mærket i overensstemmelse med direktiv 93/77/EØF inden den 12. juli 2004, tilladt, indtil lagrene er opbrugt.Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.Artikel 11Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Artikel 12Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2001.På Rådets vegneC. PicquéFormand(1) EFT C 231 af 9.8.1996, s. 14.(2) EFT C 279 af 1.10.1999, s. 92.(3) EFT C 56 af 24.2.1997, s. 20.(4) EFT L 244 af 30.9.1993, s. 23. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 1994.(5) EFT L 311 af 1.12.1975, s. 40.(6) EFT L 109 af 6.5.2000, s. 29.(7) EFT L 276 af 6.10.1990, s. 40.(8) EFT L 184 af 7.7.1999, s. 23.(9) EFT L 61 af 18.3.1995, s. 1. Senest ændret ved direktiv 98/72/EF (EFT L 295 af 4.11.1998, s. 18).(10) EFT L 40 af 11.2.1989, s. 27. Ændret ved direktiv 94/34/EF (EFT L 237 af 10.9.1994, s. 1).(11) EFT L 291 af 19.11.1969, s. 9.BILAG IVAREBETEGNELSER, DEFINITIONER AF PRODUKTERNE OG KARAKTERISTISKE EGENSKABERI. DEFINITIONER1. a) FrugtsaftGæringsdygtigt, men ugæret produkt, som er fremstillet af frugter, der er sunde og modne, friske eller konserverede ved nedkøling, af en eller flere sorter, og som er i besiddelse af den farve, aroma og smag, der er karakteristisk for saften af de frugter, hvorfra produktet hidrører. Aroma, frugtpulp og celler fra saften, som udskilles under fremstillingen, kan restitueres i saften.For så vidt angår citrusfrugter skal saften hidrøre fra den afskallede frugt. Limesaft kan dog fremstilles af hele frugten i overensstemmelse med god fremstillingspraksis, som tillader at nedsætte tilstedeværelsen i saften af dele af frugtens skal til et minimum.b) Frugtsaft fremstillet af koncentratProdukt fremstillet ved i den koncentrerede frugtsaft at erstatte det vand, som er fjernet fra saften under koncentrationen, og restituere de aromaer samt eventuelt den frugtpulp og de celler, som er fjernet fra saften, men genvundet under fremstillingen af den pågældende frugtsaft eller af frugtsaft af samme frugtsort. Det tilsatte vand skal besidde egnede karakteristiske egenskaber, især ud fra et kemisk, mikrobiologisk og organoleptisk synspunkt, således at saftens væsentlige egenskaber sikres.Det således opnåede produkt skal udvise organoleptiske og analytiske karakteristika, der mindst svarer til en gennemsnitssafttype fremstillet af frugter af samme sort i overensstemmelse med litra a).2. Koncentreret frugtsaftProdukt fremstillet af frugtsaft af en eller flere frugtsorter ved fysisk fjernelse af en bestemt del af det naturlige vandindhold. Når produktet er bestemt til direkte konsum, skal mindst 50 % af vandet være fjernet.3. Dehydreret frugtsaft - frugtsaft i pulverformProdukt fremstillet af saft af en eller flere frugtsorter ved fysisk fjernelse af næsten hele vandindholdet.4. Frugtnektara) Gæringsdygtigt, men ugæret produkt, som er fremstillet ved tilsætning af vand og sukker og/eller honning til de i punkt 1, 2 og 3 definerede produkter, til frugtpuré eller til en blanding af disse produkter, og som yderligere er i overensstemmelse med bilag IV.Tilsætning af sukker og/eller honning er tilladt i mængder på højst 20 % af det færdige produkts samlede vægt.Ved fremstilling af frugtnektar uden tilsat sukker eller med lavt energiindhold kan sukkeret helt eller delvis erstattes med sødestoffer i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/35/EF af 30. juni 1994 om sødestoffer til brug i levnedsmidler(1).b) Uanset litra a) kan de frugtsorter, der er nævnt i bilag IV, del II og III, samt abrikos, enkeltvis eller i en blanding, benyttes til fremstilling af nektar uden tilsætning af sukker, honning og/eller sødestoffer.II. TILLADTE INGREDIENSER, BEHANDLINGER OG STOFFER1. Tilladte ingredienser- I overensstemmelse med artikel 2 kan tilsætning af vitaminer og mineraler tillades for så vidt angår de i del I, definerede produkter, jf. dog direktiv 90/496/EØF.- Aroma, frugtpulp og celler, der restitueres i frugtsaften som omhandlet i del I, punkt 1, litra a), skal være udvundet fra den pågældende saft under fremstillingen, mens aroma, frugtpulp og celler, der restitueres i frugtsaften som omhandlet i del I, punkt 1, litra b), også kan hidrøre fra frugtsaft af samme frugtsort.Vinsyresalte må kun restitueres i forbindelse med druesaft.- For så vidt angår de i del I, punkt 1, 2 og 3, definerede produkter, bortset fra pære- og druesaft, er tilsætning af sukker tilladt- mængden af sukker, der tilsættes med henblik på at korrigere den syrlige smag, må, udtrykt i tørstof, ikke overstige 15 g pr. liter saft, og- ved sødning må mængden af tilsat sukker, udtrykt i tørstof, ikke overstige 150 g pr. liter saftidet den samlede mængde sukker, der tilsættes med henblik på at korrigere den syrlige smag og med henblik på sødning, ikke må overstige 150 g pr. liter.- For så vidt angår de i del I, punkt 1, 2, 3 og 4, definerede produkter er det tilladt at tilsætte citronsaft og/eller koncentreret citronsaft med henblik på at korrigere den syrlige smag i en mængde på indtil 3 g pr. liter saft udtrykt i citronsyreanhydrid.- Carbondioxid er tilladt som ingrediens.Tilsætning af både sukker, citronsaft, koncentreret citronsaft eller surhedsregulerende midler som tilladt efter direktiv 95/2/EF til samme frugtsaft er forbudt.2. Tilladte behandlinger og stoffer- Mekaniske ekstraktionsprocesser- De sædvanlige fysiske processer og vandekstraktionsprocesserne ("in line"-proces) af den spiselige del af andre frugter end druer med henblik på fremstilling af koncentreret frugtsaft på betingelse af, at de således opnåede koncentrerede frugtsafter er i overensstemmelse med del I, punkt 1. Anvendelsen af visse processer og behandlinger kan begrænses eller forbydes efter proceduren i artikel 8, stk. 2- For så vidt angår druesaft, hvor druerne er svovlet ved hjælp af svovldioxid, er afsvovling ved hjælp af fysiske processer tilladt på betingelse af, at det samlede SO2-indhold i det færdige produkt ikke overstiger 10 mg/l- Pektolytiske enzymer- Proteolytiske enzymer- Amylolytiske enzymer- Husblas- Tannin- Bentonit- Silikagel- Kul- Kemisk inaktive filtertilsætningsstoffer og fældningsmidler (f.eks. perlit, kiselgur, cellulose, uopløselig polyamid, polyvinylpyrrolidon og polystyren), som er i overensstemmelse med fællesskabsdirektiverne vedrørende materialer og genstande, der kan komme i berøring med levnedsmidler- Kemisk inaktive adsorberende tilsætningsstoffer, som er i overensstemmelse med direktiverne vedrørende materialer og genstande, der kan komme i berøring med levnedsmidler, og som anvendes til at reducere indholdet af limonoid og naringin i citrussaft uden i væsentlig grad at påvirke indholdet af limonoidglucosider, syre, sukker (herunder oligosaccharider) og mineraler.(1) EFT L 237 af 10.9.1994, s. 3. Ændret ved direktiv 96/83/EF (EFT L 48 af 19.2.1997, s. 16).BILAG IIDEFINITION AF RÅVARERI dette direktiv forstås ved:1. Frugt:Alle frugter. I dette direktiv betragtes tomater ikke som frugt.2. Frugtpuré:Gæringsdygtigt, men ugæret produkt, fremstillet ved filtrering af den spiselige del af hele frugter eller skrællede frugter, uden at saften er fjernet.3. Koncentreret frugtpuré:Produkt, fremstillet af frugtpuré ved fysisk fjernelse af en bestemt del af det naturlige vandindhold.4. Sukker:Til fremstilling af:a) frugtnektar:- sukker som defineret i Rådets direktiv 2001/111/EF af 20. december om visse former for sukker bestemt til konsum(1)- fruktosesirup- sukker fremstillet på basis af frugterb) frugtsaft fremstillet af koncentrat:- sukker som defineret i direktiv 2001/111/EF- fruktosesirupc) frugtsaft: de former for sukker under b), der indeholder mindre end 2 % vand.5. Honning:Det produkt, der er defineret i Rådets direktiv 2001/110/EF af 20. december 2001 om honning(2).6. Frugtpulp eller celler:Produkter fremstillet af de spiselige dele af frugt af samme sort, uden at saften fjernes. For så vidt angår citrusfrugt er frugtpulp eller celler desuden saftsækkene i den afskallede frugt.(1) Se side 53 i denne Tidende.(2) Se side 47 i denne Tidende.BILAG IIISÆRLIGE BETEGNELSER FOR VISSE PRODUKTER, DER ER OPFØRT I BILAG Ia) "vruchtendrank": frugtnektarb) "Süßmost"Betegnelsen "Süßmost" må kun anvendes sammen med produktbetegnelserne "Fruchtsaft" eller "Fruchtnektar"- for frugtnektar, som udelukkende er fremstillet af frugtsaft, koncentreret frugtsaft eller en blanding af disse produkter, og som ikke er drikkelig i naturlig tilstand på grund af den høje naturlige surhedsgrad- for frugtsaft, der er fremstillet af pærer, eventuelt med tilsætning af æbler, men ikke af sukkerc) "succo e polpa" eller "sumo e polpa": frugtnektar, som udelukkende er fremstillet af frugtpuré og/eller koncentreret frugtpuréd) "æblemost": æblesaft, som ikke er tilsat sukkere) - "sur ...saft" suppleret med angivelsen af den frugt, der er anvendt: saft, som ikke er tilsat sukker, og som er fremstillet af solbær, kirsebær, røde ribs, hvide ribs, hindbær, jordbær eller hyldebær- "sød ...saft" eller "sødet ...saft" suppleret med angivelsen af den frugt, der er anvendt: saft af disse frugter tilsat mere end 200 g sukker pr. literf) "äpplemust": æblesaft, som ikke er tilsat sukkerg) "mosto": synonym for druesaft.BILAG IVSÆRLIGE BESTEMMELSER FOR FRUGTNEKTAR>TABELPOSITION>


Avis juridique important

|

31999L0004

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/4/EF af 22. februar 1999 om kaffeekstrakter og cikorieekstrakter

EF-Tidende nr. L 066 af 13/03/1999 s. 0026 - 0029

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 1999/4/EF af 22. februar 1999 om kaffeekstrakter og cikorieekstrakter EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 100 A,under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2),i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B (3), på grundlag af Forligsudvalgets fælles udkast af 8. december 1998, ogud fra følgende betragtninger:Der bør foretages en forenkling af visse vertikale direktiver på levnedsmiddelområdet, således at der alene tages hensyn til de væsentlige krav, som de heri omhandlede produkter skal opfylde for at kunne bevæge sig frit i det indre marked i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Edinburgh den 11. og 12. december 1992, bekræftet i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 10. og 11. december 1993;begrundelsen for Rådets direktiv 77/436/EØF af 27. juni 1977 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om kaffeekstrakter og cikorieekstrakter (4) var, at forskelle mellem de nationale lovgivninger om kaffeekstrakter og cikorieekstrakter kunne skabe illoyale konkurrencevilkår, med mulig vildledning af forbrugerne til følge, og dermed kunne have direkte indvirkning på fællesmarkedets oprettelse og funktion;direktiv 77/436/EØF havde derfor til formål at definere ekstrakter af kaffe og cikorie, at bestemme, hvilke stoffer der kan tilsættes under fremstillingen, at opstille fælles regler for emballering og mærkning af produkterne samt at fastsætte, på hvilke betingelser der kan anvendes særlige betegnelser for visse af disse produkter for at sikre deres frie bevægelighed inden for Fællesskabet;direktiv 77/436/EØF bør tilpasses den almindelige fællesskabslovgivning, der gælder for alle levnedsmidler, navnlig bestemmelserne om mærkning og analysemetoder;Kommissionen agter snarest og under alle omstændigheder inden den 1. juli 2000 at foreslå, at de forskellige vægtkategorier af færdigpakninger af de produkter, der er omfattet af nærværende direktiv, fastlægges i direktiv 80/232/EØF (5);de generelle bestemmelser om mærkning af levnedsmidler, der er fastsat i Rådets direktiv 79/112/EØF af 18. december 1978 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler bestemt til den endelige forbruger samt om reklame for sådanne levnedsmidler (6), bør anvendes på visse betingelser;i medfør af proportionalitetsprincippet i traktatens artikel 3 B, stk. 3, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå det tilsigtede formål;ved fremtidige tilpasninger af dette direktiv til Fællesskabets generelle forskrifter på levnedsmiddelområdet bistås Kommissionen af Den Stående Levnedsmiddelkomité, der er nedsat ved afgørelse 69/414/EØF (7);for at undgå, at der opstår nye hindringer for de frie varebevægelser, bør medlemsstaterne ikke vedtage nationale bestemmelser for de pågældende produkter, som ikke er foreskrevet i dette direktiv -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1 Dette direktiv gælder for kaffeekstrakter og cikorieekstrakter som defineret i bilaget.Dette direktiv finder ikke anvendelse på »café torrefacto soluble«.Artikel 2 Direktiv 79/112/EØF anvendes for de i bilaget definerede produkter på følgende betingelser:a) Varebetegnelserne i bilaget er forbeholdt de i bilaget nævnte produkter og skal benyttes i handelen for at betegne dem. Disse betegnelser ledsages i givet fald af ordene:- »pasta« eller »i pastaform«, eller- »flydende« eller »i flydende form«.Varebetegnelserne kan dog ledsages af benævnelsen »koncentreret«:- for det i bilagets punkt 1, litra c), definerede produkt på betingelse af, at tørstofindholdet hidrørende fra kaffe udgør mere end 25 vægtprocent- for det i bilagets punkt 2, litra c), definerede produkt på betingelse af, at tørstofindholdet hidrørende fra cikorie udgør mere end 45 vægtprocent.b) Mærkningen skal indeholde angivelsen »koffeinfri« for produkter i bilagets punkt 1, på betingelse af at det vandfrie koffeinindhold ikke overstiger 0,3 vægtprocent af tørstofindholdet hidrørende fra kaffe. Disse angivelser skal figurere i samme synsfelt som varebetegnelsen.c) For de produkter, der er defineret i bilagets punkt l, litra c), og punkt 2, litra c), skal mærkningen indeholde angivelsen: »sukret med. . .«, »konserveret med. . .«, »tilsat. . .« eller »brændt med. . .« efterfulgt af betegnelsen/betegnelserne på den/de anvendte sukkerart/sukkerarter.Disse angivelser skal figurere i samme synsfelt som varebetegnelsen.d) Mærkningen skal angive mindsteindholdet af tørstof hidrørende fra kaffe for de produkter, der er defineret i bilagets punkt 1, litra b) og c), eller mindsteindholdet af tørstof hidrørende fra cikorie for de produkter, der er defineret i bilagets punkt 2, litra b) og c). Tørstofindholdet udtrykkes i vægtprocent af det færdige produkt.Artikel 3 For de i bilaget omhandlede produkter vedtager medlemsstaterne ikke nationale bestemmelser, som ikke er foreskrevet i dette direktiv.Artikel 4 Proceduren i artikel 5 finder anvendelse i forbindelse med afgørelser om tilpasning af dette direktiv til de almindelige fællesskabsbestemmelser, der gælder for levnedsmidler.Artikel 5 1. Kommissionen bistås af Den Stående Levnedsmiddelkomité, i det følgende benævnt »komitéen«, der består af medlemsstaternes repræsentanter, og som har Kommissionens repræsentant som formand.2. Kommissionens repræsentant forelægger komitéen et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Komitéen afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster. Den udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i komitéen tillægges de stemmer, der afgives af medlemsstaternes repræsentanter, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.Kommissionen vedtager de påtænkte foranstaltninger, når de er i overensstemmelse med komitéens udtalelse.Er de påtænkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med komitéens udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelægger Kommissionen straks Rådet et forslag om de foranstaltninger, der skal træffes. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal.Har Rådet ved udløbet af en frist på tre måneder fra forslagets forelæggelse ikke truffet nogen afgørelse, vedtager Kommissionen de foreslåede foranstaltninger.Artikel 6 Direktiv 77/436/EØF ophæves med virkning fra den 13. september 2000.Henvisninger til nævnte direktiv betragtes som henvisninger til nærværende direktiv.Artikel 7 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 13. september 2000. De underretter straks Kommissionen herom.Disse love og bestemmelser anvendes på en sådan måde, at:- markedsføring af de i bilaget definerede produkter, der er i overensstemmelse med definitionerne og bestemmelserne i dette direktiv, tillades fra den 13. september 2000.- markedsføring af produkter, som ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, forbydes fra den 13. september 2001. Det er dog tilladt at markedsføre produkter, som ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, men som i overensstemmelse med direktiv 77/436/EØF er mærket inden den 13. september 2001, indtil lagrene er opbrugt.Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne.2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale bestemmelser, som de vedtager på dette direktivs område.Artikel 8 Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Artikel 9 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 22. februar 1999.På Europa-Parlamentets vegneJ. M. GIL-ROBLESFormandPå Rådets vegneK.-H. FUNKEFormand(1) EFT C 231 af 9. 8. 1996, s. 24.(2) EFT C 56 af 24. 2. 1997, s. 20.(3) Europa-Parlamentets udtalelse af 23 oktober 1997 (EFT C 339 af 10. 11. 1997, s. 129), Rådets fælles holdning af 30 april 1998 (EFT C 204 af 30. 6. 1998, s. 25), Europa-Parlamentets afgørelse af 16. september 1998 (EFT C 313 af 12. 10. 1998, s. 90), Rådets afgørelse af 25. januar 1999 og Europa-Parlamentets afgørelse af 11. februar 1999.(4) EFT L 172 af 12. 7. 1977, s. 20. Direktivet er senest ændret ved tiltrædelsesakten af 1985.(5) EFT L 51 af 25. 2. 1980, s. 1. Direktivet er senest ændret ved direktiv 87/356/EØF (EFT L 192 af 11. 7. 1987, s. 48).(6) EFT L 33 af 8. 2. 1979, s. 1. Direktivet er senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/4/EF (EFT L 43 af 14. 2. 1997, s. 21).(7) EFT L 291 af 19. 11. 1969, s. 9.BILAG PRODUKTERNES BETEGNELSER, DEFINITIONER OG KARAKTERISTISKE EGENSKABER 1) Kaffeekstrakt eller opløselig kaffeekstrakt eller pulverkaffe eller instant kaffe Det koncentrerede produkt, der er fremstillet ved ekstraktion af brændte kaffebønner udelukkende med vand som ekstraktionsmiddel, med udelukkelse af enhver hydrolyseproces, der involverer tilsætning af syre eller base. Ud over teknisk uundgåelige, uopløselige stoffer og uopløselige olier hidrørende fra kaffen må dette produkt kun indeholde de opløselige og aromatiske bestanddele af kaffen. Medlemsstaterne sikrer sig, at de metoder, der finder anvendelse ved fastlæggelsen af pulverkaffes frie og samlede kulhydratindhold, er i overensstemmelse med punkt 1 og 2 i bilaget til Rådets direktiv 85/591/EØF af 20. december 1985 om indførelse af fælles prøveudtagnings- og analysemetoder til kontrol af levnedsmidler (1), og at de er validerede eller normaliserede eller snarest muligt bliver det.Tørstofindholdet hidrørende fra kaffe skal udgøre:a) mindst 95 vægtprocent for kaffeekstraktb) mellem 70 og 85 vægtprocent for kaffeekstraktpastac) mellem 15 og 55 vægtprocent for flydende kaffeekstrakt.Kaffeekstrakt i fast form eller i pastaform må ikke indeholde andre end de fra ekstraktionen hidrørende bestanddele. Flydende kaffeekstrakt må indeholde spiselige, brændte eller ubrændte, sukkerarter i en mængde, som ikke overstiger 12 vægtprocent.2) Cikorieekstrakt eller opløselig cikorie eller instant cikorie Det koncentrerede produkt, som er fremstillet ved ekstraktion af brændt cikorie udelukkende med vand som ekstraktionsmiddel, med udelukkelse af enhver hydrolyseproces, der involverer tilsætning af syre eller base.Ved cikorie forstås rødder af Cichorium intybus L., som ikke anvendes til produktion af julesalat (witloofcikorie), og som er forsvarligt rengjorte med henblik på tørring og brænding, og som benyttes til tilberedning af drikkevarer.Tørstofindholdet hidrørende fra cikorie skal udgørea) mindst 95 vægtprocent for cikorieekstraktb) mellem 70 og 85 vægtprocent for cikorieekstraktpastac) mellem 25 og 55 vægtprocent for flydende cikorieekstrakt.For så vidt angår cikorieekstrakt i fast form eller i pastaform må stoffer, som ikke hidrører fra cikorie, ikke overstige 1 vægtprocent.Flydende cikorieekstrakt må indeholde spiselige, brændte eller ubrændte, sukkerarter i en mængde, som ikke overstiger 35 vægtprocent.(1) EFT L 372 af 31. 12. 1985, s. 50.


Avis juridique important

|

32003L0074

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/74/EF af 22. september 2003 om ændring af Rådets direktiv 96/22/EF om forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af beta-agonister i husdyrbrug

EU-Tidende nr. L 262 af 14/10/2003 s. 0017 - 0021

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/74/EFaf 22. september 2003om ændring af Rådets direktiv 96/22/EF om forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af beta-agonister i husdyrbrugEUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 152, stk. 4, litra b),under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg(2),efter høring af Regionsudvalget,efter proceduren i traktatens artikel 251(3), ogud fra følgende betragtninger:(1) Ved artikel 3, litra a), i Rådets direktiv 96/22/EF(4) er det fastsat, at medlemsstaterne skal forbyde indgift i husdyr af stoffer med bl.a. østrogen, androgen eller gestagen virkning. Hvad angår husdyr tillades anvendelse af disse stoffer dog, men alene i terapeutisk øjemed eller til zooteknisk behandling i overensstemmelse med bestemmelserne i direktivets artikel 4, 5 og 7.(2) Ved artikel 11, stk. 2, i direktiv 96/22/EF er det fastsat, at medlemsstaterne skal forbyde indførsel fra tredjelande af husdyr og akvakulturdyr, som har fået indgivet de stoffer eller produkter, der er omhandlet i dette direktivs artikel 3, litra a), medmindre bestemmelserne og kravene i direktivets artikel 4, 5 og 7 er overholdt i forbindelse med indgivelsen, samt indførsel af kød eller produkter, der er fremstillet af dyr, som det er forbudt at indføre.(3) På baggrund af resultaterne af den tvistbilæggelsessag, som Amerikas Forenede Stater og Canada havde indbragt for Verdenshandelsorganisationen (WTO) (hormonsagen)(5), og WTO-tvistbilæggelsesorganets henstillinger herom af 13. februar 1998 indledte Kommissionen omgående en supplerende risikoanalyse i overensstemmelse med aftalen om sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger (WTO-GATT 1994)(6), som fortolket af appelorganet i hormonsagen, af seks hormonale stoffer (østradiol 17 ß, testosteron, progesteron, trenbolonacetat, zeranol og melengestrolacetat), hvis indgift i dyr til vækstfremmende formål er forbudt ifølge direktiv 96/22/EF.(4) Samtidig iværksatte og finansierede Kommissionen en række specifikke videnskabelige undersøgelser og forskningsprojekter vedrørende nævnte seks hormoner for at indhente så mange som muligt af de manglende videnskabelige oplysninger, jf. WTO-panelets fortolkninger og konklusioner og appelorganets rapporter i hormonsagen. Kommissionen rettede desuden specifikke anmodninger til USA, Canada og andre tredjelande, som tillader indgift af disse seks hormoner i dyr til vækstfremmende formål, og offentliggjorde opfordringen(7) til alle interesserede parter, herunder erhvervet, om at fremlægge alle relevante, nylige data og oplysninger i deres besiddelse, som kunne benyttes ved den supplerende risikoanalyse.(5) Den 30. april 1999 afgav Den Videnskabelige Komité for Veterinærforanstaltninger med henblik på Folkesundheden på anmodning af Kommissionen en udtalelse om vurderingen af de potentielle negative virkninger for menneskers helbred af hormonrester i oksekød og oksekødsprodukter. Heri konkluderer komitéen i hovedsagen, at der for det første, hvad angår overdreven indtagelse af hormonrester og metabolitter deraf og i betragtning af hormoners iboende egenskaber og de epidemiologiske konklusioner, er identificeret en risiko for forbrugeren med afgørende beviser på forskelligt niveau for de seks vurderede hormoner, at der for det andet for de seks hormoner kunne forventes endocrine, udviklingsmæssige, immunologiske, neurobiologiske, immunotoksiske, genotoksiske og kræftfremkaldende virkninger, og at præpubertale børn blandt de forskellige mulige risikogrupper var den, der gav anledning til størst bekymring, samt at der for det tredje i betragtning af hormoners iboende egenskaber og de epidemiologiske konklusioner ikke kunne fastslås noget tærskelniveau for og derfor ikke nogen Acceptabel Daglig Indtagelse (ADI) af nogen af de seks vurderede hormoner, når de indgives i hornkvæg til vækstfremmende formål.(6) Særlig hvad angår anvendelse af østradiol 17 ß som vækstfremmer, var det komitéens vurdering, at nye oplysninger tyder på, at det må betragtes som et komplet carcinogen, da det har både tumorfremkaldende og tumorfremmende virkninger, samt de i øjeblikket foreliggende data ikke muliggør et kvantitativt skøn med hensyn til risikoen.(7) Hvad angår de andre fem hormoner (testosteron, progesteron, trenbolonacetat, zeranol og melengestrolacetat) er det komitéens vurdering, at den disponible viden ikke tillader et kvantitativt skøn med hensyn til risikoen for forbrugerne til trods for de foreliggende individuelle toksikologiske og epidemiologiske data, som er taget i betragtning.(8) Efter komitéens udtalelse af 30. april 1999 fik Kommissionen forelagt nye og senere oplysninger om nogle af de pågældende seks hormoner af Det Forenede Kongeriges "Veterinary Products Committee" (i oktober 1999) af EF's Udvalg for Veterinærmedicinske Præparater (i december 1999) og af Joint FAO/WHO Expert Committee on Food Additives (JECFA) (i februar 2000). Udvalget for Veterinærmedicinske Præparater noterede sig navnlig, at østradiol 17 ß først får kræftfremkaldende virkning efter længerevarende eksponering og ved doser, der er væsentligt højere end dem, der kræves for at få et (østrogent) fysiologisk resultat. Alle disse seneste videnskabelige oplysninger blev forelagt komitéen, som gennemgik dem og den 3. maj 2000 konkluderede, at der ikke forelå overbevisende data og argumenter, der berettigede til en revision af de konklusioner, den havde draget i sin udtalelse af 30. april 1999. Komitéen bekræftede i sin udtalelse af 10. april 2002 gyldigheden af sin foregående udtalelse, som den havde gennemgået på grundlag af de seneste videnskabelige oplysninger.(9) Navnlig østradiol 17 ß kan potentielt indgives i alle husdyr, hvorfor indtagelsen af restkoncentrationer for alle befolkningsgrupper, især højrisikogrupperne, kan være særlig relevant. Det er vigtigt for at beskytte menneskers sundhed, at en sådan indtagelse undgås. Endvidere vil den rutinemæssige anvendelse af ovennævnte stoffer til at fremme dyrs vækst sandsynligvis føre til større koncentration af disse stoffer i miljøet.(10) Under hensyntagen til resultaterne af risikoanalysen og alle andre relevante oplysninger konkluderes, at det for at nå det valgte niveau for beskyttelse i Fællesskabet mod de risici, som rutinemæssig anvendelse af disse hormoner til vækstfremmende formål og indtagelse af restkoncentrationer, der forekommer i kød af dyr, som har fået indgivet disse hormoner til vækstfremmende formål, medfører navnlig for menneskers sundhed, er nødvendigt at opretholde det permanente forbud, der er indført ved direktiv 96/22/EF, mod østradiol 17 ß og fortsat at anvende forbuddet mod de andre fem hormoner (testosteron, progesteron, trenbolonacetat, zeranol og melengestrolacetat) på et midlertidigt grundlag. Endvidere bør det midlertidige forbud mod disse fem hormoner i henhold til artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed(8) fortsat gælde, medens Fællesskabet indhenter mere fuldstændige videnskabelige oplysninger fra enhver kilde, som kan kaste lys over og udfylde lakunerne i den aktuelle viden om disse stoffer.(11) Anvendelsen af visse af ovennævnte stoffer i terapeutisk øjemed, hvor det er nødvendigt, eller til zooteknisk behandling kan dog fortsat tillades, da den sandsynligvis ikke udgør en fare for folkesundheden på grund af behandlingernes art og begrænsede varighed, de begrænsede mængder, der indgives, og de strenge betingelser, der er fastlagt i direktiv 96/22/EF for at hindre et muligt misbrug.(12) På baggrund af de eksisterende oplysninger er det hensigtsmæssigt at begrænse eksponeringen for østradiol 17 ß og kun tillade de behandlinger, som der ikke er noget realistisk, effektivt alternativ til. Der findes i almindelighed alternative behandlinger eller strategier til erstatning af brugen af østradiol 17 ß til terapeutiske eller zootekniske formål. Alligevel viser undersøgelser, at der for øjeblikket ikke i alle medlemsstaterne findes realistiske og effektive alternativer til visse behandlinger, som for øjeblikket er tilladt. Af hensyn til de nødvendige tilpasninger og navnlig for at kunne anvende proceduren for godkendelse eller gensidig anerkendelse af de påkrævede lægemidler er det hensigtsmæssigt inden for et nærmere fastsat tidsrum at udfase brugen af østradiol 17 ß til fremkaldelse af brunst. Det er også hensigtsmæssigt at bibeholde muligheden for at tillade stoffets brug til behandlingen af visse lidelser (fostermaceration eller -mumifikation hos kvæg og pyometra i kvæg), som har alvorlige følger for dyrs sundhed og velfærd, under strenge og kontrollerbare betingelser, så enhver form for misbrug og uacceptabel risiko for folkesundheden forebygges. Det er nødvendigt inden for et fastsat tidsrum at tage denne mulighed op til fornyet vurdering.(13) Ændringerne af direktiv 96/22/EF er nødvendige for at nå det valgte niveau for sundhedsbeskyttelse mod restkoncentrationer i kød af husdyr, som til vækstfremmende formål behandles med disse hormoner under overholdelse af de generelle principper i fødevarelovgivningen, jf. forordning (EF) nr. 178/2002, og Fællesskabets internationale forpligtelser. Endvidere findes der i øjeblikket ikke andre teknisk og økonomisk realistiske midler, som er væsentlig mindre begrænsende for handlen, og som lige så effektivt kan føre til det valgte niveau for sundhedsbeskyttelse. Desuden er det også nødvendigt at foretage mindre ændringer i affattelsen, navnlig efter at en række direktiver er erstattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for veterinærlægemidler(9) -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1I direktiv 96/22/EF foretages følgende ændringer:1) Artikel 2 og 3 affattes således:"Artikel 2Medlemsstaterne forbydera) markedsføring af de stoffer, der er anført i bilag II, liste A, med henblik på indgift i dyr af alle arterb) markedsføring af de stoffer, der er anført i bilag II, liste B, med henblik på indgift i dyr, hvoraf kød og produkter er bestemt til konsum, til andre formål end dem, der er omhandlet i artikel 4, nr. 2), og artikel 5a.Artikel 3Medlemsstaterne forbyder med hensyn til de stoffer, der er anført i bilag II, og forbyder midlertidigt med hensyn til de stoffer, der er anført i bilag III:a) indgift af ovennævnte stoffer i husdyr eller akvakulturdyr på en hvilken som helst mådeb) - besiddelse, medmindre det sker under officiel kontrol, af de i litra a) omhandlede dyr, og- markedsføring eller slagtning med henblik på konsum af husdyrder indeholder de i bilag II og III anførte stoffer, eller hvori der er konstateret sådanne stoffer, medmindre det kan bevises, at dyrene er blevet behandlet i overensstemmelse med artikel 4, 5 eller 5ac) markedsføring med henblik på konsum af akvakulturdyr, som er indgivet de ovenfor nævnte stoffer, samt forarbejdede produkter af sådanne dyrd) markedsføring af kød af de i litra b) omhandlede dyre) forarbejdning af det i litra d) omhandlede kød."2) I artikel 4, nr. 1), udgår "østradiol 17 ß,".3) Artikel 5, stk. 1, første punktum, affattes således:"Uanset artikel 3, litra a), og med forbehold af artikel 2 kan medlemsstaterne tillade indgift i husdyr med henblik på zooteknisk behandling af veterinærlægemidler med østrogen (bortset fra østradiol 17 ß og esterlignende derivater heraf), androgen eller gestagen virkning, som er tilladt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for veterinærlægemidler(10)."4) Følgende artikel tilføjes:"Artikel 5a1. Uanset artikel 3, litra a), og med forbehold af artikel 2 og artikel 11a kan medlemsstaterne i overensstemmelse med direktiv 2001/82/EF tillade indgift i husdyr af veterinærlægemidler, der indeholder østradiol 17 ß eller esterlignende derivater heraf til:- behandling af fostermaceration eller -mumifikation hos kvæg eller- behandling af kvæg for pyometra.2. Uanset artikel 3, litra a), og med forbehold af artikel 2 kan medlemsstaterne i overensstemmelse med direktiv 2001/82/EF tillade indgift i husdyr af veterinærlægemidler, der indeholder østradiol 17 ß eller esterlignende derivater heraf til fremkaldelse af brunst i kvæg, heste, får eller geder indtil den 14. oktober 2006.3. Behandlingen skal foretages direkte af en dyrlæge på husdyr, som er tydeligt identificeret. Behandlingen skal registreres af den ansvarlige dyrlæge. Denne skal mindst anføre følgende oplysninger i et register, som kan være det, der omhandles i direktiv 2001/82/EF:- det indgivne produkt- behandlingens art- datoen for behandling- de behandlede dyrs identitet- udløbsdatoen for tilbageholdelsesperioden.Registret stilles på begæring til rådighed for den kompetente myndighed.Personer, der holder avlsdyr, må ikke på bedriften opbevare veterinærlægemidler, der indeholder østradiol 17 ß eller esterlignende derivater heraf."5) Artikel 6, stk. 1, affattes således:"1. Hormonprodukter og beta-agonister, som indgives husdyr i overensstemmelse med artikel 4, 5 eller 5a, skal opfylde kravene i direktiv 2001/82/EF."6) Artikel 7, stk. 1, første afsnit, affattes således:"1. Medlemsstaterne kan med henblik på handel tillade markedsføring af avlsdyr eller udtjente avlsdyr, der i deres tid som avlsdyr har været underkastet en af de behandlinger, der er omhandlet i artikel 4, 5 eller 5a, eller de kan give tilladelse til, at der anvendes EF-stempel på kød fra sådanne dyr, hvis betingelserne i artikel 4, 5 eller 5a og de tilbageholdelsesperioder, der er fastsat i tilladelsen til markedsføring, er overholdt."7) Artikel 8 ændres således:a) Nr. 1 affattes således:"1) at kun personer som er bemyndiget dertil i henhold til deres nationale lovgivning jf. artikel 68 i direktiv 2001/82/EF ligger inde med de i artikel 2 og 3 omhandlede stoffer i forbindelse med indførsel, produktion, oplagring, distribution, salg og anvendelse heraf".b) I nr. 2, litra a), ændres "stoffer og produkter, der i henhold til artikel 2 er forbudt" til "stoffer, der er forbudt, jf. artikel 2 og 3".c) I nr. 2, litra d), ændres "i artikel 4 og 5" til "i artikel 4, 5 og 5a".d) Fodnote 2 nederst på siden udgår, og fodnote 3 bliver fodnote 2.8) Artikel 11, stk. 2, litra a), ændres således:a) I nr. i) ændres "artikel 2, litra a)" til "bilag II, liste A".b) Nr. ii) affattes således:"ii) som har fået indgivet de stoffer, som er omhandlet i bilag II, liste B, og bilag III, medmindre bestemmelserne og kravene i artikel 4, 5, 5a og 7 er overholdt i forbindelse med indgivelsen og den tilbageholdelsesperiode, der er anført i internationale anbefalinger, er overholdt."9) Følgende artikel indsættes:"Artikel 11aKommissionen aflægger til Europa-Parlamentet og Rådet inden to år fra den 14. oktober 2003 en rapport om, hvorvidt der findes alternative veterinærlægemidler til dem, der indeholder østradiol 17 ß eller esterlignende derivater heraf til behandling af fostermaceration eller -mumifikation hos kvæg og til behandling af kvæg for pyometra, og forelægger det følgende år Europa-Parlamentet og Rådet alle nødvendige forslag om udskiftning af disse stoffer.Hvad angår stofferne i bilag III søger Kommissionen ligeledes yderligere oplysninger under hensyntagen til de seneste videnskabelige data fra alle kilder og tager løbende foranstaltningerne op til fornyet overvejelse med henblik på, når det er relevant, at forelægge Europa-Parlamentet og Rådet alle nødvendige forslag."10) Følgende artikel indsættes:"Artikel 14aUanset artikel 3 og 5a og med forbehold af artikel 2 gælder for husdyr, for hvilke det kan attesteres, at de inden den 14. oktober 2004 har fået indgivet østradiol 17 ß eller esterlignende derivater heraf i terapeutisk eller zooteknisk øjemed, de samme bestemmelser som dem, der er fastlagt for de stoffer, der er tilladt i henhold til artikel 4, nr. 1, med hensyn til terapeutisk anvendelse, og artikel 5, med hensyn til zooteknisk anvendelse."11) Alle henvisninger til "direktiv 81/851/EØF" eller "direktiv 81/852/EØF" skal læses som henvisninger til "direktiv 2001/82/EF".12) Bilaget til direktiv 96/22/EF bliver "Bilag I", og bilag II og III i bilaget til nærværende direktiv tilføjes.Artikel 21. Medlemsstaterne sætter de fornødne love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 14. oktober 2004. De underretter straks Kommissionen herom.Disse bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.Artikel 3Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.Artikel 4Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 22. september 2003.På Europa-Parlamentets vegneP. CoxFormandPå Rådets vegneR. ButtiglioneFormand(1) EFT C 337 E af 28.11.2000, s. 163, og EFT C 180 E af 26.6.2001, s. 190.(2) EFT C 14 af 16.1.2001, s. 47.(3) Europa-Parlamentets udtalelse af 1.2.2001 (EFT C 267 af 21.9.2001, s. 53), Rådets fælles holdning af 20.2.2003 (EUT C 90 E af 15.4.2003, s. 1) og Europa-Parlamentets afgørelse af 2.7.2003 (endnu ikke offentliggjort i EUT). Rådets afgørelse af 22.7.2003.(4) EFT L 125 af 23.5.1996, s. 3.(5) WT/DS26/R/USA og WT/DS48/R/CAN (panelrapporter) og AB-1997-4 (appelorganets rapport).(6) EFT L 336 af 23.12.1994, s. 40.(7) EFT C 56 af 26.2.1999, s. 17.(8) EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.(9) EFT L 311 af 28.11.2001, s. 1.(10) EFT L 311 af 28.11.2001, s. 1.BILAG"BILAG IIListe over forbudte stoffer:Liste A:- Thyreostatika- Stilbener, stilbenderivater, salte og estere heraf.Liste B:- Østradiol 17 ß og esterlignende derivater heraf- Beta-agonister.BILAG IIIListe over midlertidigt forbudte stoffer:Stoffer med østrogen (bortset fra østradiol 17 ß og esterlignende derivater heraf), androgen eller gestagen virkning."


Avis juridique important

|

32002L0049

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/49/EF af 25. juni 2002 om vurdering og styring af ekstern støj - Kommissionens erklæring i Forligsudvalget vedrørende direktivet om vurdering og styring af ekstern støj

EF-Tidende nr. L 189 af 18/07/2002 s. 0012 - 0026

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/49/EFaf 25. juni 2002om vurdering og styring af ekstern støjEUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1,under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(2),under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget(3),efter proceduren i traktatens artikel 251(4), på grundlag af Forligsudvalgets fælles udkast af 8. april 2002 ogud fra følgende betragtninger:(1) Det er en integreret del af Fællesskabets politik at nå et højt beskyttelsesniveau inden for sundhed og miljø, og en af målsætningerne er beskyttelse mod støj. I grønbogen om fremtidens støjpolitik tog Kommissionen støj i miljøet op som et af de vigtigste miljøproblemer i Europa.(2) Europa-Parlamentet støttede i sin beslutning af 10. juni 1997(5) Kommissionens grønbog, opfordrede kraftigt til, at der i et direktiv om nedbringelse af ekstern støj blev fastlagt specifikke foranstaltninger og tiltag, og bemærkede, at der manglede pålidelige og sammenlignelige data om de forskellige støjkilder.(3) En fælles indikator samt fælles metoder til støjberegning og -måling i nærheden af lufthavne blev fastlagt i Kommissionens meddelelse af 1. december 1999 om lufttransport og miljø. Der er i dette direktivs bestemmelser taget hensyn til denne meddelelse.(4) Nogle kategorier støj fra produkter er allerede omfattet af fællesskabslovgivning, f.eks. Rådets direktiv 70/157/EØF af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om tilladt støjniveau og udstødningssystemer for motordrevne køretøjer(6), Rådets direktiv 77/311/EØF af 29. marts 1977 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om støjniveauet i ørehøjde for førere af landbrugs- og skovbrugstraktorer(7), Rådets direktiv 80/51/EØF af 20. december 1979 om begrænsning af støj fra subsoniske luftfartøjer(8) med supplerende direktiver, Rådets direktiv 92/61/EØF af 30. juni 1992 om standardtypegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne køretøjer(9) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/14/EF af 8. maj 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om støjemission i miljøet fra maskiner til udendørs brug(10).(5) Nærværende direktivs formål er bl.a. at danne grundlag for udvikling og supplering af gældende fællesskabsforanstaltninger vedrørende støj fra væsentlige kilder, navnlig vej- og skinnekøretøjer og -infrastruktur, luftfartøjer, udendørs og industrielt udstyr og mobile maskiner, samt for udvikling af supplerende foranstaltninger på kort, mellemlang og lang sigt.(6) Nogle kategorier støj, f.eks. støj inde i transportmidler og støj fra huslige gøremål, bør ikke være omfattet af nærværende direktiv.(7) I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet i traktatens artikel 5 nås traktatens mål om et højt miljø- og sundhedsbeskyttelsesniveau bedre ved at supplere medlemsstaternes indsats med en fællesskabsindsats, der resulterer i en generel forståelse af støjproblemet. Data om niveauer for ekstern støj bør derfor indsamles, sammenstilles eller rapporteres efter sammenlignelige kriterier. Dette forudsætter anvendelse af harmoniserede indikatorer og evalueringsmetoder samt kriterier for standardisering af støjkortlægning. Sådanne kriterier og metoder fastlægges bedst af Fællesskabet.(8) Det er også nødvendigt at fastlægge fælles metoder til vurdering af ekstern støj og en definition af grænseværdier i form af harmoniserede indikatorer for bestemmelse af støjniveauer. Det er op til medlemsstaterne at sætte konkrete tal på de grænseværdier, der måtte blive tale om, idet der bl.a. tages hensyn til, at forebyggelsesprincippet bør anvendes for at bevare rolige områder i bymæssig bebyggelse.(9) De valgte fælles støjindikatorer er Lden til vurdering af gene og Lnight til vurdering af søvnforstyrrelser. Det kan også være nyttigt at tillade medlemsstaterne at anvende supplerende indikatorer med henblik på at overvåge særlige støjsituationer eller holde dem under kontrol.(10) Strategisk støjkortlægning bør være obligatorisk i områder af særlig interesse, da en sådan kan opfange de nødvendige data til illustration af de støjniveauer, der opfattes i det pågældende område.(11) I sådanne områder af særlig interesse bør handlingsplanerne fokusere på de væsentligste problemer, og de bør udarbejdes af de kompetente myndigheder i tæt kontakt med offentligheden.(12) For at nå så bredt ud til offentligheden som muligt bør man vælge de mest hensigtsmæssige informationskanaler.(13) Indsamling af data og konsolidering af relevante fællesskabsdækkende rapporter er et nødvendigt grundlag for Fællesskabets fremtidige politik og for at kunne informere offentligheden bedre.(14) Kommissionen bør regelmæssigt evaluere anvendelsen af dette direktiv.(15) De tekniske bestemmelser for vurderingsmetoderne bør efter behov suppleres og tilpasses til den tekniske og videnskabelige udvikling samt til udviklingen inden for europæisk standardisering.(16) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(11) -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1Formål1. Dette direktiv har til formål at etablere en fælles fremgangsmåde med henblik på, på et prioriteret grundlag, at undgå, forebygge eller begrænse de skadelige virkninger, herunder gener, der skyldes eksponering for ekstern støj. Der skal med henblik herpå gradvis iværksættes følgende foranstaltninger:a) eksponeringen for ekstern støj bestemmes på grundlag af kortlægning af støj ved vurderingsmetoder, der er fælles for medlemsstaterneb) der sørges for, at oplysninger om ekstern støj og dens virkninger stilles til rådighed for offentlighedenc) medlemsstaterne vedtager handlingsplaner, der er baseret på resultaterne af støjkortlægningen med henblik på at forebygge og reducere ekstern støj, når det er nødvendigt, og navnlig når eksponeringsgraden kan indebære skadelige virkninger for menneskers sundhed, samt med henblik på at opretholde støjmiljøets kvalitet, når denne er tilfredsstillende.2. Dette direktiv har også til formål at skabe grundlag for, at der udvikles fællesskabsforanstaltninger til at reducere støj, der hidrører fra væsentlige kilder, navnlig vej- og skinnekøretøjer og -infrastruktur, luftfartøjer, udendørs og industrielt udstyr og mobile maskiner. Med henblik herpå forelægger Kommissionen senest den 18. juli 2006 Europa-Parlamentet og Rådet passende lovgivningsmæssige forslag. I den forbindelse bør der tages hensyn til resultaterne af den i artikel 10, stk. 1, nævnte rapport.Artikel 2Anvendelsesområde1. Dette direktiv gælder for ekstern støj, som mennesker udsættes for navnlig i bebyggede områder, i offentlige parker eller andre stille områder i byområder, i stille områder på åbent land, nær skoler, hospitaler og andre støjfølsomme bygninger og områder.2. Dette direktiv gælder ikke for støj, der forårsages af den udsatte person selv, støj fra hjemlige gøremål, fra naboer, støj på arbejdspladsen og støj i transportmidler eller støj, der skyldes militære aktiviteter i militærområder.Artikel 3DefinitionerI dette direktiv forstås ved:a) "ekstern støj": uønskede eller skadelige udendørslyde fremkommet ved menneskers aktiviteter, herunder støj fra transport, vej-, jernbane- eller flytrafik og fra industrianlæg som defineret i bilag I til Rådets direktiv 96/61/EF af 24. september 1996 om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening(12)b) "skadelige virkninger": negativ påvirkning af menneskets sundhedc) "gene": graden af gener fra ekstern støj som fastlagt ved beboerundersøgelserd) "støjindikator": et fysisk mål til beskrivelse af ekstern støj, som har sammenhæng med en skadelig virkninge) "vurdering": enhver metode til at beregne, bestemme, vurdere eller måle talværdien af en støjindikator eller de tilknyttede skadelige virkningerf) "Lden" (dag-aften-nat-støjindikator): støjindikator for samlet gene som nærmere defineret i bilag Ig) "Lday" (støjindikator for dagperioden): støjindikator for gener om dagen som nærmere defineret i bilag Ih) "Levening" (støjindikator for aftenperioden): støjindikator for gener i aftenperioden som nærmere defineret i bilag Ii) "Lnight" (støjindikator for natperioden): støjindikator for søvnforstyrrelser som nærmere defineret i bilag Ij) "dosis/effekt-forhold": sammenhængen mellem talværdien af en støjindikator og en skadelig virkningk) "byområde": en del af et område afgrænset af medlemsstaten, med et indbyggertal på over 100000 personer og en sådan befolkningstæthed, at medlemsstaten betragter den som et byområdel) "stille område i et byområde": et område afgrænset af den kompetente myndighed, der f.eks. ikke fra nogen støjkilde udsættes for en Lden-værdi eller anden relevant støjindikator, der ligger over en bestemt værdi, som medlemsstaten fastlæggerm) "stille område på åbent land": et område afgrænset af den kompetente myndighed, der ikke forstyrres af støj fra trafik, industri eller fritidsaktivitetern) "større vej": en regional, national eller international vej, udpeget af medlemsstaten, hvor der passerer over 3 mio. køretøjer om åreto) "større jernbane": en jernbane, udpeget af medlemsstaten, hvor der passerer over 30000 tog om åretp) "større lufthavn": en civil lufthavn, udpeget af medlemsstaten, med mere end 50000 operationer om året (en operation er en start eller en landing), dog ikke medregnet træningsoperationer med små flyq) "støjkortlægning": præsentation af data om en eksisterende eller forudsagt støjsituation i form af en støjindikator, der angiver overskridelse af enhver relevant gældende grænseværdi, antal berørte personer i et bestemt område eller antal boliger udsat for bestemte værdier af en støjindikator i et bestemt områder) "strategisk støjkort": et kort bestemt til samlet vurdering af støjeksponeringen i et bestemt område fra forskellige støjkilder eller til generelle prognoser for det pågældende områdes) "grænseværdi": en Lden-værdi eller en Lnight-værdi, og, når det er relevant, en Lday-værdi og en Levening-værdi, som fastsat af medlemsstaten, hvis overskridelse får de ansvarlige myndigheder til at overveje eller indføre støjbekæmpelsesforanstaltninger; grænseværdierne kan være forskellige for forskellige typer støj (vejstøj, jernbanestøj, flystøj, industristøj osv.), forskellige omgivelser og forskellig støjfølsomhed hos befolkningerne; de kan også være forskellige for eksisterende situationer og for nye situationer (hvor der er en ændring i situationen med hensyn til støjkilde eller anvendelsen af omgivelserne)t) "handlingsplan": en plan med foranstaltninger beregnet på håndtering af støjproblemer og -virkninger, herunder om fornødent støjreduktionu) "støjplanlægning": bekæmpelse af fremtidig støj ved planlagte foranstaltninger som f.eks. fysisk planlægning, trafiksystemudvikling, trafikplanlægning, bekæmpelse gennem afskærmning og isolering samt støjbekæmpelse ved kildenv) "offentligheden": en eller flere fysiske eller juridiske personer og, i overensstemmelse med national lovgivning eller praksis, disses sammenslutninger, organisationer eller grupper.Artikel 4Gennemførelse og ansvarsområder1. Medlemsstaterne udpeger på relevante niveauer de myndigheder eller organer, der er ansvarlige for gennemførelsen af dette direktiv, herunder de myndigheder, der skal:a) udarbejde og, hvor det er relevant, godkende støjkort og handlingsplaner for byområder og for større veje, større jernbaner og større lufthavneb) indsamle støjkort og handlingsplaner.2. Medlemsstaterne stiller de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, til rådighed for Kommissionen og for offentligheden senest den 18. juli 2005.Artikel 5Støjindikatorer og deres anvendelse1. Medlemsstaterne anvender støjindikatorerne Lden og Lnight i bilag I til udarbejdelse og revision af strategiske støjkort i henhold til artikel 7.Indtil det bliver obligatorisk at anvende fælles vurderingsmetoder til bestemmelse af Lden og Lnight, kan eksisterende nationale støjindikatorer og dertil knyttede data anvendes af medlemsstaterne til dette formål og skal omregnes til ovennævnte indikatorer. Disse data må højst være tre år gamle.2. Medlemsstaterne kan anvende supplerende støjindikatorer til særlige formål som anført i bilag I, punkt 3.3. Medlemsstaterne kan anvende andre støjindikatorer end Lden og Lnight til støjplanlægning og støjzoneopdeling.4. Senest den 18. juli 2005 sender medlemsstaterne Kommissionen oplysninger om alle relevante grænseværdier, der er i kraft eller under udarbejdelse på deres område, udtrykt som Lden og Lnight og, hvor det er relevant, Lday og Levening for vejstøj, jernbanestøj, flystøj omkring lufthavne og støj fra industrianlæg, sammen med en redegørelse for grænseværdiernes indførelse.Artikel 6Vurderingsmetoder1. Lden- og Lnight-værdierne bestemmes ved hjælp af de vurderingsmetoder, der er defineret i bilag II.2. De fælles vurderingsmetoder til bestemmelse af Lden og Lnight fastlægges af Kommissionen efter proceduren i artikel 13, stk. 2, ved en revision af bilag II. Medlemsstaterne kan, indtil disse metoder er vedtaget, anvende vurderingsmetoder, der tilpasses i henhold til bilag II, og som er baseret på metoderne i deres egen lovgivning. De skal i så fald dokumentere, at disse metoder giver resultater, der svarer til dem, der opnås med metoderne i bilag II, punkt 2.2.3. Skadelige virkninger vurderes ved hjælp af de dosis/effekt-forhold, der er anført i bilag III.Artikel 7Strategisk støjkortlægning1. Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder senest den 30. juni 2007 har udarbejdet og, hvor det er relevant, godkendt strategiske støjkort over situationen i det foregående kalenderår for alle byområder med over 250000 indbyggere og for alle større veje, hvor der passerer over 6 mio. køretøjer om året, større jernbaner, hvor der passerer over 60000 tog om året, og større lufthavne på deres område.Senest den 30. juni 2005 og derefter hvert femte år informerer medlemsstaterne Kommissionen om større veje, hvor der passerer over 6 mio. køretøjer om året, større jernbaner, hvor der passerer over 60000 tog om året, større lufthavne samt byområder med over 250000 indbyggere på deres område.2. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de kompetente myndigheder senest den 30. juni 2012 og derefter hvert femte år har udarbejdet og, hvor det er relevant, godkendt strategiske støjkort over situationen i det foregående kalenderår for alle byområder og for alle større veje og større jernbaner på deres område.Senest den 31. december 2008 informerer medlemsstaterne Kommissionen om alle byområder og om alle større veje og større jernbaner på deres område.3. De strategiske støjkort skal opfylde mindstekravene i bilag IV.4. Nabomedlemsstater samarbejder om den strategiske støjkortlægning i grænseområder.5. De strategiske støjkort skal gennemgås og om nødvendigt revideres mindst hvert femte år efter deres udarbejdelse.Artikel 8Handlingsplaner1. Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder senest den 18. juli 2008 har udarbejdet handlingsplaner beregnet på håndtering af støjproblemer og -virkninger på deres område, herunder om fornødent støjreduktion:a) på steder nær større veje, hvor der passerer over 6 mio. køretøjer om året, større jernbaner, hvor der passerer over 60000 tog om året og større lufthavneb) i byområder med over 250000 indbyggere. Planerne skal også tage sigte på at beskytte stille områder mod en forøgelse af støjen.Foranstaltningerne i handlingsplanerne udvælges af de kompetente myndigheder, men bør navnlig tage sigte på prioriterede opgaver, der kan identificeres ved, at en relevant grænseværdi overskrides, eller efter andre kriterier, der vælges af medlemsstaterne, og de finder især anvendelse på de vigtigste områder som fastlagt ved den strategiske støjkortlægning.2. Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder senest den 18. juli 2013 har udarbejdet handlingsplaner, navnlig med henblik på at udføre prioriterede opgaver, der kan identificeres ved, at en relevant grænseværdi overskrides, eller efter andre kriterier, der vælges af medlemsstaterne, for byområder og for større veje og større jernbaner på deres område.3. Medlemsstaterne informerer Kommissionen om de andre relevante kriterier i stk. 1 og 2.4. Handlingsplanerne skal opfylde mindstekravene i bilag V.5. Handlingsplanerne skal gennemgås og om nødvendigt revideres, når der sker væsentlige ændringer, som påvirker den eksisterende støjsituation, og mindst hvert femte år efter deres godkendelse.6. Nabomedlemsstater samarbejder om handlingsplanerne for grænseområderne.7. Medlemsstaterne sikrer, at offentligheden høres om forslag til handlingsplaner, at den hurtigt og effektivt får mulighed for at deltage i udarbejdelsen og revisionen af handlingsplanerne, at resultaterne af denne deltagelse tages i betragtning, og at offentligheden informeres om de afgørelser, der træffes. Der skal gives rimelige tidsfrister, således at der er tilstrækkelig tid til hvert enkelt stadium i offentlighedens deltagelse.Hvis forpligtelsen til en procedure med deltagelse af offentligheden foreskrives samtidig ved dette direktiv og ved anden fællesskabslovgivning, kan medlemsstaterne etablere fælles procedurer for at undgå overlapning.Artikel 9Oplysninger til offentligheden1. Medlemsstaterne sikrer, at de strategiske støjkort, som de har udarbejdet og, hvor det er relevant, godkendt, samt de opstillede handlingsplaner stilles til rådighed for og udbredes til offentligheden i overensstemmelse med den relevante fællesskabslovgivning, navnlig Rådets direktiv 90/313/EØF af 7. juni 1990 om fri adgang til miljøoplysninger(13), og i henhold til bilag IV og V til nærværende direktiv, herunder ved anvendelse af den informationsteknologi, der er til rådighed.2. Oplysningerne skal være klare, forståelige og tilgængelige. Der forelægges en oversigt over de vigtigste punkter.Artikel 10Medlemsstaternes og Kommissionens indsamling og offentliggørelse af data1. Senest 18. januar 2004 forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport indeholdende en gennemgang af de eksisterende fællesskabsforanstaltninger vedrørende eksterne støjkilder.2. Medlemsstaterne sikrer, at oplysningerne fra strategiske støjkort og resuméer af handlingsplaner som yderligere defineret i bilag VI sendes til Kommissionen senest seks måneder efter de datoer, der er omhandlet i henholdsvis artikel 7 og artikel 8.3. Kommissionen opretter en databank med oplysninger om strategiske støjkort for at lette udarbejdelsen af den i artikel 11 omhandlede rapport samt andet teknisk arbejde og oplysningsarbejde.4. Hvert femte år offentliggør Kommissionen en sammenfattende rapport over data fra strategiske støjkort og handlingsplaner. Den første rapport forelægges senest den 18. juli 2009.Artikel 11Gennemgang og rapportering1. Senest den 18. juli 2009 forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af dette direktiv.2. Rapporten skal navnlig indeholde en vurdering af behovet for yderligere fællesskabsforanstaltninger i forbindelse med ekstern støj og i givet fald forslag til gennemførelsesstrategier for aspekter som f.eks.:a) mål på mellemlang og lang sigt for reduktion af antallet af personer, der udsættes for skadelige virkninger fra ekstern støj, under særligt hensyn til forskellige klimaer og forskellige kulturerb) yderligere foranstaltninger med henblik på reduktion af ekstern støj fra specifikke kilder, navnlig udendørs udstyr, transportmidler og -infrastrukturer og visse typer industriel aktivitet, som bygger på de foranstaltninger, der allerede er gennemført, eller som drøftes med henblik på vedtagelsec) beskyttelse af stille områder på åbent land.3. Rapporten skal indeholde en gennemgang af den akustiske miljøkvalitet i Fællesskabet, der er baseret på de i artikel 10 omhandlede data, og skal tage hensyn til den videnskabelige og tekniske udvikling og andre relevante oplysninger. Begrænsning af skadelige virkninger og lønsomhedsforhold er hovedkriterierne for udvælgelse af de strategier og foranstaltninger, der foreslås.4. Når Kommissionen har modtaget det første sæt strategiske støjkort, skal den på ny overveje:- muligheden for en 1,5 m's målehøjde i bilag I, punkt 1, i områder, hvor der er etplanshuse- undergrænsen for det anslåede antal personer, der udsættes for forskellige Lden og Lnight-intervaller, i bilag VI.5. Rapporten revideres hver femte år eller oftere, hvis det er hensigtsmæssigt. Den skal indeholde en vurdering af gennemførelsen af dette direktiv.6. Rapporten ledsages eventuelt af forslag til ændring af dette direktiv.Artikel 12TilpasningKommissionen tilpasser bilag I, punkt 3, bilag II og bilag III til direktivet til den tekniske og videnskabelige udvikling efter proceduren i artikel 13, stk. 2.Artikel 13Udvalg1. Kommissionen bistås af det udvalg, der er nedsat ved artikel 18 i direktiv 2000/14/EF.2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.Artikel 14Gennemførelse1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 18. juli 2004. De underretter Kommissionen herom.Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.Artikel 15IkrafttrædenDette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Artikel 16AdressaterDette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Luxembourg, den 25. juni 2002.På Europa-Parlamentets vegneP. CoxFormandPå Rådets vegneJ. Matas I PalouFormand(1) EFT C 337 E af 28.11.2000, s. 251.(2) EFT C 116 af 20.4.2001, s. 48.(3) EFT C 148 af 18.5.2001, s. 7.(4) Europa-Parlamentets udtalelse af 14.12.2000 (EFT C 232 af 17.8.2001, s. 305), Rådets fælles holdning af 7.6.2001 ( EFT C 297 af 23.10.2001, s. 49) og Europa-Parlamentets afgørelse af 3.10.2001 (EFT C 87 E af 11.4.2002, s. 118). Europa-Parlamentets afgørelse af 15.5.2002 og Rådets afgørelse af 21.5.2002.(5) EFT C 200 af 30.6.1997, s. 28.(6) EFT L 42 af 23.2.1970, s. 16. Direktivet er senest ændret ved Kommissionens direktiv 1999/101/EF (EFT L 334 af 28.12.1999, s. 41).(7) EFT L 105 af 28.4.1977, s. 1. Direktivet er senest ændret ved direktiv 97/54/EF (EFT L 277 af 10.10.1997, s. 24).(8) EFT L 18 af 24.1.1980, s. 26. Direktivet er senest ændret ved direktiv 83/206/EØF (EFT L 117 af 4.5.1983, s. 15).(9) EFT L 225 af 10.8.1992, s. 72. Direktivet er senest ændret ved direktiv 2000/7/EF (EFT L 106 af 3.5.2000, s. 1).(10) EFT L 162 af 3.7.2000, s. 1.(11) EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.(12) EFT L 257 af 10.10.1996, s. 26.(13) EFT L 158 af 23.6.1990, s. 56.BILAG ISTØJINDIKATORERjf. artikel 51. Definition af dag-aften-nat-værdien LdenDag-aften-nat-værdien Lden i decibel (dB) defineres ved følgende formel:>PIC FILE= "L_2002189DA.001802.TIF">hvor:- Lday er det A-vægtede gennemsnitlige lydtrykniveau som defineret i ISO 1996-2: 1987 og bestemt over alle dagperioder i et år- Levening er det A-vægtede gennemsnitlige lydtrykniveau som defineret i ISO 1996-2: 1987 og bestemt over alle aftenperioder i et år- Lnight er det A-vægtede gennemsnitlige lydtrykniveau som defineret i ISO 1996-2: 1987 og bestemt over alle natperioder i et århvor:- en dag er på 12 timer, en aften på 4 timer og en nat på 8 timer; medlemsstaterne kan afkorte aftenperioden med en eller to timer og forlænge dagen og/eller natten i overensstemmelse hermed, forudsat at dette valg er ens for alle kilder, og at de giver Kommissionen oplysninger om systematiske forskelle i forhold til standardperioderne- dagsperiodens begyndelse (og dermed også aften- og natperiodens begyndelse) vælges af medlemsstaten (valget skal være ens for støj fra samtlige støjkilder); standardværdierne er kl. 07.00-9.00, 19.00-23.00 og 23.00-07.00 lokal tid- et år er et relevant år for så vidt angår støjemissionen og et gennemsnitsår for så vidt angår meteorologiske forholdog hvor:- kun den direkte transmitterede støj medregnes, dvs. at der ses bort fra støj, der reflekteres fra facaden på den pågældende bolig (generelt vil dette indebære en 3 dB's korrektion ved måling).Lden-beregningspunktets højde over jorden afhænger af anvendelsen:- i tilfælde af beregning med henblik på strategisk støjkortlægning i og omkring bygninger ligger beregningspunkterne i en højde af 4,0 m ± 0,2 m (3,8 m-4,2 m) over jorden og ved den mest belastede facade; i denne sammenhæng forstås ved den mest belastede facade den ydervæg, der vender i retning af den specifikke støjkilde og er nærmest ved denne; i andre forbindelser kan der foretages andre valg- i tilfælde af måling med henblik på strategisk støjkortlægning i forbindelse med støjeksponering i og nær bygninger kan der vælges andre højder, men de må aldrig være mindre end 1,5 m over jorden, og resultaterne skal korrigeres i overensstemmelse med en tilsvarende højde på 4 m- i andre forbindelser, f.eks. akustisk planlægning og støjzoneopdeling, kan højden vælges anderledes, men den må aldrig være mindre end 1,5 m over jorden for f.eks. følgende:- landlige områder med etplanshuse- ved udformning af lokale foranstaltninger med henblik på at reducere støjbelastningen for specifikke boliger- ved detaljeret støjkortlægning af et mindre område, som skal vise enkeltboligers støjbelastning.2. Definition af støjindikatoren for natperiodenLnight er det A-vægtede gennemsnitlige lydtrykniveau som defineret i ISO 1996-2: 1987 og bestemt over alle natperioder i et år,hvor:- en natperiode er på 8 timer som defineret i punkt 1- et år er et relevant år for så vidt angår støjemissionen og et gennemsnitsår for så vidt angår meteorologiske forhold som defineret i punkt 1- kun den direkte transmitterede støj medregnes som defineret i punkt 1- beregningspunkterne er de samme som for Lden.3. Supplerende støjindikatorerUd over Lden og Lnight og, hvor det er relevant, Lday og Levening kan det i nogle tilfælde være fordelagtigt at benytte særlige støjindikatorer og dertil hørende grænseværdier. Eksempler herpå:- den pågældende støjkilde er kun aktiv i en mindre del af tiden (f.eks. mindre end 20 % af tiden i årets samlede dagperioder, årets samlede aftenperioder eller årets samlede natperioder)- der er i gennemsnit kun meget få støjbegivenheder i en eller flere af perioderne (f.eks. mindre end én støjbegivenhed pr. time, hvor en støjbegivenhed kan defineres som støj, der varer mindre end 5 minutter; eksempler herpå er støj fra forbipasserende tog eller fly)- støjen har højt indhold af lave frekvenser- Lamax eller SEL (støjeksponeringsniveau) for beskyttelsen i natperioden i tilfælde af enkelte støjhændelser- særlig beskyttelse i weekenden eller en bestemt del af året- særlig beskyttelse af dagperioden- særlig beskyttelse af aftenperioden- kombination af støj fra forskellige kilder- stille områder i åbent land- støjen har højt indhold af toner- støjen har karakter af impulser.BILAG IIVURDERINGSMETODER TIL BESTEMMELSE AF STØJINDIKATORERNEjf. artikel 61. IndledningVærdierne Lden og Lnight kan bestemmes enten ved beregning eller måling (på vurderingspunktet). Til planlægningsformål kan der kun anvendes beregninger.I punkt 2 og 3 anvises foreløbige metoder til beregning og måling.2. Foreløbige beregningsmetoder for Lden og Lnight2.1. Tilpasning af eksisterende nationale beregningsmetoderHvis en medlemsstat allerede har nationale metoder til bestemmelse af langtidsindikatorer, kan de benyttes, forudsat at de tilpasses til definitionen af indikatorerne i bilag I. Det betyder for de fleste nationale metoder, at aftenperioden skal indføres som særskilt periode, og at der skal indføres årsgennemsnit. Nogle eksisterende metoder skal ligeledes tilpasses således, at der ses bort fra facaderefleksion, og at der indføres natperiode og/eller vurderingspunkt.Indførelse af årsgennemsnit kræver særlig omhu ved beregningen. Variationer i emissionen og i transmissionen kan give udsving gennem hele året.2.2. Anbefalede foreløbige beregningsmetoderFor de medlemsstater, der ikke allerede har en national beregningsmetode eller foretrækker at skifte til en anden beregningsmetode, anbefales nedenstående metoder:For STØJ FRA VIRKSOMHEDER: ISO 9613-2: "Akustik - Støjafskærmning udendørs. Del 2: Generel beregningsmetode".I forbindelse med denne metode kan der opnås egnede støjemissionsdata (inputdata) ved måling efter en af følgende metoder:- ISO 8297: 1994 "Akustik - Store maskiner og anlæg. Bestemmelse af lydeffektniveau med henblik på vurdering af lydtrykniveau i det eksterne miljø. Teknikermetode"- EN ISO 3744: 1995 "Akustik - Bestemmelse af lydeffektniveauer for støjkilder ved måling af lydtryk. Måling i tilnærmet frit felt over et reflekterende plan. Teknikermetode"- EN ISO 3746: 1995 "Akustik - Bestemmelse af lydeffektniveauer for støjkilder. Overslagsmetode".For FLYSTØJ OMKRING LUFTHAVNE: ECAC Doc. 29 "Report on Standard Method of Computing Noise Contours around Civil Airports", 1997. Den segmenteringsteknik, der er omhandlet i rapportens punkt 7.5, skal benyttes som metode til modellering af flyveveje.For VEJSTØJ: Frankrigs nationale beregningsmetode "NMPB-Routes-96 (SETRA-CERTU-LCPC-CSTB)" som offentliggjort i "Arrêté du 5 mai 1995 relatif au bruit des infrastructures routières, Journal officiel du 10 mai 1995, article 6" og i standard "XPS 31-133". Hvad angår inputdata vedrørende emissionen, henvises der til "Guide du bruit des transports terrestres, fascicule prévision des niveaux sonores, CETUR 1980".For TOGSTØJ: Nederlandenes nationale beregningsmetode som offentliggjort i "Reken- en Meetvoorschrift Railverkeerslawaai '96, Ministerie Volkshuisvesting, Ruimtelijke Ordening en Milieubeheer, 20 november 1996".Disse metoder skal tilpasses til definitionerne af Lden og Lnight. Senest 1. juli 2003 offentliggør Kommissionen retningslinjer i henhold til artikel 13, stk. 2, for de reviderede metoder og fremlægger emissionsdata for flystøj, vejstøj og togstøj, som bygger på eksisterende data.3. Foreløbige målemetoder for Lden og LnightHvis en medlemsstat ønsker at benytte sin egen officielle målemetode, må den tilpasses til definitionen af indikatorerne i bilag I og i overensstemmelse med principperne for gennemsnitsmålinger over lang tid i ISO 1996-2: 1987 og ISO 1996-1: 1982.Hvis en medlemsstat ikke har en målemetode eller foretrækker at anvende en anden metode, kan en metode fastlægges på grundlag af definitionen af indikatoren og principperne i ISO 1996-2: 1987 og ISO 1996-1: 1982.Måledata foran en facade eller et andet reflekterende element korrigeres for denne facades eller dette elements refleksion (i reglen betyder dette en korrektion på 3 dB ved måling).BILAG IIIVURDERINGSMETODER I FORBINDELSE MED SUNDHEDSVIRKNINGERjf. artikel 6, stk. 3Dosis/effekt-forhold skal anvendes til at vurdere den virkning, støj har på befolkningen. De dosis/effekt-forhold, der indføres ved fremtidige revisioner af dette bilag i medfør af artikel 13, stk. 2, vil navnlig vedrøre- forholdet mellem gener og Lden for støj forårsaget af vej-, jernbane- og flytrafik samt virksomheder- forholdet mellem søvnforstyrrelser og Lnight for støj forårsaget af vej-, jernbane- og flytrafik samt virksomheder.Der kan om nødvendigt anføres specifikke dosis/effekt-forhold for- boliger med særlig støjisolering som defineret i bilag VI- boliger med en stille facade som defineret i bilag VI- klimatiske og kulturelle forskelle- sårbare befolkningsgrupper- virksomhedsstøj med indhold af toner- virksomhedsstøj med impulser og andre særlige tilfælde.BILAG IVMINDSTEKRAV TIL STRATEGISK STØJKORTLÆGNINGjf. artikel 71. Et strategisk støjkort præsenterer data om et af følgende aspekter:- en tidligere, den nuværende eller en fremtidig situation med hensyn til en støjindikator- overskridelse af en grænseværdi- det anslåede antal af boliger, skoler og hospitaler i et bestemt område, hvor støjen ligger over bestemte værdier- det anslåede antal personer, der befinder sig i et område, der er eksponeret for støj.2. Strategiske støjkort kan offentliggøres som:- grafiske kort- data i talform opstillet i tabeller- data i talform lagret elektronisk.3. I strategiske støjkort over byer skal der lægges særlig vægt på støjemission fra:- vejtrafik- jernbanetrafik- lufthavne- steder med industriel aktivitet, herunder havne.4. Strategisk støjkortlægning skal bruges til følgende formål:- danne grundlag for de data, der skal sendes til Kommissionen i henhold til artikel 10, stk. 2, og bilag VI- udgøre en informationskilde for borgerne i henhold til artikel 9- danne grundlag for handlingsplaner i henhold til artikel 8.Disse formål kræver hver sin type strategisk støjkort.5. Mindstekrav til de strategiske støjkort for så vidt angår de data, der sendes til Kommissionen, er opregnet i punkt 1.5, 1.6, 2.5, 2.6 og 2.7 i bilag VI.6. Oplysning af offentligheden i henhold til artikel 9 og udarbejdelse af handlingsplaner i henhold til artikel 8 kræver supplerende og mere detaljeret information som f.eks.:- en grafisk præsentation- kort, der viser overskridelse af en grænseværdi- differenskort, hvor den nuværende situation sammenlignes med forskellige mulige fremtidige situationer- kort, der viser værdien af en støjindikator i en højde forskellig fra 4 m, hvor det er hensigtsmæssigt.Medlemsstaterne kan opstille regler for sådanne støjkorts type og format.7. Der skal til lokal og national anvendelse udarbejdes strategiske støjkort i en højde af 4 m og med de 5 dB-intervaller for Lden og Lnight, som er fastlagt i bilag VI.8. For byområder skal der udarbejdes særskilte støjkort for vejstøj, togstøj, flystøj og virksomhedsstøj. Der kan tillige udarbejdes kort for andre støjkilder.9. Kommissionen kan opstille retningslinjer med yderligere vejledning vedrørende støjkort, støjkortlægning og kortlægningssoftware i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2.BILAG VMINDSTEKRAV TIL HANDLINGSPLANERjf. artikel 81. Handlingsplaner skal mindst rumme følgende elementer:- en beskrivelse af byområdet, de større veje, de større jernbaner og de større lufthavne samt andre støjkilder, som der er taget hensyn til- ansvarlig myndighed- juridisk sammenhæng- alle gældende grænseværdier i henhold til artikel 5- resumé af resultaterne af støjkortlægningen- en vurdering af det anslåede antal personer, der udsættes for støj, og indkredsning af de problemer og situationer, der skal forbedres- referat af de offentlige høringer, der arrangeres i henhold til artikel 8, stk. 7- alle allerede indførte støjbekæmpelsesforanstaltninger og alle projekter, som forberedes- foranstaltninger, som de kompetente myndigheder agter at træffe i de følgende fem år, herunder alle foranstaltninger til beskyttelse af stille områder- strategi på langt sigt- finansielle oplysninger (hvis de er tilgængelige): budgetter, omkostningseffektivitetsanalyse og costbenefitanalyse- påtænkte bestemmelser til evaluering af gennemførelsen og resultaterne af handlingsplanen.2. De foranstaltninger, som de kompetente myndigheder agter at træffe på de områder, der hører ind under deres kompetence, kan f.eks. omfatte:- trafikplanlægning- fysisk planlægning- tekniske foranstaltninger i forbindelse med støjkilder- valg af mindre støjende kilder- nedbringelse af støjtransmissionen- forskriftsmæssige eller økonomiske foranstaltninger eller incitamenter.3. Handlingsplanerne skal indeholde skøn over den forventede nedbringelse af antallet af støjbelastede personer (gener, søvnforstyrrelser mv.).4. Kommissionen kan opstille retningslinjer med yderligere vejledning for handlingsplanerne i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2.BILAG VIDATA, DER SKAL SENDES TIL KOMMISSIONENjf. artikel 10Følgende data skal sendes til Kommissionen:1. For byområder1.1. En kortfattet beskrivelser af byområdet med beliggenhed, størrelse og indbyggertal.1.2. Kompetent myndighed.1.3. Tidligere gennemførte støjbekæmpelsesprogrammer og gældende støjforanstaltninger.1.4. Anvendte beregnings- og målemetoder.1.5. Det anslåede antal personer (i hundreder) som bor i boliger, der udsættes for en støjbelastning, udtrykt ved Lden i dB i 4 m's højde over jorden ved den stærkest belastede facade, i hvert af følgende intervaller: 55-59, 60-64, 65-69, 70-74 og  > 75, anført for vej-, tog- og flytrafik og virksomheder hver for sig. Tallene afrundes til nærmeste 100 (f.eks. betyder 5200 fra 5150 til 5249, 100 fra 50 til 149 og 0 færre end 50).Derudover anføres det, hvis der foreligger tal, og det er relevant, hvor mange personer i ovennævnte kategorier, der bor i boliger med:- særlig isolering mod den pågældende støj, dvs. særlig isolering af en bygning mod en eller flere typer ekstern støj kombineret med et ventilations- eller luftkonditioneringsanlæg, der gør det muligt at opretholde høje værdier for isolering mod ekstern støj- en stille facade, dvs. en boligs facade, hvor en specifik støjkildes Lden-værdi fire meter over jorden og to meter fra facaden er mere end 20 dB lavere end ved den facade, der har den højeste Lden-værdi.Det skal endvidere oplyses, hvordan større veje, jernbaner og lufthavne, jf. definitionerne i artikel 3, bidrager til ovenstående.1.6. Det anslåede samlede antal personer (i hundreder), som bor i boliger, der udsættes for en støjbelastning, udtrykt ved Lnight i dB i 4 m's højde over jorden ved den stærkest belastede facade, i hvert af følgende intervaller: 50-54, 55-59, 60-64, 65-69 og  > 70, anført for vej-, tog- og flytrafik og virksomheder hver for sig. Disse data kan ligeledes vurderes for intervallet 45-49 inden den dato, som er fastsat i artikel 11, stk. 1.Derudover anføres det, hvis der foreligger tal, og det er relevant, hvor mange personer i ovennævnte kategorier der bor i boliger med:- særlig isolering mod den pågældende støj som defineret i punkt 1.5- en stille facade som defineret i punkt 1.5.Det skal endvidere oplyses, hvordan større veje, større jernbaner og større lufthavne bidrager til ovenstående.1.7. Ved grafisk præsentation skal de strategiske kort som et mindstekrav vise konturlinjerne for 60, 65, 70 og 75 dB.1.8. Et resumé af handlingsplanen, herunder de relevante aspekter som omhandlet i bilag V, på højst 10 sider.2. For større veje, større jernbaner og større lufthavne2.1. En generel beskrivelse af vejene, jernbanerne eller lufthavnene med beliggenhed, størrelse og trafikdata.2.2. En beskrivelse af omgivelserne: byområder, landsbyer, åbent land eller lignende, oplysninger om arealanvendelse samt andre væsentlige støjkilder.2.3. Tidligere gennemførte støjbekæmpelsesprogrammer og gældende støjforanstaltninger.2.4. Anvendte beregnings- og målemetoder.2.5. Det anslåede samlede antal personer (i hundreder), som bor i boliger uden for byområder, der udsættes for en støjbelastning, udtrykt ved Lden i dB i 4 m's højde over jorden ved den stærkest belastede facade, i hvert af følgende intervaller: 55-59, 60-64, 65-69, 70-74 og  >75.Derudover anføres det, hvis der foreligger tal, og det er relevant, hvor mange personer i ovennævnte kategorier der bor i boliger med:- særlig isolering mod den pågældende støj som defineret i punkt 1.5- en stille facade som defineret i punkt 1.5.2.6. Det anslåede samlede antal personer (i hundreder), som bor i boliger uden for byområder, der udsættes for en støjbelastning, udtrykt ved Lnight i dB i 4 m's højde over jorden ved den stærkest belastede facade, i hvert af følgende intervaller: 50-54, 55-59, 60-64, 65-69 og  >70. Disse data kan ligeledes vurderes for intervallet 45-49 inden den dato, som er fastsat i artikel 11, stk. 1.Derudover anføres det, hvis der foreligger tal, og det er relevant, hvor mange personer i ovennævnte kategorier der bor i boliger med:- særlig isolering mod den pågældende støj som defineret i punkt 1.5- en stille facade som defineret i punkt 1.5.2.7. Det samlede areal (i km2) af de områder, der udsættes for Lden-værdier over henholdsvis 55, 65 og 75 dB. Derudover anslås det, hvor mange boliger (i hundreder) og personer (i hundreder) der i alt befinder sig i disse områder. I tallene skal byområder medregnes.Konturlinjerne for 55 og 65 dB skal ligeledes være vist på et eller flere kort, som desuden skal være påført oplysninger om landsbyer, byer og byområder inden for konturerne.2.8. Et resumé af handlingsplanen, herunder de relevante aspekter som omhandlet i bilag V, på højst ti sider.3. VejledningKommissionen kan eventuelt i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2, udarbejde retningslinjer med yderligere vejledning i, hvordan ovennævnte data skal afleveres.Kommissionens erklæringi Forligsudvalget vedrørende direktivet om vurdering og styring af ekstern støjKommissionen tager den tekst til efterretning, som medlemmerne af Forligsudvalget for Europa-Parlamentet og Rådet vedtog til artikel 1, stk. 2, i direktivet om ekstern støj.Kommissionen mener, at lovforslag med henblik på at reducere støjemissioner fra alle større kilder skal ske på basis af solidt bevismateriale, der underbygger forslagene. Dette falder i tråd med den "videnbaserede tilgang" ved udformning af lovgivning som foreslået i det sjette miljøhandlingsprogram (KOM(2001) 31) og godkendt af Europa-Parlamentet og Rådet.I denne henseende vil de rapporter, som medlemsstaterne i henhold til direktivet skal udarbejde på basis af ensartede støjindikatorer, blive et væsentligt element. Oplysninger af denne art fra hele Fællesskabet vil gøre det muligt at vurdere gennemslagskraften og positive virkninger af mulige foranstaltninger på en ordentligt måde, inden der forelægges forslag til lovbestemmelser.I overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab vil Kommissionen derfor vurdere, om det er nødvendigt at fremsætte nye forskriftsforslag, idet den forbeholder sig ret til at afgøre, hvorvidt og hvornår den finder det hensigtsmæssigt at forelægge sådanne forslag.Dette er i overensstemmelse med Kommissionens initiativret, som fastlagt i traktaten, medens kravene i artikel 1, stk. 2, vedrørende forelæggelse af nye forslag inden for en fastsat tidsramme forekommer at indskrænke denne.