Avis juridique important

|

31977L0313

Rådets direktiv 77/313/EØF af 5. april 1977 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om måleanlæg for væsker med undtagelse af vand

EF-Tidende nr. L 105 af 28/04/1977 s. 0018 - 0036 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 7 s. 0025  den græske specialudgave: Kapitel 13 bind 6 s. 0031  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 7 s. 0025  den spanske specialudgave: Kapitel 13 bind 7 s. 0035  den portugisiske specialudgave: Kapitel 13 bind 7 s. 0035

++++  RAADETS DIREKTIV  af 5 . april 1977  om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivninger om maaleanlaeg for vaesker med undtagelse af vand   ( 77/313/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 100 ,  under henvisning til forslag fra Kommissionen ,  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 1 ) ,  under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 2 ) , og  ud fra foelgende betragtninger :  I medlemsstaterne er baade fremstillingen af og fremgangsmaaderne ved kontrol af maaleanlaeg til vaesker fastlagt ved praeceptive bestemmelser , der er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat , og som derfor medfoerer hindringer for handelen med saadanne anlaeg ; derfor maa disse bestemmelser tilnaermes hinanden ;  ved Raadets direktiv 71/316/EOEF af 26 . juli 1971 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning med hensyn til faelles bestemmelser om maaleinstrumenter samt om maaletekniske kontrolmetoder ( 3 ) , senest aendret ved Raadets direktiv 72/427/EOEF ( 4 ) , er fremgangsmaaderne i forbindelse med EOEF-typegodkendelse og EOEF-foerstegangsjustering af maaleinstrumenter fastlagt ; i overensstemmelse med det direktiv skal der fastlaegges tekniske forskrifter for udfoerelse og funktion af maaleanlaeg for vaesker med undtagelse af vand ;  ved Raadets direktiv 71/319/EOEF af 26 . juli 1971 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om maalere til vaesker med undtagelse af vand ( 5 ) og Raadets direktiv 71/348/EOEF af 12 . oktober 1971 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om supplerende anordninger til maalere til vaesker , med undtagelse af vand ( 6 ) , er de tekniske forskrifter for udfoerelse og funktion allerede fastlagt ; i direktiv 71/319/EOEF er det fastlagt , at der i et saerdirektiv skal gives naermere forskrifter for maaleanlaeg , som indeholder en eller flere maalere til vaesker med undtagelse af vand -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :  Artikel 1  Dette direktiv gaelder for volumen-maalere til vaesker , med undtagelse af vand , i hvilke vaesken frembringer bevaegelse af bevaegelige skillevaegge i maalekamre , og med hvilke ethvert volumen kan maales .  Artikel 2  De maaleanlaeg , der kan tildeles EOEF-stempler og EOEF-maerker , er beskrevet i bilaget . De er genstand for EOEF-typegodkendelse i det omfang , bestemmelserne i bilaget goer det paakraevet og skal gennemgaa EOEF-foerstegangsjustering i henhold til de bestemmelser , som er fastsat i bilaget .  Paa de i bilaget fastsatte vilkaar kan der endvidere meddeles EOEF-typegodkendelse af komponenter eller af delsamlinger af maaleanlaeg .  Artikel 3  Medlemsstaterne kan ikke af aarsager vedroerende maaleanlaegs maaletekniske egenskaber modsaette sig , forbyde eller begraense markedsfoering eller ibrugtagning af maaleanlaeg til vaesker med undtagelse af vand , naar disse er forsynet med maerker og stempler , som er fastsat i dette direktiv i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 71/316/EOEF .  Medlemsstaterne kan ikke af aarsager vedroerende maaletekniske egenskaber hos komponenter eller delsamlinger til maaleanlaeg modsaette sig , forbyde eller begraense markedsfoering eller ibrugtagning af maaleanlaeg til vaesker med undtagelse af vand , naar disse er forsynet med EOEF-maerker og -stempler .  Artikel 4  1 . Medlemsstaterne saetter de noedvendige administrative og ved lov fastsatte bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden 18 maaneder efter dets meddelelse og underretter straks Kommissionen herom .  2 . Medlemsstaterne underretter Kommissionen om ordlyden af de vaesentligste nationale retsforskrifter , som de udsteder eller har til hensigt at udstede paa det omraade , der er omfattet af dette direktiv .  Artikel 5  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Luxembourg , den 5 . april 1977 .  Paa Raadets vegne  D . OWEN  Formand  ( 1 ) EFT nr . C 125 af 8 . 6 . 1976 , s . 43 .  ( 2 ) EFT nr . C 131 af 12 . 6 . 1976 , s . 53 .  ( 3 ) EFT nr . L 202 af 6 . 9 . 1971 , s . 1 .  ( 4 ) EFT nr . L 291 af 28 . 12 . 1972 , s . 156 .  ( 5 ) EFT nr . L 202 af 6 . 9 . 1971 , s . 32 .  ( 6 ) EFT nr . L 239 af 25 . 10 . 1971 , s . 9 .  BILAG  1 . ALMINDELIGE BESTEMMELSER OM MAALEANLAEG  1.1 . Definitioner  1.1.1 . Maaleanlaeg  Et maaleanlaeg til vaesker med undtagelse af vand bestaar foruden af selve maaleren , som skal vaere i overensstemmelse med direktiv 71/319/EOEF , og de supplerende anordninger , der kan forbindes med denne , og som skal vaere i overensstemmelse med direktiv 71/348/EOEF , af samtlige de dele , der kraeves til opnaaelse af paalidelige maalinger eller for at lette maaleoperationen , samt af alle andre dele , som paa enhver maade kan paavirke maalingen .  Hvis flere maalere , bestemt for hver * in maaleoperation , fungerer med tilslutning til faelles dele , anses hver maaler for sammen med de faelles dele at danne et maaleanlaeg .  Hvis flere maalere er beregnet til én maaleoperation , anses disse for tilhoerende samme maaleanlaeg .  1.1.2 . Mindste lovlige udmaaling  Et maaleanlaegs mindste lovlige udmaaling bestemmes i overensstemmelse med direktiverne 71/319/EOEF og 71/348/EOEF og i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv .  For maaleanlaeg , der er modtageanlaeg , benaevnes det mindste vaeskevolumen , som det tillades at maale , for den mindste lovlige indmaaling . Den foregaaende bestemmelse vedroerende den mindste lovlige udmaaling finder tilsvarende anvendelse paa den mindste lovlige indmaaling .  1.1.3 . Gasudskiller  En gasudskiller er et apparat beregnet til ved hjaelp af en egnet anordning kontinuert at udskille og automatisk at fjerne den luft og de gasser , der eventuelt indeholdes i vaesken , i hvilket forhold det end maatte vaere .  Anordningen til udskilning af gas virker principielt automatisk . Dette kraeves dog ikke , hvis der findes en anordning , som automatisk standser vaeskestroemningen , saafremt der er mulighed for , at luft eller gas traenger ind i maaleren . I saa tilfaelde maa maalingen ikke kunne genoptages , foer gassen enten manuelt eller automatisk er fjernet .  1.1.4 . Udluftningsventil  En udluftningsventil er beregnet til at fjerne gasser , der er ophobet i maalerens tilfoerselsroer i form af lommer , der kun er lidt blandet med vaesken .  Foranstaaende bestemmelser vedroerende gasudskilleren finder ogsaa anvendelse paa udluftningsventiler .  1.1.5 . Saerlig udluftningsventil  En saerlig udluftningsventil er et apparat , som dels paa samme maade som gasudskilleren , men under mindre kraevende driftsvilkaar , til stadighed udskiller luft eller gasser fra vesken , og dels automatisk stopper vaeskestroemningen , saasnart der er mulighed for at luft eller gas i form af lommer , som kun er lidt blandet med vaeske , kan traenge ind i maaleren .  1.1.6 . Kondensator  En kondensator er et lukket hulrum i maaleanlaeg til flydende gasser , som har til formaal at opsamle den gas , der indeholdes i den vaeske , som skal maales og kondensere den foer maalingen .  1.1.7 . Gasindikator  En gasindikator er et apparat , som let goer det muligt at skelne eventuelle gasdannelser i vaeskestroemningen .  1.1.8 . Skueglas  Et skueglas er en anordning , som goer det muligt at kontrollere , at maaleanlaegget eller en del af maaleanlaegget er helt fyldt med vaeske .  1.2 . Anvendelsesomraade  Bestemmelserne i pkt . 1 anvendes paa alle typer maaleanlaeg for saa vidt bestemmelserne i pkt . 2 ikke fastsaetter andet .  1.3 . Maalere , graenser for gennemstroemningen  Maalere i et maaleanlaeg , heri indbefattet eventuelle supplerende anordninger , skal vaere af EOEF-type , godkendt til maaling af den givne vaeske under normale driftsforhold .  Disse maalere er enten genstand for en saerlig EOEF-typegodkendelse , eller deres godkendelse er indbefattet i EOEF-typegodkendelsen for det maaleanlaeg , som de er en del af . Graenserne for gennemstroemningerne for et maaleanlaeg ( maksimal gennemstroemning og minimal gennemstroemning ) kan vaere forskellig fra gennemstroemningerne for den maaler , som det er forsynet med . I alle tilfaelde skal det efterproeves , at graenserne for gennemstroemningen i maaleanlaegget er forenelige med graenserne for gennemstroemningen for maaleren . Under alle omstaendigheder , selv naar en maaler er godkendt som en del af et maaleanlaeg , skal den overholde forskrifterne i direktiv 71/319/EOEF . Saafremt flere maalere er monteret parallelt i samme maaleanlaeg skal , undtagen i de i dette direktiv naevnte saerlige tilfaelde , ved bestemmelsen af graenserne for maaleanlaeggets gennemstroemning , udgangspunktet vaere summen af de enkelte maaleres graenser for gennemstroemning . Den maksimale gennemstroemning for maaleanlaegget skal vaere mindst dobbelt saa stor som den minimale gennemstroemning for den eller for summen af de maalere , som det er udstyret med .  1.4 . Overfoeringspunkt  1.4.1 . I et maaleanlaeg skal der vaere et punkt , der afgraenser den udleverede eller modtagne vaeskemaengde , og som kaldes overfoeringspunkt . Dette punkt placeres efter maaleren i maaleanlaeg for udlevering , og foer maaleren i maaleanlaeg for modtagelse .  1.4.2 . Maaleanlaeg kan vaere af to typer : anlaeg med tomme slanger , og anlaeg med fyldte slanger . Udtrykket slange kan betegne stive roer .  1.4.2.1 . Maaleanlaeg med tomme slanger , er for udleveringsanlaegs vedkommende maaleanlaeg , hvis overfoeringspunkt findes foer en fordelingsslange . Dette overfoeringspunkt udfoeres i form af enten et overloebsroer med skueglas eller af et lukkeapparat , i begge tilfaelde kombineret med en anordning , der efter hver maaleoperation soerger for en fuldstaendig toemning af den slange , der bruges til fordeling .  1.4.2.2 . Maaleanlaeg med fyldte slanger , er for udleveringsanlaegs vedkommende maaleanlaeg , hvis overfoeringspunkt bestaar af et lukkeapparat anbragt i de roer , hvorigennem den udleverede maengde stroemmer . I tilfaelde , hvor dette roer har en fri ende , skal lukkeapparatet anbringes saa taet som muligt ved denne ende .  1.4.2.3 . For modtageanlaeg finder de samme bestemmelser tilsvarende anvendelse for de roer til modtagelse , der er anbragt foer maaleren .  1.5 . Filtre  I maaleanlaeg skal der vaere en anordning anbragt , foer maaleren , der er egnet til at standse faste urenheder i vaesken ( filter ) . Filtrene skal saa vidt muligt anbringes , saa de er let tilgaengelige  1.6 . Fjernelse af luft eller gas  1.6.1 . Generelle forskrifter  Maaleanlaeg skal monteres paa en saadan maade , at der normalt ikke foer maaleren kan forekomme hverken indtraengning af luft eller udskilning af gas i vaesken . Hvis det er muligt , at dette ikke kan opfyldes , skal maaleanlaegget omfatte anordninger til afgasning , der goer det muligt at fjerne udskilte gasser , der eventuelt indeholdes i vaesken , foer dennes indgang i maaleren .  Afgasningsanordninger skal tilpasses de forhold , hvorunder tilfoerslen finder sted , og den yderligere fejl , som opstaar paa grund af gassens indflydelse paa maaleresultaterne , maa ikke overstige :   - 0,5 % af den maalte maengde ved vaesker med udtagelse af flydende levnedsmidler , saafremt vaeskeviskositeten er hoejst 1 mPa.s ;   - 1 % af den maalte maengde ved flydende levnedsmidler og vaesker med en viskositet , som er hoejere end 1 mPa.s .  Det er dog ikke noedvendigt , at denne fejl er mindre en 1 % af den mindste lovlige udmaaling .  1.6.2 . Tilfoersel med pumpe  1.6.2.1 . Under forbehold af punkt 1.6.6 . skal der , naar pumpens sugetryk , selv momentant , kan blive mindre end atmosfaerens tryk eller vaeskens maettede dampes tryk , forefindes en gasudskiller .  1.6.2.1.1 . Gasudskillere , der er konstrueret til en maksimal gennemstroemning , som ikke overstiger 100 m3/t , kan enten goeres til genstand for en saerskilt EOEF-typegodkendelse , eller denne godkendelse kan vaere inkluderet i EOEF-typegodkendelsen af de maaleanlaeg , hvori disse indgaar , for saa vidt det i dette bilag fastsaettes , at anlaegget skal godkendes . For gasudskillere , der er konstrueret til en maksimal gennemstroemning over 100 m3/t , kan typegodkendelse dog meddeles paa grundlag af en type af samme konstruktion men med mindre dimensioner . De gasudskillere , der er saerskilt EOEF-typegodkendt , kan anvendes i forbindelse med maaleanlaeg uden gasindikator .  1.6.2.1.2 . Gasudskilleren monteres i princippet i roeret paa pumpens trykside . Den kan dog kombineres med pumpen .  Under alle omstaendigheder skal den anbringes saa taet ved maaleren , at tryktabet paa grund af vaeskens stroemning mellem disse to anordninger bliver uden betydning .  1.6.2.1.3 . Gasudskillerens funktionsbegraensninger er foelgende :  a ) den maksimale gennemstroemning for en eller flere givne vaesker ;  b ) trykbegraensninger , maksimale og minimale , som er forenelige med afgasningsanordningens korrekte funktion .  1.6.2.1.4 . Saafremt en gasudskiller , der er konstrueret til en maksimal gennemstroemning , som ikke overstiger 100 m3/t , er genstand for en saerskilt EOEF-typegodkendelse , skal den under foelgende vilkaar vaere i stand til inden for de tolerancer , der er fastlagt i punkt 1.6.1 . , at fjerne luft eller gasser , der er blandet med den vaeske , der skal maales :  a ) maaleanlaegget fungerer ved den maksimale gennemstroemning og ved det minimale tryk , der er fastsat for gasudskilleren ;  b ) volumenforholdet mellem gasserne og vaesken kan vaere vilkaarligt , hvis gasudskilleren er konstrueret til en maksimal gennemstroemning , der er hoejst 20 m3/t ; det er begraenset til 30 % , hvis gasudskilleren er konstrueret til en maksimal gennemstroemning , der er stoerre end 20 m3/t .  ( Gasprocenten maales ved atmosfaerens tryk ) .  Ventilen til den automatiske udskilning af gas skal til stadighed virke korrekt ved det maksimale tryk , der er fastsat for disse gasudskillere .  1.6.2.1.5 . Naar en gasudskiller er godkendt som en del af et godkendt maaleanlaeg , kan punkt 1.6.2.1.4 . anvendes paa den . I saa fald er en gasindikator ikke paakraevet .  Naar maaleanlaegget omfatter en gasindikator , som er i overensstemmelse med definitionen i punkt 1.1.7 . , skal gasudskilleren under foelgende vilkaar vaere i stand til inden for de tolerancer , der er fastlagt i punkt 1.6.1 . , at fjerne luft eller gasser , der er blandet med den vaeske , der skal maales :  a ) maaleanlaegget fungerer ved den maksimale gennemstroemning og ved det minimale tryk , der er fastsat for maaleanlaegget ;  b ) volumenforholdet mellem gasserne og vaesken kan hoejst vaere lig med :   - 20 % ved vaesker med undtagelse * f flydende levnedsmidler saafremt vaeskeviskositeten er hoejst 1 mPa.s ;   - 10 % ved flydende levnedsmidler og ved oevrige vaesker , hvis viskositet er hoejere end 1 mPa.s ( 1 ) .  Naar volumenforholdet mellem gasserne og vaesken er stoerre end ovennaevnte procent , og naar gasudskilleren ikke opfylder forskrifterne vedroerende tolerancerne , skal gasindikatoren klart angive forekomsten af gasbobler .  1.6.2.2 . Saafremt trykket paa pumpens sugeside altid er stoerre end atmosfaerens tryk og vaeskens maettede dampes tryk , er en udluftningsventil eller en saerlig udluftningsventil i mangel af en gasudskiller noedvendig , hvis der maa frygtes gasdannelse mellem pumpen og maaleren i stilstandsperioder , eller hvis luftlommer kan opstaa i roerene  ( f.eks . naar tilfoerselsbeholderen er helt tom ) saafremt den af disse aarsager opstaaede fejl overstiger 1 % af den mindste lovlige udmaaling .  1.6.2.2.1 . Udluftningsventilen og den saerlige udluftningsventil , der er konstrueret til en maksimal gennemstroemning , der ikke overstiger 100 m3/t kan enten vaere genstand for en saerskilt EOEF-typegodkendelse eller for en godkendelse , der omfattes af EOEF-typegodkendelsen for det maaleanlaeg , som de er en del af , for saa vidt det i dette bilag fastsaettes , at dette anlaeg skal godkendes .  Med hensyn til udluftningsventiler , der er konstrueret til en maksimal gennemstroemning , der er stoerre end 100 m3/t , kan EOEF-typegodkendelserne dog meddeles under henvisning til en godkendt model af samme konstruktion og af mindre dimensioner .  Udluftningsventiler og saerlige udluftningsventiler , der har opnaaet en saerlig EOEF-typegodkendelse , kan anvendes i maaleanlaeg uden gasindikator .  1.6.2.2.2 . Udluftningsventilen eller den saerlige udluftningsventil anbringes principielt i roer paa pumpens trykside . De kan dog ogsaa kombineres med pumpen .  I begge tilfaelde anbringes udluftningsventilen normalt i roerets hoejeste punkt , saa taet som muligt ved maaleren . Hvis udluftningsventilen ligger lavere end maaleren , skal en kontraventil eventuelt i forbindelse med en trykbegraenser umuliggoere toemning af det roer , som forbinder disse to anordninger .  Hvis maalerens tilfoerselsroer omfatter flere hoejtliggende punkter , kan der kraeves flere udluftningsventiler .  1.6.2.2.3 . De graenser , inden for hvilke en udluftningsventil eller en saerlig udluftningsventil skal kunne fungere , er som defineret for gasudskillere i punkt 1.6.2.1.3 . , med yderligere den mindste lovlige udmaaling , hvortil disse anordninger er konstrueret .  1.6.2.2.4 . En udluftningsventil eller en saerlig udluftningsventil skal , ved maaleanlaeggets maksimale gennemstroemning , fjerne luftlommer , maalt under atmosfaerisk tryk af et volumen , som mindst er lig med den mindste lovlige udmaaling , uden at der derved fremkommer en yderligere fejl , som er stoerre end 1 % af mindste lovlige udmaaling . Endvidere skal en saerlig udluftningsventil til stadighed kunne udskille et luftvolumen paa 5 % af den maksimale gennemstroemning , uden at den yderligere fejl , der derved fremkommer , overstiger de under punkt 1.6.1 . fastsatte graenser .  1.6.2.3 . Punkterne 1.6.2.1 . og 1.6.2.2 . er ikke til hinder for , at der kan vaere haandbetjente eller automatiske udluftningsanordninger , naar der er tale om faste anlaeg af store dimensioner .  1.6.2.4 . Dersom tilfoerslen sker paa en saadan maade , at der under ingen omstaendigheder kan opstaa luftdannelser eller kan traenge luftarter ind i roerene til maaleren under maalingen , kraeves der ingen udluftningsventil , under forudsaetning af at luftsamlinger , som kan dannes under stilstandsperioder , hoejst medfoerer en fejl paa 1 % af mindste lovlige udmaaling .  1.6.3 . Tilfoersel uden pumpe  1.6.3.1 . Naar tilfoersel til en maaler sker ved gravitet uden pumpe og hvis vaesketrykket i alle dele af roerledningen foer maaleren og i selve maaleren er stoerre end de maettede dampes tryk og det atmosfaeriske tryk , er det ikke noedvendigt at indsaette en udluftningsventil . Dog skal en anordning , efter at anlaegget er taget i brug , til stadighed holde maaleanlaegget fyldt paa korrekt maade .  1.6.3.2 . Hvis det ovenfor omtalte tryk kan blive mindre end det atmosfaeriske tryk , men stadig forbliver stoerre end de maettede dampes tryk , skal en dertil egnet anordning forhindre , at der traenger luft ind i maaleren .  1.6.3.3 . Naar tilfoersel til en maaler sker ved trykluft , skal en passende anordning hindre luftens adgang til maaleren .  1.6.3.4 . Under alle omstaendigheder skal trykket mellem maaleren og overfoeringspunktet vaere stoerre end vaeskens maettede dampes tryk .  1.6.4 . Fjernelse af gas  Roerene til fjernelse af gas i en udluftningsanordning maa ikke omfatte en haandbetjent ventil , hvis lukningen af denne vil kunne forhindre den i at virke . Hvis et saadant lukkeudstyr imidlertid er noedvendig af sikkerhedsgrunde , skal en plombering sikre , at det forbliver aabent .  1.6.5 . Anordning mod hvirveldannelser ( turbulens )  Hvis det under normale forhold forudsaettes , at et maalennlaegs tilfoerselsbeholder toemmes helt , skal udloebsaabningen fra denne beholder vaere forsynet med en anordning , der modvirker hvirveldannelser , med mindre anlaegget omfatter en gasudskiller .  1.6.6 . Tyktflydende vaesker  Da virkningsgraden af gasudskillere og af udluftningsventiler falder , naar vaeskens viskositet stiger , er det muligt at undlade at bruge dem til vaesker , hvis dynamiske viskositet er hoejere end 20 mPa.s ved 20 * C . Pumpen skal vaere saaledes indrettet , at dens sugetryk altid er stoerre end det atmosfaeriske tryk . Hvis der er fare for , at dette krav ikke altid kan opfyldes , skal der findes en anordning , der automatisk standser vaeskestroemmen , naar sugetrykket bliver mindre end det atmosfaeriske tryk . Et manometer skal muliggoere kontrol af dette tryk . Disse forskrifter kraeves ikke opfyldt , hvis der forefindes anordninger , der umuliggoer indsugning af luft gennem de samlinger , som findes i den del af roerledningen , der er udsat for undertryk .  I stilstandsperioder , skal roerene holdes fyldt med vaeske indtil overfoeringspunktet .  1.7 . Gasindikator  1.7.1 . Maaleanlaegget kan vaere forsynet med anordninger , til paavisning af gas . Disse anordninger kan goeres paabudte i de tilfaelde , der er naevnt i pkt . 2 .  1.7.2 . Gasindikatoren skal vaere konstrueret saaledes , at en fyldestgoerende angivelse af tilstedevaerelsen af gas eller luft i vaesken er mulig .  1.7.3 . Gasindikatoren skal anbringes efter maaleren .  1.7.4 . Paa maaleanlaeg med tomme slanger , kan gasindikatoren udfoeres som et overloebsroer med skueglas og samtidigt tjene som overfoeringspunkt .  1.7.5 . Gasindikatoren kan vaere forsynet med en udluftningsventil eller med en anden udluftningsanordning , naar den er anbragt paa et hoejt sted i roerledningen . Der maa ikke vaere koblet noget roer til udluftningsanordningen . Det er tilladt i gasindikatoren at indbygge anordninger , der goer vaeskestroemmen synlig ( for eksempel spiraler eller vingehjul ) , forudsat disse anordninger ikke hindrer paavisning af de gasdannelser , vaesken eventuelt indeholder .  1.8 . Fuldstaendig fyldning af maaleanlaegget  1.8.1 . Maaleren og roerene mellem maaleren og overfoeringspunktet skal automatisk holdes fyldt med vaeske under maalingen og i stilstandsperioder .  Naar dette krav ikke er opfyldt , isaer ved faste anlaeg , skal det vaere muligt manuelt at fylde maaleanlaegget helt indtil overfoeringspunktet , og dette skal kunne kontrolleres under maalingen og i stilstandsperioder . For at sikre en fuldstaendig fjernelse af gas fra maaleanlaegget skal udluftningsanordninger , saa vidt muligt vaere forsynet med smaa skueglas , anbragt paa passende steder .  1.8.2 . Generelt gaelder det , at de roer , der er anbragt mellem maaleren og overfoeringspunktet , ikke paa grund af temperaturudsving maa foraarsage tillaegsfejl , der er stoerre end 1 % af den mindste lovlige udmaaling .  Pkt . 2 angiver for visse saerlige tilfaelde de tekniske forskrifter , som goer det muligt at opfylde dette krav .  1.8.3 . En trykregulator til opretholdelse af trykket skal om noedvendigt anbringes efter maaleren for at sikre , at der i udluftningsventiler og i maaleren altid er et tryk , der er stoerre end det atmosfaeriske tryk og vaeskens maettede dampes tryk .  1.8.4 . Maaleanlaeg , i hvilke der kan opstaa tilbageloeb , naar pumpen er stoppet , skal vaere forsynet med en kontraventil , som hindrer tilbageloeb . Denne skal om noedvendigt vaere forsynet med trykbegraenser .  1.8.5 . For maaleanlaeg med tomme slanger , skal roer efter maaleren og om noedvendigt roer foer maaleren omfatte et hoejtliggende punkt , for at alle maaleanlaeggets dele kan vaere fyldt hele tiden . Toemningen af den i punkt 1.4.2.1 . naevnte fordelingsslange foretages ved en udluftningsventil . I visse tilfaelde kan denne erstattes af saerlige anordninger , som for eksempel en hjaelpepumpe eller en injektor for komprimerede luftarter . Ved maaleanlaeg konstrueret til en mindste lovlige udmaaling under 10 kubikmeter skal disse anordninger fungere automatisk .  1.8.6 . Ved maaleanlaeg med fyldte slanger , skal den frie ende af slangen vaere forsynet med en anordning , der forhindrer at slangen toemmes i stilstandsperioder . Denne forskrift kan ikke anvendes paa flydende luftarter .  Naar en lukkemekanisme er anbragt efter denne anordning , skal det rum , der ligger derimellem , have det mindst mulige volumen , og i hvert fald skal det vaere mindre end tolerancen for maaleanlaeggets mindste lovlige udmaaling .  Endestykket paa udmaalingsventilen paa maaleanlaeg til udmaaling af tyktflydende vaesker skal vaere udformet paa en saadan maade , at det ikke kan tilbageholde en vaeskemaengde , der er stoerre end 0,4 gange tolerancen for maaleanlaeggets mindste lovlige udmaaling .  1.8.7 . Hvis slangen bestaar af flere dele , skal disse vaere samlet enten ved hjaelp af en speciel kobling , der holder slangen fyldt , ved en plomberet sammenkobling eller en anordning , der er udfoert paa en saadan maade , at delene i praksis kun lader sig skille med specialvaerktoej .  1.9 . Variation i fyldte slangers indre volumen  I fyldte slanger monteret paa et maaleanlaeg med oprulningsanordning maa den volumenudvidelse , som fremkommer ved , at slangen skifter fra at vaere rullet op og uden tryk , til den er rullet ud og under pumpens tryk , uden at der finder afloeb sted , ikke overstige to gange tolerancen for den mindste lovlige udmaaling .  Hvis maaleanlaegget ikke omfatter en oprulningsanordning , maa den indre volumenudvidelse ikke overstige tolerancen for den mindste lovlige udmaaling .  1.10 . Forgreninger  1.10.1 . Paa maaleanlaeg til udlevering , kan forgreninger efter maaleren kun tillades , hvis de er indrettet til kun at muliggoere udlevering af vaeske fra ét fordelingspunkt ad gangen . Paa maaleanlaeg til modtagelse af vaesker , er forgreninger foer maaleren kun tilladte , hvis de indrettes saaledes , at de kun muliggoer vaesketilgang fra ét roer ad gangen .  Afvigelser herfra kan kun tillades paa anlaeg til udlevering , der kun forsyner en enkelt modtager ad gangen , og paa modtageanlaeg , der kun fungerer for en enkelt leverandoer ad gangen .  1.10.2 . Paa maaleanlaeg , der efter valg fungerer med fulde og med tomme slanger , og som er forsynet med fleksible roerledninger , skal en kontraventil om noedvendigt indbygges i det faste roer , der foerer til den fyldte slange , umiddelbart efter omstillingsventilen . Yderligere maa omstillingsventilen ikke i nogen stilling muliggoere en sammenkobling mellem udleveringsslangen , der fungerer tom og det roer , der foerer til den fyldte slange .  1.11 . Omloeb  Eventuelle sammenkoblingssteder til et omloeb udenom maaleren skal vaere lukket ved hjaelp af en blindflange . Saafremt maalerens funktion goer et saadant omloeb noedvendigt , skal den kunne lukkes enten ved hjaelp af en blindflange eller ved hjaelp af en dobbelt lukkeanordning med kontrolhane indskudt . Lukningen skal kunne sikres ved hjaelp af plombering .  1.12 . Ventiler , spjaeld , regulatorer  1.12.1 . Hvis tilfoerselsforholdene muliggoer overbelastning af maaleren , skal der indbygges en anordning til begraensning af gennemstroemningen . Denne anordning skal anbringes efter maaleren , hvis den kan afstedkomme et tryktab . Den skal kunne plomberes .  1.12.2 . De forskellige indstillinger for betjeningsorganerne til flervejsventiler skal vaere lette at se og sikres ved stopindsnit , stopknaster , eller andre sikringsanordninger . Afvigelser fra denne bestemmelse er tilladt , naar afstanden mellem to stillinger for betjeningsorganet udgoer en vinkel paa mindst 90 * .  1.12.3 . De kontraventiler og lukkeanordninger , som ikke medvirker til afgraensning af den maalte maengde , skal om noedvendigt indeholde overtryksventiler til at fjerne unormalt hoeje tryk , som kan opstaa i maaleanlaegget .  1.13 . Montage af maaleanlaeg  Maaleanlaeg skal monteres paa en saadan maade , at indikatoren er klart synlig under brug . Indikatoren og gasindikatoren , hvis en saadan forefindes , skal saa vidt muligt kunne ses fra samme sted . Plomberingsstederne skal vaere let tilgaengelige . Skilte , som ikke kan fjernes , og foreskrevne paaskrifter skal vaere let laeselige , og maa ikke kunne udslettes .  1.14 . Anordninger til kontrol paa stedet  Installationen skal muliggoere kontrol som fastsat under punkt 3.2 . Om noedvendigt skal der vaere anbragt roer til at fylde den maalte vaeske paa en oplagringstank . Installationen skal i givet fald omfatte temperatur - og trykmaalere , isaer naar brugen eller justeringen af maaleanlaegget noedvendiggoer kendskab til disse faktorer .  1.15 . Maaleanlaeggets data  Maaleanlaeggets data er foelgende :   - maksimal og minimal gennemstroemning ;   - masimalt driftstryk ;   - om noedvendigt minimalt driftstryk ;   - angivelse af den eller de vaesker , der skal maales , samt graenserne for den kinematiske eller dynamiske viskositet , saafremt maaleemne-betegnelsen alene ikke i tilstraekkelig grad kendetegner viskositeten ;   - mindste lovlige udmaaling ;   - temperaturomraadet , saafremt maaleemnet kan maales ved en temperatur , der ligger uden for omraadet - 10 * C til + 50 * C .  1.16 . Paaskrifter  Et maaleanlaeg , en delsamling dertil eller en komponent , som er typegodkendt , skal i naerheden af indikatoren eller paa et saerligt skilt have foelgende paaskrifter , der skal vaere tydeligt laeselige og ikke maa kunne slettes :  a ) EOEF-typegodkendelsesmaerke ;  b ) fabrikantens maerke eller firmabetegnelse ;  c ) eventuelt den af fabrikanten valgte benaevnelse ;  d ) serienummer og fremstillingsaar ;  e ) maaleanlaeggets data som anfoert under punkt 1.15 . ;  f ) enhver yderligere paaskrift , der er anfoert i typegodkendelsen .  Dersom flere maalere fungerer i et enkelt anlaeg og virker med faelles dele , kan de for hver af anlaeggets dele foreskrevne paaskrifter samles paa et enkelt skilt .  Paaskrifter paa indikatorskiven paa en maaler , som er en del af maaleanlaegget , maa ikke vaere i modstrid med saadanne , som findes paa maaleanlaeggets dataskilt .  Naar maaleanlaegget kan transporteres uden at skulle skilles ad , kan de for de enkelte dele foreskrevne paaskrifter ligeledes samles paa et enkelt skilt .  1.17 . Plombering  Plomberingerne skal helst vaere udfoert ved hjaelp af indhamrede plomber . Plomberinger , udfoert ved hjaelp af en tang , er dog tilladt paa skroebelige instrumenter , eller saafremt disse plomberinger er tilstraekkeligt beskyttede mod enhver fare for utilsigtet brug .  Under alle omstaendigheder skal plomberingerne vaere let tilgaengelige .  Der boer foreskrives anbringelse af plomberingssteder paa alle dele af maaleanlaeg , som ikke paa anden maade kan beskyttes mod handlinger , der kan paavirke maaleanlaeggets praecision . Dog kan plomberingsstederne udelades paa samlinger og tilslutningssteder , som er udfoert saaledes , at disse kun kan skilles ad ved hjaelp af vaerktoej .  Plomberingsstederne boer vaere udfoert saaledes , at det er muligt at anbringe stemplerne for den delvis gennemfoerte EOEF-foerstegangsjustering .  Det i punkt 3.3.2.1 . i bilag II til direktiv 71/316/EOEF foreskrevne stempelskilt skal kunne plomberes paa den del eller de dele , maaleanlaegget er fastgjort til . Stempelskiltet skal kunne kombineres med maalerens i punkt 1.16 . omhandlede dataskilt .  For at goere det muligt at foretage den til rengoeringen noedvendige demontering maa et maaleanlaeg , som benyttes til flydende levnedsmidler , ikke plomberes .  2 . SAERLIGE BESTEMMELSER FOR FORSKELLIGE TYPER MAALEANLAEG  2.1 . Maaleanlaeg i trafiksektoren ( 1 )  2.1.1 . Ved maaleanlaeg i trafiksektoren forstaas maaleanlaeg til forsyning af flydende braendstof til koeretoejer , der er godkendt til koersel paa vej .  Maaleanlaeg til forsyning til lystfartoejer og mindre fly med flydende braendstof stilles lige med maaleanlaeg i trafiksektoren .  Anlaeggene kan have egen indbygget tilfoersel eller vaere konstruert til at blive monteret i et centralt tilfoerselsanlaeg .  For disse anlaeg skal forholdet mellem den maksimale gennemstroemning og den minimale gennemstroemning vaere mindst 10 .  2.1.2 . Saafremt maaleanlaegget har egen tilfoersel , skal en gasudskiller om muligt anbringes umiddelbart foer indgangen til maaleren .  Denne gasudskiller skal enten opfylde forskrifterne i punkt 1.6.2.1.4 . eller forskrifterne i pkt . 1.6.2.1.5 . ( 2 ) .  I saa fald er den i pkt . 1.7.5 . foreskrevne udluftningsventil til gasindikatoren ikke tilladt .  2.1.3 . Naar maaleanlaegget er konstrueret til montage i et centralt tilfoerselsanlaeg eller til fjerntilfoersel , anvendes de generelle regler i punkt 1.6 .  2.1.4 . Maaleanlaeg i trafiksektoren skal vaere udstyret med en anordning , der muliggoer nulstilling af volumen , samt med en anordning , der angiver samlet volumen . Nulstillingsanordningen skal vaere i overensstemmelse med punkterne 1.1 . , 1.2 . , 1.3 . og 1.5 . i direktiv 71/348/EOEF .  Hvis maaleanlaegget derudover er forsynet med en prisindikator , skal denne vaere forsynet med en nulstillingsanordning .  Nulstillingsanordningen for pris og volumenindikatoren skal vaere saaledes udfoert , at nulstilling af den ene automatisk medfoerer nulstilling af den anden .  2.1.5 . Naar maaleanlaegget har egen tilfoersel , der drives af en elektromotor , skal en anordning , efter at motoren er stoppet , forhindre enhver ny aftapning , hvis nulstilling ikke foerst er foretaget .  Nulstilling maa under ingen omstaendigheder vaere mulig under levering .  2.1.6 . Den kontraventil , der er omhandlet i punkt 1.8.4 . er paabudt . Den skal anbringes mellem udluftningsventilen og maaleren . Den kan dog anbringes umiddelbart efter maaleren , dersom udluftningsventilen er anbragt over maalerens niveau . I saa tilfaelde kan den kombineres med den i punkt 1.8.3 . omhandlede trykregulator . Naar kontraventilen er anbragt mellem udluftningsventilen og maaleren , maa det tryktab den foraarsager , ikke vaere stoerre end , at det kan betragtes som ubetydeligt .  2.1.7 . Paa anlaeg med fyldte slanger , skal slangerne vaere udstyret med en haandbetjent lukkeanordning , der opfylder forskrifterne i punkt 1.8.6 . Endvidere kan en automatisk lukkeanordning monteres .  For maaleanlaeg med fyldte slanger , og som kun har tilfoersel ved hjaelp af en haandpumpe , kraeves kun den lukkeanordning , der er foreskrevet i punkt 1.8.6 .  2.1.8 . Maaleanlaeg med en maksimal gennemstroemning paa 60 l/min . , skal have en mindste lovlige udmaaling paa hoejst 5 l .  2.1.9 . Saafremt maaleren er udstyret med et trykvaerk , skal trykningen kombineres med nulstilling af indikatoren . Ved hjaelp af denne mekanisme kan man efter trykningen foretage kontrol af bon'en ved at sammenligne den paatrykte angivelse .  2.1.10 . I overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 3.2 . foretages foerstegangsjustering af maaleanlaeg i trafiksektoren i et eller to afsnit , alt efter om anlaeggene har egen tilfoersel eller ej .  2.2 . Maaleanlaeg monteret paa tankvogne , beregnet til vejtransport og til levering af vaesker med lav viskositet ( viskositet * 20 mPa.s ) og som oplagres ved atmosfaerisk tryk ( bortset fra flydende levnedsmidler )  2.2.1 . Bestemmelserne i pkt . 2.2 . finder anvendelse paa maaleanlaeg monteret paa tankvogn og aftagelige tanke til transportbrug .  Naar saadanne anlaeg er monteret paa tanke med et eller flere rum , skal hvert enkelt rum kunne lukkes manuelt eller automatisk .  2.2.2 . I overensstemmelse med eventuelle nationale bestemmelser skal hvert maaleanlaeg anvendes til et bestemt produkt eller til en klasse af produkter , som fastsat i EOEF-typegodkendelsen for den paagaeldende maaler .  Roer skal anbringes paa en saadan maade , at blanding af produkterne i maaleanlaegget let undgaas .  2.2.3 . Saafremt tankene er anbragt paa paahaengsvogne eller paa saettevogne , kan maaleanlaegget monteres enten paa det traekkende koeretoej , paa paahaengsvognen eller paa saettevognen .  2.2.4 . Et maaleanlaeg , der er monteret paa en tankvogn , kan vaere af type med tomme slanger eller af type med fyldte slanger . Det kan ogsaa vaere udstyret med en tom og en fyldt slange eller med to fyldte slanger med forskellige dimensioner indrettet til at virke skiftevis .  Under en maaleoperation skal omstilling ikke vaere mulig .  2.2.5 . Saafremt maaleren er udstyret med et trykvaerk , skal trykning af bon'en kombineres med nulstilling af volumenindikatoren .  2.2.6 . Et maaleanlaeg , der er monteret paa tankvogn , kan vaere indrettet til at fungere enten kun ved hjaelp af pumpe eller kun ved hjaelp af gravitet eller skiftevis ved gravitet eller ved pumpe eller ved hjaelp af trykluft .  2.2.6.1 . Maaleanlaeg , der kun har tilfoersel ved pumpe , kan fungere med tomme slanger eller med fyldte slanger .  2.2.6.1.1 . Dersom der er mulighed for , at kravene i punkt 1.6.2.4 . ikke opfyldes , skal der foer taellevaerket anbringes en udluftningsanordning som f.eks . :  a ) passende gasudskiller ;  gasudskilleren skal opfylde enten kravene under punkt 1.6.2.1.4 . eller under punkt 1.6.2.1.5 . ( 4 ) ;  b ) udluftningsventil ;  c ) saerlig udluftningsventil .  Saafremt trykket paa maaleanlaeggets udgangsside kan blive lavere end det atmosfaeriske tryk , men dog forbliver hoejere end det maalte produkts maettede dampes tryk , skal disse anordninger kombineres med automatisk udstyr til nedbremsning og standsning af gennemstroemningen for at undgaa enhver indtraengen af luft i maaleren .  Dersom trykket paa maalerens udgangsside ikke kan blive lavere end det atmosfaeriske tryk  ( hvilket saerlig er tilfaeldet ved anlaeg , som udelukkende fungerer med fyldte slanger ) kraeves der ikke automatisk udstyr til nedbremsning og standsning af gennemstroemningen .  2.2.6.1.2 . Den saerlige udluftningsventil med automatisk stop skal vaere forsynet med et skueglas , som opfylder kravene i punkt 1.1.8 .  2.2.6.1.3 . De enkelte rum i tankvognene skal vaere forsynet med en anordning til at modvirke hvirveldannelser , undtagen naar maaleanlaegget er forsynet med en gasudskiller , der opfylder kravene i punkt 1.6.2.1.4 .  2.2.6.2 . Maaleanlaeg , der udelukkende fungerer ved gravitet , skal opfylde foelgende krav ;  2.2.6.2.1 . Montagen skal foretages paa en saadan maade , at hele tanken eller alle rummene kan maales ved en gennemstroemning , der mindst er lig med maaleanlaeggets mindst lovlige udmaaling .  2.2.6.2.2 . Hvis der er forbindelse til gasfasen i tanken , skal passende anordninger hindre , at gas traenger ind i maaleren .  2.2.6.2.3 . Tankens enkelte rum skal vaere forsynet med en anordning , der modvirker hvirveldannelser .  2.2.6.2.4 . Punkterne 1.6.3.1 . , 1.6.3.2 . og 1.6.3.4 . finder anvendelse . En accelerationspumpe efter overfoeringspunktet kan tillades , hvis ovennaevnte krav forbliver opfyldt . Denne pumpe maa ikke foraarsage undertryk i maaleren .  2.2.6.2.5 . Paa visse maaleanlaeg , og isaer saadanne som er forsynet med en saerlig udluftningsanordning med automatisk stop , og paa saadanne , som umiddelbart efter overfoeringspunktet har fast forbindelse med atmosfaeren , er det ikke noedvendigt at montere en gasindikator .  Paa maaleanlaeg , som umiddelbart efter overfoeringspunktet har enten en automatisk eller haandbetjent udligning til atmosfaerens tryk , er en gasindikator paabudt , bortset fra anlaeg , hvor trykket ikke kan vaere mindre end det atmosfaeriske tryk .  2.2.6.3 . Maaleanlaeg , der kan fungere saavel ved gravitet som ved hjaelp af pumpe , skal opfylde bestemmelserne i punkterne 2.2.6.1 . og 2.2.6.2 .  2.2.6.4 . Maaleanlaeg , der har tilfoersel ved hjaelp af trykluft , kan fungere med tomme slanger eller med fyldte slanger . De roer , der forbinder maaleren med den anordning , der er beregnet til at forhindre indtraengen af luft i maaleren , som foreskrevet i punkt 1.6.3.3 . , maa ikke omfatte nogen indsnaevring eller droevleventil eller nogen mekanisme , som kan taenkes at foraarsage et tryktab , der kan medfoere luftlommer ved frigoerelse af gas oploest i vaesken .  Anlaeggene skal vaere forsynet med et manometer , der angiver trykket i tanken . Dette manometers skala skal angive omraadet mellem det tilladte hoejeste og laveste tryk .  2.3 . Modtageanlaeg til brug ved losning af tankskibe , jernbanetankvogne og tankmotorvogne :  2.3.1 . Maaleanlaeg til at maale volumen af vaesker under losning af f.eks . tankskibe , jernbanetankvogne og tankmotorvogne , skal omfatte en mellemliggende beholder , i hvilken vaeskehoejden bestemmer overfoeringspunktet .  Denne mellemliggende beholder kan indrettes til at sikre fjernelse af gasdannelser .  2.3.1.1 . Ved tankmotorvogne og jernbanetankvogne skal den mellemliggende beholder automatisk sikre et konstant niveau , der kan ses eller konstateres ved begyndelsen og slutningen af hver maaleoperation . De tilladte niveauvariationer for det konstante niveau skal svare til et volumen , der hoejst er lig med tolerancen for den mindste lovlige udmaaling .  2.3.1.2 . For tankskibe er det ikke noedvendigt at fastsaette en automatisk indstilling af et konstant niveau . I dette tilfaelde skal variationerne af indholdet vaere maalelige .  Dersom losning af tankskibet foretages ved hjaelp af pumper i skibets bund , kan den mellemliggende beholder kun anvendes ved begyndelsen og slutningen af losningen .  2.3.1.3 . I de i pkt . 2.3.1.1 . og 2.3.1.2 . omhandlede tilfaelde skal beholderens tvaersnit have en saadan form , at en vaeskemaengde lig med tolerancen for den mindste lovlige udmaaling svarer til en niveauaendring paa mindst 2 mm .  2.4 . Stationaere anlaeg eller anlaeg monteret paa tankmotorvogne og som anvendes til maaling af flydende gasser ( med undtagelse af Kryogenvaesker )  2.4.1 . Forbindelsen mellem maaleanlaegget og tilfoerselsbeholdere skal udfoeres som fast installation med stive roerforbindelser . En kontraventil skal anbringes mellem tilfoerselsbeholderen og maaleren .  2.4.2 . En trykregulator som anbringes efter maaleren , skal sikre , at produktet bevarer sin vaeskeform i maaleren under maalingen . Det noedvendige tryk kan holdes paa enten en fast vaerdi , eller paa en vaerdi , der reguleres efter maalevilkaarene .  2.4.2.1 . Saafremt trykket holdes paa en fast vaerdi , skal dette mindst vaere lig med produktets damptryk ved en temperatur , der er 15 * C hoejere end den hoejst mulige drifstemperatur . Indstillingsmekanismen til trykregulatoren skal kunne forsegles .  2.4.2.2 . Saafremt trykket er indstillet efter maalevilkaarene , skal dette tryk under maalingen overstige produktets damptryk med mindst 100 kPa  ( 1 bar ) . Dette boer ske automatisk .  2.4.2.3 . For faste industrielle maaleanlaeg kan den kompetente maaletekniske tjeneste godkende trykregulatorer , der indstilles manuelt . I det tilfaelde skal trykket paa udgangssiden af maaleren mindst vaere lig med produktets damptryk ved en temperatur , der er 15 * C hoejere end vaesketemperaturen under maalingen . Det er i saa fald noedvendigt , paa maaleanlaeg at anbringe et diagram , der viser produktets damptryk som funktion af temperaturen . Hvis det kan forudses , at maaleanlaegget kan fungere i laengere perioder uden kontrol , skal temperatur og tryk loebende angives ved registreringsudstyr .  2.4.3 . Foer maaleren skal der anbringes en udluftningsanordning , bestaaende enten af en gasudskiller eller en kondensator .  2.4.3.1 . Gasudskilleren skal opfylde de almindelige bestemmelser i punkt 1 enten for selve den flydende gas , eller for en vaeske med hoejere viskositet .  Paa grund af kontrolmaessige vanskeligheder kan en gasudskiller godkendes , hvis dens nyttevolumen mindst er lig med 1,5 % af det pr . minut gennemstroemmede volumen ved den maksimale gennemstroemning , og hvis de roer , som forbinder tilfoerselsbeholder og maaler , hoejst er 25 m lange . Hvis disse roers laengde overstiger 25 m , skal gasudskillerens nyttevolumen mindst vaere 3 % af det pr . minut gennemstroemmede volumen ved den maksimale gennemstroemning .Det er hverken noedvendigt at montere en luftindikator eller et skueglas paa maaleanlaeg til flydende luftarter .  Udluftningsroeret kan orbindes med den del af tilfoerelsbeholderen , der indeholder gasfasen , eller med en selvstaendig trykregulator , der er indstillet til et tryk , der er 50 til 100 kPa  ( 0,5 til 1 bar ) mindre end trykket ved maalerens udgang . Dette roer kan omfatte en lukkeventil , men denne ventil maa ikke kunne lukkes under maaleoperationen .  2.4.3.2 . Kondensatorens volumen afhaenger af volumenet af de roer , som findes mellem ventilen ved tilfoerselsbeholderen og trykregulatoren efter maaleren . Dette volumen skal mindst vaere to gange den volumenkontraktion , som kan taenkes at forekomme ved et temperaturfald , der konventionelt saettes til 10 * C for roer , der er omgivet af luft , og til 2 * C for roer der er nedgravede eller isoleret . Ved bestemmelsen af volumenet anvendes i stedet for den noejagtige vaerdi varmeudvidelseskoefficienten 3.10 -3 pr . grad Celcius for propan og propylen , og varmeudvidelseskoefficienten 2.10 -3 pr . grad Celcius for butan og bitadien . For andre produkter med hoejt damptryk fastsaettes koefficienterne af den kompetente maaletekniske tjeneste .  Kondensatoren skal vaere forsynet med en haandbetjent udluftningsventil .  I et maaleanlaeg skal den monteres i det hoejeste punkt i roerledningen .  Det volumen , der er resultatet af de foranstaaende beregninger , kan vaere fordelt over flere kondensatorer anbragt paa hoeje punkter i roerene .  2.4.4 . En termometerbroend skal vaere anbragt i maalerens umiddelbare naerhed . Det termometer , som benyttes , skal vaere justeret og have en skalainddeling , som ikke overstiger 0,5 * C .  Et manometer skal vaere monteret mellem maaleren og trykregulatoren .  Med hensyn til maaleanlaeg paa tankmotorvogne er det tilstraekkeligt at indbygge en manometertilslutning .  2.4.5 . Saafremt maaling finder sted i en maaler , der er monteret paa en tankvogn , skal forbindelsen vaere afbrudt mellem tilfoerselsbeholderens gasfase og modtagerbeholderens gasfase .  2.4.6 . Det er tilladt at indbygge sikkerhedsventiler paa maaleanlaeg med det formaal at hindre opbygningen af unormalt hoeje tryk . Hvis saadanne anbringes efter maaleren , skal de munde ud i det fri eller tilsluttes modtagebeholderen .  Under ingen omstaendigheder maa de sikkerhedsventiler , som er anbragt foer maaleren ved omloeb tilsluttes ventiler , der er anbragt efter maaleren .  2.4.7 . Naar driftsforholdene noedvendiggoer brugen af aftagelige slanger , skal disse slanger forblive fyldte , hvis deres volumen er stoerre end tolerancen for den mindste lovlige udmaaling .  De fyldte slanger , der er aftagelige , skal vaere forsynet med saerlige tilslutningsanordninger for fyldte slanger , saakaldte koblinger . Haandbetjente udluftningsventiler skal om noedvendigt anbringes i enderne af disse slanger .  2.4.8 . Kontrolhanen i den dobbelte lukkeanordning , som er omhandlet i punkt 1.11 . i forbindelse med et eventuelt omloeb af maaleren , kan lukkes af sikkerhedsgrunde . I saa fald skal et manometer anbragt mellem de to lukkeanordninger eller et andet tilsvarende system muliggoere kontrol af taetheden .  2.5 . Maaleanlaeg til maelk  2.5.1 . De i pkt . 2.5 . angivne forskrifter gaelder for transportable maaleanlaeg til modtagelse af maelk i tankmotorvogne , for stationaere maaleanlaeg til modtagelse og for stationaere eller transportable maaleanlaeg til levering af maelk .  2.5.2 . I modtageanlaeg virker et konstant-niveau i en beholder foer maaleren som overfoeringspunkt . Dette konstant-niveau skal vaere synligt eller kunne konstateres foer og efter hver maaleoperation . Det skal automatisk holde den korrekte indstilling .  2.5.2.1 . Naar maaleren foedes af en pumpe , kan konstant-niveau beholderen anbringes enten foer pumpen eller mellem pumpen og maaleren .  2.5.2.1.1 . I foerste tilfaelde kan tilfoerselen til denne beholder ske ved gravitet , gennem toemning af dunke , ved en hjaelpepumpe eller ved undertryk .  Dersom maelken tilfoeres beholderen gennem en pumpe eller ved undertryk er en udluftningsventil noedvendig . Denne ventil kan kombineres med konstant-niveau beholderen .  2.5.2.1.2 . I det andet tilfaelde virker konstant-niveau beholderen som udluftningsanordning .  2.5.2.2 . Uanset punkt 1.8.3 . kan maaleren foedes ved undertryk . Da trykket i roerene , som forbinder konstant-niveau beholderen med maaleren , i saa fald er mindre end atmosfaerens tryk , skal forbindelsesstykkerne vaere helt taette . Denne taethed skal kunne kontrolleres .  2.5.2.3 . I alle modtageanlaeg skal roer foer konstant-niveauet , automatisk toemmes fuldstaendigt under normale driftsforhold .  2.5.2.4 . Kontrollen af konstant-niveauet udfoeres ved hjaelp af et skueglas eller en niveau-indikator . Niveauet anses for konstant , naar det falder til ro inden for et omraade , som er begraenset af to delestreger svarende til en volumenforskel , der hoejst er to gange tolerancen for den mindste lovlige udmaaling . Afstanden mellem de to delestreger skal vaere mindst 15 mm .  2.5.2.5 . Dersom der for at opfylde kravet i pkt . 2.5.2.4 . er indbygget opbremsningsanordninger i maaleanlaegget , skal gennemstroemningen i opbremsningsperioden forblive mindst lig med maalerens minimale gennemstroemning .  2.5.2.6 . I modtageanlaeg skal en trykregulator ved afgang fra maaleren automatisk sikre et tryk , som er stoerre end atmosfaerens , dersom den maalte vaeske foeres til et niveau , som ligger under maalerens .  2.5.3 . Maaleanlaeg , som anvendes til levering af maelk , skal opfylde kravene i punkt 1 .  2.5.4 . Uanset de almindelige bestemmelser i punkt 1 vedroerende fjernelse af luft eller gas , skal udluftningsanordningerne kun opfylde forskrifterne i punkt 1.6.1 . under driftsforhold med indtraengen af luft ved begyndelsen og slutningen af hver maaleoperation .  Ved modtageanlaeg skal betjeningspersonalet have mulighed for at sikre sig at samlinger er taette , saaledes at ingen luft traenger ind foer maaleren under maalingen . Ved udleveringsanlaeg skal monteringen vaere foretaget saaledes , at vaesketrykket ved tilslutningerne fra foedekarret altid er hoejere end det atmosfaeriske tryk .  3 . EOEF-TYPEGODKENDELSE OG EOEF-FOERSTEGANGSJUSTERING  3.1 . EOEF-typegodkendelse  3.1.1 . Foelgende anlaeg skal EOEF-typegodkendes :   - maaleanlaeg for trafiksektoren , omhandlet i punkt 2.1 . Naar maaleanlaeg er konstrueret til montage i anlaeg med central tilfoersel , suppleres typegodkendelsesattesten med en eller flere montagevejledninger ;   - maaleanlaeg monteret paa tankmotorvogne , beregnet * l vejtransport og til levering af vaesker med lav viskositet ( viskositet * 20 mPa.s ) og som oplagres ved atmosfaerisk tryk ( bortset fra flydende levnedsmidler ) omhandlet i punkt 2.2 . ;   - maaleanlaeg til flydende gas under tryk , monteret paa tankmotorvogne , omhandlet i punkt 2.4 . ;   - maaleanlaeg til modtagelse af maelk , omhandlet i punkt 2.5 .  3.1.2 . Afprovninger  3.1.2.1 . Ved udfoerelse af disse afproevninger skal arbejdsnormalerne og anvendelsen af disse vaere saadan , at kalibreringsmetodens maaleusikkerhed ikke er stoerre end en femtedel af det afproevede maaleanlaegs tolerance .  3.1.2.2 . Afproevning af maaler  Foerst bestemmes formen af fejlkurven for gennemstroemningen ved brug af et tilstraekkeligt stort antal maalepunkter mellem den minimale og maksimale gennemstroemning . Det er isaer vigtigt at kontrollere bredden af maalerens fejlomraade i dette interval , mens fejlkurvens position i forhold til nullinjen er af mindre betydning .  Det kan ligeledes blive noedvendigt af foretage afproevninger uden for de tilladte gennemstroemningsgraensevaerdier .  Der skal ogsaa saa vidt dette er muligt udfoeres afproevninger ved de funktionsmaessige graensevilkaar , dvs . for de fastsatte temperatur - og viskositetsgraenser og for den mindste lovlige udmaaling .  Undtagen naar det drejer sig om den mindste lovlige udmaaling skal afproevningsvolumen vaelges tilstraekkeligt stort til at indikatorens opdelingsvaerdi aldrig bliver stoerre end en tredjedel af tolerancen .  Naar der allerede er meddelt EOEF-typegodkendelse for maaleren og eventuelle supplerende anordninger , skal det kontrolleres , om maalerens data og data for anlaegget i tilstraekkelig grad er i overensstemmelse med godkendelsen . I bekraeftende fald skal maaleren ikke afproeves yderligere . Dog boer maaleanlaeggets minimumsleverance bestemmes i overensstemmelse med punkt 4.2 . i kapitel I i bilaget til direktiv 71/319/EOEF .  Naar maalerens og maaleanlaeggets data ikke er i overensstemmelse med godkendelsen eller naar der ikke er meddelt EOEF-typegodkendelse for maaleren  ( og eventuelle supplerende anordninger ) , skal hele maaleanlaegget afproeves som fastsat i dette direktiv og i direktiverne 71/319/EOEF og 71/348/EOEF .  3.1.2.3 . Afproevning vedroerende fjernelse af luft eller gas .  Afproevningen skal vise , at udluftningsanordningerne svarer til bestemmelserne , i punkt 1.6.2.1.4 . , 1.6.2.1.5 . , 1.6.2.2.4 .  Ved gasudskillere og saerlige udluftningsventiler kontrolleres den loebende fjernelse ved sammenligning med maaleresultater fra en volumenmaaler indsat efter udskilleren ( den saerlige udluftningsventil ) med og uden tilsaetning af luft eller gas .  Ved saerlige udluftningsventiler skal der yderligere gennemfoeres en fuldstaendig toemning af beholderen . Dette skal om muligt udfoeres med den mest ugunstige vaeske . Ved afproevninger udfoert paa modeller i afgivende maalestok skal der tages hensyn til modellovene for viskositet ( Reynolds ) , tyngdekraft ( Froude ) og for overfladespaending  ( Weber ) . Almindeligvis anvendes saadanne modelforsoeg kun , hvor det kan retfaerdiggoeres .  3.1.2.4 . Afproevning vedroerende saerlige maaleanlaeg .  3.1.2.4.1 . Maaleanlaeg i trafiksektoren .  Afproevninger :  a ) kontrol af maaler , og af supplerende anordninger samt bestemmelse af disses indflydelse ( prisindikator , trykvaerk , forudindstilling osv . ... ) ;  b ) kontrol af udluftningsanordning ;  c ) kontrol af slangernes volumenkonstans ;  d ) en saerlig kontrol af regelmaessigheden af prisindikatorens fremadskriden ( en brat lukning af tilfoerselsventilen kan bevirke en ujaen fremadskriden for saa vidt angaar det foerste element i prisindikatoren ) .  3.1.2.4.2 . Maaleanlaeg til flydende gas  Kontrollen skal omfatte :  a ) en kontrol af gasudskillerne ud fra tegninger for saa vidt angaar funktionsomraadet og monteringen ;  b ) en funktionsafproevning med udluftningsanordningen  ( niveauregulator ) i givet fald indbygget i gasudskilleren .  Trykregulatoren skal ogsaa kontrolleres ud fra tegning . Eventuelt kan afproevning af typeeksemplar kraeves af den kontrollerende myndighed i saerlige tilfaelde .  3.2 . EOEF-foerstegangsjustering  3.2.1 . Almindeligt  3.2.1.1 . EOEF-foerstegangsjustering af et maaleanlaeg foregaar i et eller to afsnit .  3.2.1.1.1 . Justeringen foregaar i ét afsnit , naar anlaegget helt er fremstillet af en enkelt fabrikant , og derefter uden demontering er transporteret til sit brugssted , og her justeret under der forhold , der er fastsat for dets drift .  3.2.1.1.2 . I andre tilfaelde foregaar foerstegangsjusteringen i to afsnit .  Foerste afsnit omfatter maaleren alene eller forsynet med de supplerende anordninger som skal tilsluttes eller eventuelt indbygges i denne . Kontroloperationer i foerste afsnit kan udfoeres paa proeveanstalt ( eventuelt paa fremstillingsstedet ) eller paa det installerede maaleanlaeg . De maaletekniske undersoegelser kan i saa tilfaelde udfoeres med vaesker , som er forskellige fra dem , hvortil , maaleanlaegget er bestemt .  Andet afsnit omfatter maaleanlaegget under de virkelige funktionsforhold . Den udfoeres paa monteringsstedet under driftsforhold med den for anlaegget foreskrevne vaeske .  Andet afsnit kan dog udfoeres paa et sted valgt af den maaletekniske tjeneste , dersom maaleanlaegget kan transporteres uden demontering , og afproevningerne kan udfoeres under driftsforhold .  3.2.2 . Afproevninger  3.2.2.1 . Saafremt EOEF-foerstegangsjusteringen finder sted i et afsnit , skal afproevningerne i punkt 3.2.2.2 . udfoeres .  3.2.2.2 . Saafremt afproevningerne finder sted i to afsnit udfoeres :  i foerste afsnit :   - en kontrol af maalerens overensstemmelser , herunder supplerende anordninger ( overensstemmelse med typer ) ;   - en maaleteknisk undersoegelse af maaleren , herunder af de indbyggede supplerende anordninger ;  i andet afsnit :   - en kontrol af maaleanlaeggets overensstemmelse , herunder maaleren og de supplerende anordninger ;   - en maaleteknisk undersoegelse af maaleren og af de supplerende anordninger i maaleanlaegget ;   - en funktionsproeve med udluftningsanordningen , hvis en saadan findes , uden at det er noedvendigt at kontrollere , om tolerancerne for denne anordning i punkt 1.6 . , overholdes ;   - en undersoegelse af indstillingen af foreskrevne trykregulatorer ;   - en kontrol af indre volumenvariationer af slanger i anlaeg med fyldte slanger ;   - en bestemmelse af eventuelt tilbageblevne vaeskemaengder i maaleanlaeg med tomme slanger .  ( 1 ) Erfaringen viser , at det under litra a ) og b ) naevnte krav saedvanligvis opfyldes for en korrekt udfoert udskiller , saafremt dens nyttevolumen er mindst 8 % af den volumen , der stroemmer igennem ved maksimal gennemstroemning som angivet paa maaleanlaeggets dataskilt .  ( 2 ) Yderligere bestemmelser vil senere blive tilfoejet vedroerende maaleanlaeg i trafiksektoren omfattende :   - maalere til blanding af braendstof ,   - maalere til blanding af braendstof og smoeremiddel ,   - elektriske eller elektroniske dele og supplerende apparater ,   - selvbetjeningsapparater ,   - maaleanlaeg bestemt til forsyning af flydende gas .  ( 3 ) Saafremt udskilleren er i overensstemmelse med punkt 1.6.2.1.5 . , viser erfaringen , at kravet saedvanligvis er opfyldt , saafremt udskillerens nyttevolumen mindst udgoer 5 % af gennemstroemningen pr . minut ved den maksimale gennemstroemning , der er angivet paa maaleanlaeggets dataskilt .  ( 4 ) Saafremt gasudskilleren er i overensstemmelse med punkt 1.6.2.1.5 . , viser erfaringen , at kravet saedvanligvis er opfyldt , saafremt udskillerens nyttevolumen er mindst 5 % af gennemstroemningen pr . minut ved maalerens maksimale gennemstroemning .


Avis juridique important

|

32002L0042

Kommissionens direktiv 2002/42/EF af 17. maj 2002 om ændring af bilagene til Rådets direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af pesticidrester (bentazon og pyridat) i og på korn, i og på levnedsmidler af animalsk oprindelse og på og i visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager (EØS-relevant tekst)

EF-Tidende nr. L 134 af 22/05/2002 s. 0029 - 0036

Kommissionens direktiv 2002/42/EFaf 17. maj 2002om ændring af bilagene til Rådets direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af pesticidrester (bentazon og pyridat) i og på korn, i og på levnedsmidler af animalsk oprindelse og på og i visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager(EØS-relevant tekst)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets direktiv 86/362/EØF af 24. juli 1986 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af pesticidrester i og på korn(1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2002/23/EF(2), særlig artikel 10,under henvisning til Rådets direktiv 86/363/EØF af 24. juli 1986 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af pesticidrester i og på levnedsmidler af animalsk oprindelse(3), senest ændret ved direktiv 2002/23/EF, særlig artikel 10,under henvisning til Rådets direktiv 90/642/EØF af 27. november 1990 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for pesticidrester på og i visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager(4), senest ændret ved direktiv 2002/23/EF, særlig artikel 7,under henvisning til Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler(5), senest ændret ved Kommisionens direktiv 2002/37/EF(6), særlig artikel 4, stk. 1, litra f), ogud fra følgende betragtninger:(1) De aktive stoffer bentazon og pyridat blev optaget i bilag I til direktiv 91/414/EØF ved Kommissionens direktiv 2000/68/EF(7) og 2001/21/EF(8) til anvendelse som herbicid på korn, grøntsager og foderplanter.(2) Optagelsen af de pågældende aktive stoffer i bilag I til direktiv 91/414/EØF var baseret på en vurdering af de oplysninger, der var forelagt om de foreslåede anvendelsesformål. Nogle medlemsstater har forelagt oplysninger om disse anvendelsesformål i henhold til artikel 4, stk. 1, litra f), i direktiv 91/414/EØF. De foreliggende oplysninger er blevet gennemgået og er tilstrækkelige til, at der kan fastsættes maksimalgrænseværdier.(3) Findes der ingen EF-maksimalgrænseværdi og heller ingen midlertidig maksimalgrænseværdi, skal medlemsstaterne fastsætte en midlertidig national maksimalgrænseværdi i henhold til artikel 4, stk. 1, litra f), i direktiv 91/414/EØF, inden plantebeskyttelsesmidler, der indeholder disse aktive stoffer, kan godkendes.(4) Med henblik på optagelsen i bilag I til direktiv 91/414/EØF afsluttedes den tekniske og videnskabelige vurdering i form af Kommissionens reviderede vurderingsrapporter om de pågældende aktive stoffer. Rapporterne blev afsluttet den 13. juli 2000 og 12. december 2000 for henholdsvis bentazon og pyridat. Heri fastsættes den accepterede daglige indtagelse (ADI) for bentazon til 0,1 mg/kg legemsvægt pr. dag og for pyridat til 0,036 mg/kg legemsvægt pr. dag. Forbrugernes livslange eksponering for fødevarer behandlet med de pågældende aktive stoffer er blevet vurderet efter de procedurer, der følges i EF. Det er sket under hensyntagen til de retningslinjer, der er offentliggjort af WHO(9), og udtalelse fra Den Videnskabelige Komité for Planter(10) om den anvendte metodologi. Det konkluderes, at de foreslåede maksimalgrænseværdier ikke giver anledning til overskridelse af ADI.(5) Der blev ikke fundet akutte toksiske virkninger, som kræver fastsættelse af en akut referencedosis, under de vurderinger og drøftelser, der gik forud for optagelsen af pyridat i bilag I til direktiv 91/414/EØF. Den akutte referencedosis for bentazon blev fastsat til 0,25 mg/kg legemsvægt pr. dag. Ifølge eksponeringsvurderingen vil de foreslåede maksimalgrænseværdier ikke resultere i en uacceptabel akut eksponering af forbrugerne.(6) For at beskytte forbrugerne mod at blive eksponeret for rester i eller på produkter, for hvilke der ikke er givet nogen godkendelse, bør de midlertidige maksimalgrænseværdier sættes til bestemmelsesgrænseværdien for alle de produkter, der er omfattet af direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF.(7) Fastsættelsen af midlertidige EF-maksimalgrænseværdier er ikke til hinder for, at medlemsstaterne kan fastsætte midlertidige maksimalgrænseværdier for bentazon og pyridat i henhold til artikel 4, stk. 1, litra f), i direktiv 91/414/EØF og i henhold til dets bilag VI. Fire år anses for at være en tilstrækkelig lang periode til at fastsætte de fleste yderligere anvendelsesformål for de pågældende aktive stoffer. Derefter bør de midlertidige maksimalgrænseværdier gå over til at være definitive.(8) Bilagene til direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF bør derfor ændres tilsvarende.(9) Kommissionen gav Verdenshandelsorganisationen meddelelse om udkastet til dette direktiv, og der er ikke modtaget nogen kommentarer. Kommissionen vil undersøge muligheden for at fastsætte importtolerancer for maksimalgrænseværdier for bestemte kombinationer af pesticider og afgrøder, hvis der forelægges acceptable data.(10) Dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1Følgende maksimalgrænseværdier for pesticidrester indsættes i del A i bilag II til direktiv 86/362/EØF: ""Artikel 2Følgende maksimalgrænseværdier for pesticidrester indsættes i del B i bilag II til direktiv 86/363/EØF: ""Artikel 3De i bilaget til nærværende direktiv angivne maksimalgrænseværdier for bentazon og pyridat indsættes i bilag II til direktiv 90/642/EØF.Artikel 4Medlemsstaterne sætter de fornødne love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 31. december 2002. De underretter straks Kommissionen herom.Disse bestemmelser anvendes fra den 1. januar 2003.Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.Artikel 5Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Artikel 6Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 17. maj 2002.På Kommissionens vegneDavid ByrneMedlem af Kommissionen(1) EFT L 221 af 7.8.1986, s. 37.(2) EFT L 64 af 7.3.2002, s. 13.(3) EFT L 221 af 7.8.1986, s. 43.(4) EFT L 350 af 14.12.1990, s. 71.(5) EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1.(6) EFT L 117 af 4.5.2002, s. 10.(7) EFT L 276 af 28.10.2000, s. 41.(8) EFT L 69 af 10.3.2001, s. 17.(9) Guidelines for predicting dietary intake of pesticide residues (revised), prepared by the GEMS/Food Programme in collaboration with the Codex Committee on Pesticide Residues, offentliggjort af World Health Organisation 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).(10) Den Videnskabelige Komité for Planters udtalelse om spørgsmål om ændring af bilagene til direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF af 14. juli 1998 (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/out21_en.html).(11) Angiver midlertidig maksimalgrænseværdi i henhold til artikel 4, stk. 1, litra f), i direktiv 91/414/EØF: Medmindre den ændres, vil denne grænseværdi gå over til at være definitiv fire år efter ikrafttrædelsesdatoen for det direktiv, hvorved denne ændring foretages.(12) Angiver bestemmelsesgrænseværdien.(13) Angiver midlertidig maksimalgrænseværdi i henhold til artikel 4, stk. 1, litra f), i direktiv 91/414/EØF: Medmindre den ændres, vil denne grænseværdi gå over til at være definitiv fire år efter ikrafttrædelsesdatoen for det direktiv, hvorved denne ændring foretages.(14) Angiver bestemmelsesgrænseværdien.BILAG>TABELPOSITION>


title: Kommissionens direktiv 2006/136/EF af 11. december 2006 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage dinocap som aktivstof   (EØS-relevant tekst)

text:
               12.12.2006

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 349/42

      KOMMISSIONENS DIREKTIV 2006/136/EF
   af 11. december 2006
   om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage dinocap som aktivstof
   (EØS-relevant tekst)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
   under henvisning til Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (1), særlig artikel 6, stk. 1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 3600/92 af 11. december 1992 om de nærmere bestemmelser for iværksættelsen af første fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i direktiv 91/414/EØF om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (2), er der opstillet en liste over aktivstoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i bilag I til direktiv 91/414/EØF. Denne liste omfatter dinocap.

               (2)

               Dinocaps virkninger på menneskers sundhed og miljøet er blevet vurderet i henhold til forordning (EØF) nr. 3600/92 for en række anvendelsesformål, som anmelderen har foreslået. Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 933/94 af 27. april 1994 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 3600/92 for så vidt angår aktive stoffer i plantebeskyttelsesmidler og udpegning af rapporterende medlemsstater (3), som ændret ved forordning (EF) nr. 491/95 af 3. marts 1995 (4), blev Østrig udpeget til rapporterende medlemsstat. Østrig forelagde den 18. maj 2000 Kommissionen den pågældende vurderingsrapport og de relevante henstillinger i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, litra c), i forordning (EØF) nr. 3600/92.

               (3)

               Vurderingsrapporten er blevet behandlet af medlemsstaterne og Kommissionen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed.

               (4)

               Der blev forelagt to spørgsmål om dinocap for ekspertpanelet for plantesundhed, plantebeskyttelsesmidler og restkoncentrationer heraf (PPR-panelet), der er nedsat af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA). Det første spørgsmål gik på, om de virkninger på øjet, der er konstateret hos hunde, er relevante for mennesker, og det andet spørgsmål gik på, om der kunne fastsættes en passende grænseværdi for dermal absorption på grundlag af de forskellige undersøgelser, anmelderen har forelagt. Hvad angår det første spørgsmål udtalte PPR-panelet, at der ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger til at konkludere, at virkningerne på øjet hos hunde kun er specifikke for denne art, og at det nok er nødvendigt at udføre flere undersøgelser af de involverede mekanismer. Det konkluderes derfor, at disse virkninger hos hunde ikke kan betragtes som irrelevante for mennesker. Hvad angår det andet spørgsmål udtalte PPR-panelet, at en grænseværdi på 10 % dermal absorption er passende i vurderingsøjemed. Ved udarbejdelsen af nærværende direktiv og den relevante reviderede vurderingsrapport er der for begge spørgsmåls vedkommende taget hensyn til henstillingerne fra PPR-panelet (5).

               (5)

               Det er i artikel 5, stk. 4, og artikel 6, stk. 1, i direktiv 91/414/EØF fastsat, at optagelsen af et stof i bilag I kan underlægges restriktioner og betingelser. I dette tilfælde skønnes det, at en nødvendig foranstaltning er at fastsætte restriktioner vedrørende optagelsesperioden og de godkendte afgrøder. I forbindelse med de oprindelige foranstaltninger, der blev forelagt Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, blev det foreslået, at der skulle være en restriktion for optagelsesperioden på syv år, så medlemsstaterne kunne prioritere en undersøgelse af de plantebeskyttelsesmidler indeholdende dinocap, der allerede fandtes på markedet. For at undgå forskelligheder i det tilstræbte høje beskyttelsesniveau var det hensigten, at optagelsen i bilag I til direktiv 91/414/EØF skulle begrænses til de foreslåede anvendelser af dinocap, der rent faktisk var blevet vurderet i forbindelse med fællesskabsevalueringen, og som ansås for at være i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 91/414/EØF. Det betyder, at andre anvendelsesformål, som ikke eller kun delvist var omfattet af evalueringen, først skulle underkastes en fuld evaluering, inden det kunne overvejes at optage dem i bilag I til direktiv 91/414/EØF. På grund af dinocaps skadelige egenskaber var det endvidere nødvendigt at fastsætte bestemmelser om et minimum af harmonisering på fællesskabsplan af visse risikobegrænsende foranstaltninger, som medlemsstaterne skulle anvende ved udstedelsen af godkendelser.

               (6)

               Ifølge proceduren i direktiv 91/414/EØF træffer Kommissionen beslutning om godkendelse af aktivstoffer, herunder fastsættelse af risikostyringsforanstaltninger. Det er medlemsstaternes ansvar at gennemføre, anvende og kontrollere de foranstaltninger, der træffes for at begrænse risiciene ved plantebeskyttelsesmidler. Flere medlemsstater har givet udtryk for deres betænkeligheder, og efter deres mening er yderligere restriktioner nødvendige for at bringe risikoen ned på et niveau, der kan anses for at være acceptabelt og i overensstemmelse med det høje beskyttelsesniveau, som Fællesskabet tilstræber. Det er for øjeblikket et spørgsmål om risikostyring at fastlægge et passende niveau for sikkerhed og beskyttelse i forbindelse med fortsat produktion, markedsføring og anvendelse af dinocap.

               (7)

               Som følge af ovenstående tog Kommissionen sin holdning op til fornyet overvejelse. For korrekt at afspejle det høje niveau for beskyttelse af menneskers og dyrs sundhed og det bæredygtige miljø, Fællesskabet tilstræber, mente Kommissionen, at det ud over de i betragtning 5 omhandlede principper burde fastsættes, at optagelsesperioden blev nedsat fra syv til tre år. Derved nedbringes eventuelle risici, fordi det sikres, at en revurdering af dette stof prioriteres.

               (8)

               Plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dinocap, kan forventes at opfylde kravene i artikel 5, stk. 1, litra a) og b), i direktiv 91/414/EØF med hensyn til de anvendelsesformål, der er undersøgt og udførligt beskrevet i Kommissionens reviderede vurderingsrapport, hvis der træffes de fornødne risikobegrænsende foranstaltninger.

               (9)

               Uanset at det er blevet fastslået, at plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dinocap, kan forventes at opfylde kravene i artikel 5, stk. 1, litra a) og b), i direktiv 91/414/EØF, bør der indhentes yderligere oplysninger om visse specifikke forhold. Medlemsstaterne bør kræve, at indehaverne af godkendelser giver oplysninger om anvendelsen af dinocap, også om eventuelle tilfælde af helbredsproblemer hos brugere.

               (10)

               Det gælder for dinocap som for alle stoffer i bilag I til direktiv 91/414/EØF, at stoffets status kan tages op til revision i henhold til nævnte direktivs artikel 5, stk. 5, hvis der kommer nye oplysninger frem. Det, at optagelsen af dette stof i bilag I udløber på en bestemt dato, er heller ikke til hinder for, at optagelsen kan fornys i overensstemmelse med procedurerne i direktivet.

               (11)

               Erfaringerne fra tidligere optagelser i bilag I til direktiv 91/414/EØF af aktivstoffer, som er vurderet inden for rammerne af forordning (EØF) nr. 3600/92, har vist, at der kan opstå vanskeligheder med fortolkningen af de pligter, som indehavere af eksisterende godkendelser har med hensyn til adgang til data. For at undgå yderligere vanskeligheder synes det derfor nødvendigt at præcisere medlemsstaternes pligter, især pligten til at kontrollere, at indehaveren af en godkendelse kan påvise, at han har adgang til et dossier, der opfylder kravene i bilag II til direktivet. Denne præcisering pålægger imidlertid ikke medlemsstaterne eller indehavere af godkendelser nye forpligtelser i forhold til de hidtil vedtagne direktiver om ændring af bilag I.

               (12)

               Før et aktivstof optages i bilag I, bør medlemsstaterne og de berørte parter have en rimelig frist til at forberede sig, så de kan opfylde de nye krav, optagelsen medfører.

               (13)

               Uden at det berører de forpligtelser, der i henhold til direktiv 91/414/EØF følger af, at et aktivstof optages i bilag I, bør medlemsstaterne have en frist på seks måneder efter optagelsen til at tage eksisterende godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dinocap, op til fornyet overvejelse for at sikre, at kravene i direktiv 91/414/EØF, navnlig i artikel 13, og de relevante betingelser i bilag I er opfyldt. Medlemsstaterne bør, alt efter hvad der er relevant, ændre, erstatte eller tilbagekalde eksisterende godkendelser i henhold til direktiv 91/414/EØF. Uanset ovenstående frist bør der afsættes en længere periode til indgivelse og vurdering af det fuldstændige dossier, jf. bilag III, for hvert plantebeskyttelsesmiddel og for hvert enkelt påtænkt anvendelsesformål i overensstemmelse med de ensartede principper i direktiv 91/414/EØF. I betragtning af dinocaps skadelige egenskaber bør medlemsstaterne inden for en frist på højst tre år undersøge, om plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dinocap som det eneste aktivstof eller i kombination med andre godkendte aktivstoffer, er i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag VI.

               (14)

               Direktiv 91/414/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

               (15)

               Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed afgav ikke udtalelse inden for den tidsfrist, der var fastsat af formanden, og Kommissionen forelagde derfor Rådet et forslag om disse foranstaltninger. Ved udløbet af den frist, der er fastsat i artikel 19, stk. 2, andet afsnit, i direktiv 91/414/EØF, havde Rådet hverken vedtaget den foreslåede gennemførelsesretsakt eller tilkendegivet, at det var imod forslaget til gennemførelsesforanstaltninger, og Kommissionen skal derfor vedtage disse foranstaltninger —

         UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
   Artikel 1
   Bilag I til direktiv 91/414/EØF ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv.
   Artikel 2
   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 30. juni 2007 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.
   De anvender disse bestemmelser fra den 1. juli 2007.
   Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
   Artikel 3
   1.   Om nødvendigt ændrer eller tilbagekalder medlemsstaterne i henhold til direktiv 91/414/EØF senest den 30. juni 2007 eksisterende godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dinocap som aktivstof. Inden da skal medlemsstaterne navnlig kontrollere, at betingelserne i bilag I til direktiv 91/414/EØF vedrørende dinocap er overholdt, dog ikke betingelserne i del B vedrørende dette aktivstof, og at indehaveren af godkendelsen er i besiddelse af eller har adgang til et dossier, der opfylder kravene i bilag II til direktivet, jf. betingelserne i direktivets artikel 13.
   2.   Uanset stk. 1 revurderer medlemsstaterne for hvert godkendt plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder dinocap, midlet i overensstemmelse med de ensartede principper i bilag VI til direktiv 91/414/EØF på grundlag af et dossier, der opfylder kravene i bilag III til nævnte direktiv, idet der samtidig tages højde for del B i bilag I til direktivet vedrørende dinocap. På grundlag af den vurdering fastslår medlemsstaterne, om midlet opfylder kravene i artikel 4, stk. 1, litra b)-e), i direktiv 91/414/EØF.
   Derefter skal medlemsstaterne for midler, der indeholder dinocap, om nødvendigt ændre godkendelsen eller trække den tilbage senest den 31. december 2009.
   Artikel 4
   Dette direktiv træder i kraft den 1. januar 2007.
   Artikel 5
   Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 11. december 2006.

            På Kommissionens vegne

         Markos KYPRIANOU

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2006/85/EF (EUT L 293 af 24.10.2006, s. 3).

      (2)  EFT L 366 af 15.12.1992, s. 10. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2266/2000 (EFT L 259 af 13.10.2000, s. 10).

      (3)  EFT L 107 af 28.4.1994, s. 8. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2230/95 (EFT L 225 af 22.9.1995, s. 1).

      (4)  EFT L 49 af 4.3.1995, s. 50.

      (5)  Udtalelse fra ekspertpanelet for plantesundhed, plantebeskyttelsesmidler og restkoncentrationer heraf, vedtaget den 30. juni 2004, efter anmodning fra Kommissionen vedrørende evaluering af dinocap inden for rammerne af Rådets direktiv 91/414/EØF (Spørgsmål nr. EFSA-Q-2004-26).

      BILAG
      Følgende indsættes sidst i tabellen i bilag I til direktiv 91/414/EØF:

                     Nr.

                     Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr.

                     IUPAC-navn

                     Renhed (1)

                     Ikrafttrædelse

                     Udløbsdato for stoffets optagelse i listen

                     Særlige bestemmelser

                     »150

                     Dinocap
                     CAS-nr. 39300-45-3 (for isomerblanding)
                     CIPAC-nr. 98

                     2,6-dinitro-4-octylphenyl-crotonater og 2,4-dinitro-6-octylphenyl-crotonater, hvor »octyl« er en blanding af grupperne 1-methylheptyl, 1-ethylhexyl og 1-propylpentyl

                     920 g/kg

                     1. januar 2007

                     31. december 2009

                     DEL A
                     Må kun tillades anvendt som fungicid på følgende afgrøde:

                                 —

                                 druer til vinfremstilling

                           i doseringer på højst 0,21 kg aktivstof pr. ha pr. anvendelse.
                     Følgende anvendelser må ikke tillades:

                                 —

                                 sprøjtning fra fly

                                 —

                                 private brugeres udspredning via ryg- og håndsprøjter

                                 —

                                 i private haver.

                           Medlemsstaterne sørger for, at der træffes alle nødvendige risikobegrænsende foranstaltninger. Medlemsstaterne skal være særligt opmærksomme på beskyttelsen af:

                                 —

                                 vandorganismer. Der skal være tilstrækkelig afstand mellem behandlede områder og overfladevandområder. Denne afstand kan være afhængig af, om der anvendes afdriftreducerende teknikker eller redskaber eller ej

                                 —

                                 fugle og pattedyr. Godkendelsesbetingelserne bør omfatte risikobegrænsende foranstaltninger, f.eks. valg af et fornuftigt tidspunkt for anvendelsen og udvælgelse af de formuleringer, der som følge af deres fysiske udformning eller indholdet af passende varselsmidler sikrer, at de pågældende arter eksponeres mindst muligt

                                 —

                                 brugere, der skal bære passende beskyttelsesbeklædning, navnlig handsker, overtræksdragter, gummistøvler og ansigtsværn eller sikkerhedsbriller, under blanding, påfyldning, sprøjtning og rengøring af udstyret, medmindre det gennem udstyrets design og konstruktion eller ved montering af særlige beskyttelsesanordninger på udstyret er udelukket, at der kan forekomme eksponering for stoffet

                                 —

                                 arbejdstagere, der skal bære passende beskyttelsesbeklædning, navnlig handsker, hvis de skal ind på et behandlet område, inden den fastsatte re-entry-periode er udløbet. Denne re-entry-periode skal være på mindst 24 timer.

                           DEL B
                     Med henblik på gennemførelsen af de ensartede principper i bilag VI skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om dinocap, særlig tillæg I og II.
                     Medlemsstaterne sørger for, at godkendelsesindehaverne senest den 31. december hvert år indsender en rapport om eventuelle tilfælde af helbredsproblemer hos brugere. Medlemsstaterne kan kræve, at der afgives visse oplysninger, f.eks. om salg og undersøgelser af forbrugsmønstre, således at der kan dannes et realistisk billede af anvendelsesbetingelserne og eventuelle toksikologiske virkninger af dinocap.«

         (1)  Yderligere oplysninger om aktivstoffernes identitet og specifikationer fremgår af den reviderede vurderingsrapport.


Avis juridique important

|

31991L0533

Rådets direktiv 91/533/EØF af 14. oktober 1991 om arbejdsgiverens pligt til at underrette arbejdstageren om vilkårene for arbejdskontrakten eller ansættelsesforholdet

EF-Tidende nr. L 288 af 18/10/1991 s. 0032 - 0035 den finske specialudgave: kapitel 5 bind 5 s. 0097  den svenske specialudgave: kapitel 5 bind 5 s. 0097

RAADETS DIREKTIV  af 14. oktober 1991  om arbejdsgiverens pligt til at underrette arbejdstageren om vilkaarene for arbejdskontrakten eller ansaettelsesforholdet  (91/533/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 100,  under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),  under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og  ud fra foelgende betragtninger:  Da der i medlemsstaterne har udviklet sig nye former for arbejde, er der opstaaet mange forskellige typer ansaettelsesforhold;  visse medlemsstater har paa baggrund af denne udvikling fundet det noedvendigt at fastsaette bestemmelser om de formelle krav, der skal gaelde for ansaettelsesforhold; formaalet med disse bestemmelser er at yde arbejdstagerne en bedre beskyttelse mod en  eventuel tilsidesaettelse af deres rettigheder og at goere arbejdsmarkedet mere gennemsigtigt;  medlemsstaternes lovgivninger paa dette omraade udviser vaesentlige forskelle med hensyn til visse grundlaeggende forhold, som f.eks. pligten til at arbejdstageren skal oplyses om de vaesentlige punkter i ansaettelseskontrakten eller ansaettelsesforholdet;  forskellene i medlemsstaternes lovgivninger kan direkte paavirke den maade, hvorpaa det faelles marked fungerer;  ifoelge artikel 117 i Traktaten er medlemsstaterne enige om, at det er noedvendigt at fremme en forbedring af arbejdernes leve- og arbejdsvilkaar for herigennem at muliggoere en udjaevning af disse vilkaar paa et stadigt stigende niveau;  i faellesskabspagten om de grundlaeggende arbejdsmarkedsmaessige og sociale rettigheder, vedtaget af stats- og regeringscheferne for elleve medlemsstater paa Det Europaeiske Raads moede i Strasbourg den 9. december 1989 hedder det bl.a., i punkt 9:  »Arbejdsvilkaarene for enhver loenmodtager i Det Europaeiske Faellesskab skal praeciseres naermere, enten ved lov eller kollektiv overenskomst eller i en arbejdskontrakt alt efter de saerlige forhold i det enkelte land«;  der boer paa faellesskabsplan indfoeres et generelt krav om, at enhver arbejdstager skal modtage et dokument, der indeholder oplysninger om de vaesentlige punkter i ansaettelseskontrakten eller ansaettelsesforholdet;  da det er hensigtsmaessigt at bevare en vis fleksibilitet i ansaettelsesforholdet, boer medlemsstaterne kunne udelukke visse begraensede ansaettelsesforhold fra dette direktivs anvendelsesomraade;  oplysningspligten kan opfyldes ved en skriftlig arbejdskontrakt, et ansaettelsesbrev, et andet dokument, andre dokumenter eller i givet fald af en skriftlig erklaering underskrevet af arbejdsgiveren;  i tilfaelde af at arbejdstageren udstationeres, skal han udover de vaesentlige forhold i arbejdskontrakten eller ansaettelsesforholdet have relevante oplysninger om forholdene i forbindelse med denne udstationering;  for at beskytte arbejdstagerens interesse med hensyn til at faa et dokument stillet til raadighed skal alle aendringer i de vaesentlige forhold i arbejdskontrakten eller ansaettelsesforholdet skriftligt meddeles arbejdstageren;  det er noedvendigt, at medlemsstaterne garanterer arbejdstagerne muligheden for at goere deres rettigheder i henhold til dette direktiv gaeldende;  medlemsstaterne boer vedtage de noedvendige love og administrative bestemmelser for at efterkomme dette direktiv eller sikre, at arbejdsmarkedets parter gennem overenskomster fastsaetter de noedvendige bestemmelser, idet medlemsstaterne skal traeffe alle  noedvendige foranstaltninger, for at de til enhver tid kan garantere de med dette direktiv tilstraebte resultater -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:  Artikel 1  Anvendelsesomraade  1. Dette direktiv gaelder for enhver arbejdstager, hvis arbejdskontrakt eller ansaettelsesforhold er defineret i den gaeldende lovgivning i en medlemsstat og/eller er omfattet af gaeldende lovgivning i en medlemsstat.  2. Medlemsstaterne kan beslutte, at dette direktiv ikke skal gaelde for arbejdstagere, hvis arbejdskontrakt eller ansaettelsesforhold  a) - ikke ikke overstiger en samlet varighed af en maaned, og/eller  - hvis ugentlige arbejdstid ikke overstiger 8 timer, eller  b) som gaelder lejlighedsvist arbejde og/eller arbejde af saerlig karakter, forudsat at der i disse tilfaelde er objektive grunde for, at direktivet ikke finder anvendelse.  Artikel 2  Oplysningspligt  1. Arbejdsgiveren har pligt til at oplyse en arbejdstager, som er omfattet af dette direktiv, i det foelgende benaevnt »arbejdstageren«, om de vaesentlige punkter i arbejdskontrakten eller ansaettelsesforholdet.  2. De i stk. 1 omhandlede oplysninger skal mindst omfatte foelgende:  a) parternes identitet  b) arbejdssted; i mangel af et fast arbejdssted eller et sted, hvor arbejdet hovedsagelig udfoeres, oplysning om, at arbejdstageren er beskaeftiget paa forskellige steder, samt om hovedsaede eller i givet fald arbejdsgiverens adresse  c) i) arbejdstagerens titel, rang, stilling eller jobkategori, eller  ii) en kortfattet karakteristik eller beskrivelse af arbejdet  d) arbejdskontraktens eller ansaettelsesforholdets begyndelsestidspunkt  e) hvis arbejdskontrakten eller ansaettelsesforholdet er midlertidigt: kontraktens eller ansaettelsesforholdets forventede varighed  f) varigheden af den ferie med loen, som arbejdstageren har ret til, eller hvis det er umuligt at angive dette paa det tidspunkt, hvor oplysningerne gives, reglerne for tildeling og fastsaettelse af denne ferie  g) varigheden af de opsigelsesvarsler, som arbejdsgiveren og arbejdstageren skal overholde i tilfaelde af arbejdskontraktens eller ansaettelsesforholdets ophoer, eller, hvis det er umuligt at angive dette paa det tidspunkt, hvor oplysningerne gives,  reglerne for fastsaettelse af disse opsigelsesvarsler  h) begyndelsesgrundloen, de andre komponenter i den loen, som arbejdstageren har ret til, samt med hvilken hyppighed denne udbetales  i) laengden af arbejdstagerens normale arbejdsdag eller normale ugentlige arbejdstid  j) i givet fald  i) henvisning til de kollektive overenskomster og/eller aftaler, der gaelder for arbejdstagerens arbejdsvilkaar, eller  ii) hvis det drejer sig om kollektive overenskomster, der er indgaaet uden for virksomheden af saerlige organer eller paritetiske institutioner, henvisning til det kompetente organ eller den kompetente paritetiske institution, som har indgaaet dem.  3. De i stk. 2, litra f), g), h) og i) omhandlede oplysninger kan i givet fald angives ved en henvisning til de love, administrative eller vedtaegtsmaessige bestemmelser eller kollektive overenskomster, der gaelder for de paagaeldende forhold  Artikel 3  Underretningens form  1. De i artikel 2, stk. 2, omhandlede oplysninger kan gives ved, at arbejdstageren, senest to maaneder efter, at han har paabegyndt arbejdet, faar udleveret:  a) en skriftlig arbejdskontrakt og/eller  b) et ansaettelsesbrev og/eller  c) et eller flere andre skriftlige dokumenter paa betingelse af, at et af disse dokumenter mindst indeholder samtlige de oplysninger, der er naevnt i artikel 2, stk. 2, litra a), b), c), d), h) og i).  2. Saafremt ingen af de i stk. 1 omhandlede dokumenter udleveres til arbejdstageren inden for den fastsatte frist, skal arbejdsgiveren senest en maaned efter arbejdets paabegyndelse give arbejdstageren en skriftlig erklaering, der er underskrevet af  arbejdsgiveren, og som mindst indeholder de i artikel 2, stk. 2, omhandlede oplysninger.  Saafremt det eller de i stk. 1 omhandlede dokumenter kun indeholder en del af de kraevede oplysninger skal den skriftlige erklaering, der er naevnt i foerste afsnit i naervaerende stykke, indeholde de resterende oplysninger.  3. Hvis arbejdskontrakten eller ansaettelsesforholdet ophoerer inden udloebet af en frist paa to maaneder fra arbejdets begyndelse, skal arbejdstageren have de i artikel 2 og i denne artikel naevnte oplysninger senest ved udloebet af denne frist.  Artikel 4  Udstationerede arbejdstagere  1. Hvis arbejdstageren skal udfoere sit arbejde i et andet land eller andre lande end den medlemsstat, hvis lovgivning og/eller praksis gaelder for arbejdskontrakten eller ansaettelsesforholdet, skal det eller de i  artikel 3 omhandlede dokumenter vaere i arbejdstagerens besiddelse foer afrejsen og mindst indeholde foelgende supplerende oplysninger:  a) varigheden af det arbejde, der skal udfoeres i udlandet  b) den valuta, som loennen udbetales i  c) i givet fald de fordele i kontanter og naturalier, der er forbundet med opholdet i udlandet  d) i givet fald vilkaarene for arbejdstagerens tilbagevenden til hjemlandet.  2. De i stk. 1, litra b) og c), omhandlede oplysninger kan i givet fald angives ved en henvisning til de love, administrative eller vedtaegtsmaessige bestemmelser eller kollektive overenskomster, der gaelder for de paagaeldende forhold.  3. Stk. 1 og 2 finder ikke anvendelse, hvis varigheden af arbejdet uden for det land, hvis lovgivning og/eller praksis gaelder for arbejdskontrakten eller ansaettelsesforholdet, ikke overstiger en maaned.  Artikel 5  AEndring af dele af arbejdskontrakten eller ansaettelsesforholdet  1. Arbejdsgiveren skal ved enhver aendring af de i artikel 2, stk. 2, og artikel 4, stk. 1, omhandlede forhold hurtigst muligt og senest en maaned efter den dato, paa hvilken den  paagaeldende aendring traeder i kraft, give arbejdstageren skriftlig meddelelse herom.  2. Den i stk. 1 omhandlede skriftlige meddelelse er ikke obligatorisk i tilfaelde af aendring i de love, administrative eller vedtaegtsmaessige bestemmelser eller kollektive overenskomster, som de i artikel 3 omhandlede dokumenter, i givet fald suppleret i  henhold til artikel 4, stk. 1, henviser til.  Artikel 6  Bestemmelser vedroerende form og bevisfoerelse for saa vidt angaar arbejdskontrakten eller ansaettelsesforholdet samt procesregler  Dette direktiv beroerer ikke national lovgivning og/eller praksis vedroerende  - arbejdskontraktens eller ansaettelsesforholdets form  - bevisfoerelse for arbejdskontraktens eller ansaettelsesforholdets eksistens og indhold  - gaeldende procesregler paa omraadet.  Artikel 7  Mere gunstige bestemmelser  Dette direktiv beroerer ikke medlemsstaternes adgang til at anvende eller indfoere love og administrative bestemmelser, der er mere gunstige for arbejdstagerne, eller at fremme eller tillade anvendelsen af  overenskomstmaessige bestemmelser, der er mere gunstige for arbejdstagerne.  Artikel 8  Forsvar af rettigheder  1. Medlemsstaterne indfoerer i deres nationale retsorden de noedvendige bestemmelser for at enhver arbejdstager, der anser sine rettigheder for kraenket som foelge af manglende overholdelse af kravene i dette direktiv, kan  goere disse rettigheder gaeldende for retslige instanser efter eventuelt at have indbragt sagen for andre kompetente instanser.  2. Medlemsstaterne kan foreskrive, at adgangen til de i stk. 1 omhandlede instanser skal vaere betinget af arbejdstageren forud herfor forelaegger sagen for arbejdsgiveren, og denne ikke svarer inden for en frist paa 15 dage efter forelaeggelsen.  Kravet om forudgaaende forelaeggelse gaelder dog under ingen omstaendigheder i de i artikel 4 omhandlede tilfaelde eller for arbejdstagere, der har en midlertidig arbejdskontrakt eller et midlertidigt, ansaettelsesforhold, eller for arbejdstagere, der ikke er  omfattet af en eller flere kollektive overenskomster vedroerende ansaettelsesforholdet.  Artikel 9  Afsluttende bestemmelser  1. Medlemsstaterne vedtager de noedvendige love og administrative bestemmelser for at efterkomme dette direktiv senest den 30. juni 1993 eller sikrer senest paa denne dato, at arbejdsmarkedets parter gennem  overenskomster fastsaetter de noedvendige bestemmelser, idet medlemsstaterne skal traeffe alle noedvendige foranstaltninger, for at de til enhver tid kan garantere de med dette direktiv tilstraebte resultater.  De underretter straks Kommissionen herom.  2. For saa vidt angaar arbejdskontrakter eller ansaettelsesforhold, der eksisterer paa det tidspunkt, hvor de af medlemsstaterne vedtagne bestemmelser traeder i kraft, traeffer medlemsstaterne de noedvendige foranstaltninger til at sikre, at arbejdsgiveren  giver den arbejdstager, der anmoder herom, og senest to maaneder efter, at han har modtaget denne anmodning, det eller de i artikel 3 omhandlede dokumenter, i givet fald suppleret i henhold til artikel 4, stk. 1.  3. Naar medlemsstaterne vedtager de i stk. 1 naevnte love og administrative bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggoerelsen ledsages af en saadan henvisning. De naermere regler for denne henvisning  fastsaettes af medlemsstaterne.  4. medlemsstaterne underretter straks Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet i medfoer af dette direktiv.  Artikel 10  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Udfaerdiget i Luxembourg, den 14. oktober 1991. Paa Raadets vegne  B. de VRIES  Formand   (1) EFT nr. C 24 af 31. 1. 1991, s. 3. (2) EFT nr. C 240 af 16. 9. 1991, s. 21. (3) EFT nr. C 159 af 17. 6. 1991, s. 32.