title: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/12/EF af 11. marts 2009 om lufthavnsafgifter (EØS-relevant tekst)

text:
               14.3.2009

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 70/11

      EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2009/12/EF
   af 11. marts 2009
   om lufthavnsafgifter
   (EØS-relevant tekst)
   EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 80, stk. 2,
   under henvisning til forslag fra Kommissionen,
   under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
   under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
   efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Lufthavnenes hovedopgave og forretningsvirksomhed består i at betjene fly fra ankomst til afgang samt passagerer og fragt, så luftfartsselskaberne kan levere lufttransporttjenester. Til dette formål stiller lufthavnene en række faciliteter og tjenesteydelser til rådighed i forbindelse med flydriften samt passager- og fragtekspedition, og omkostningerne herved får de generelt dækket gennem lufthavnsafgifter. Lufthavnsdriftsorganer, der leverer faciliteter og tjenesteydelser, for hvilke der opkræves lufthavnsafgifter, bør bestræbe sig på at operere på et omkostningseffektivt grundlag.

               (2)

               Det er nødvendigt at fastlægge en fælles ramme for regulering af de centrale aspekter af lufthavnsafgifter og den måde, hvorpå afgifterne fastsættes, da der i mangel af en sådan ramme er risiko for, at grundlæggende krav i forholdet mellem lufthavnsdriftsorganerne og lufthavnsbrugerne ikke opfyldes. En sådan ramme bør ikke berøre en medlemsstats mulighed for at fastlægge, hvorvidt og i hvilket omfang der kan tages hensyn til indtægter fra en lufthavns kommercielle aktiviteter ved fastlæggelsen af lufthavnsafgifterne.

               (3)

               Dette direktiv bør gælde for lufthavne i Fællesskabet over en vis minimumsstørrelse, da forvaltningen og finansieringen af små lufthavne ikke kræver, at der anvendes en fællesskabsramme.

               (4)

               I en medlemsstat, hvor ingen lufthavn har den krævede minimumsstørrelse, for at dette direktiv finder anvendelse, indtager den lufthavn med flest passagerbevægelser en så privilegeret stilling som indrejsested til den pågældende medlemsstat, at det er nødvendigt at lade dette direktiv finde anvendelse på denne lufthavn for at sikre overholdelsen af visse grundlæggende principper i forholdet mellem lufthavnens driftsorgan og dens brugere, navnlig hvad angår afgifters gennemsigtighed og ikke-diskrimination af lufthavnens brugere.

               (5)

               Med henblik på at fremme territorial samhørighed bør medlemsstaterne have mulighed for at anvende et fælles afgiftssystem, der skal dække et lufthavnsnet. Økonomiske overførsler mellem lufthavne i sådanne net bør være i overensstemmelse med fællesskabsretten.

               (6)

               Af hensyn til fordelingen af trafikken bør medlemsstaterne kunne tillade, at et lufthavnsdriftsorgan for lufthavne, der trafikmæssigt dækker samme by eller bygruppe, anvender et fælles og gennemsigtigt afgiftssystem. Økonomiske overførsler mellem disse lufthavne bør være i overensstemmelse med den relevante fællesskabslovgivning.

               (7)

               Incitamenter til oprettelse af nye ruter for bl.a. at fremme udviklingen af ugunstigt stillede områder og fjernområder bør kun indrømmes i overensstemmelse med fællesskabsretten.

               (8)

               Opkrævning af afgifter i forbindelse med luftfarts- og groundhandlingydelser er allerede blevet behandlet i henholdsvis Kommissionens forordning (EF) nr. 1794/2006 af 6. december 2006 om en fælles afgiftsordning for luftfartstjenester (4) og Rådets direktiv 96/67/EF af 15. oktober 1996 om adgang til groundhandlingmarkedet i Fællesskabets lufthavne (5). Opkrævning af afgifter i forbindelse med ydelse af bistand til handicappede og bevægelseshæmmede personer er reguleret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2006 af 5. juli 2006 om handicappede og bevægelseshæmmede personers rettigheder, når de rejser med fly (6).

               (9)

               Rådet for Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO-Rådet) vedtog i 2004 nogle principper for lufthavnsafgifter, der bl.a. omfatter principperne om, at afgifterne bør være omkostningsrelaterede og ikke-diskriminerende, og at der bør være en uafhængig mekanisme til den økonomiske regulering af lufthavne.

               (10)

               ICAO-Rådet har udtalt, at lufthavnsafgifter er gebyrer, der er beregnet på og specielt anvendes til dækning af omkostningerne i forbindelse med faciliteter og tjenesteydelser, der stilles til rådighed for civil luftfart, mens skatter er gebyrer, der er beregnet på at forøge de nationale eller lokale offentlige indtægter, som generelt ikke anvendes på civil luftfart i deres helhed eller på en omkostningsspecifik basis.

               (11)

               Lufthavnsafgifter bør ikke medføre forskelsbehandling. Der bør iværksættes en obligatorisk procedure for regelmæssigt samråd mellem lufthavnsdriftsorganet og lufthavnsbrugerne, og begge parter bør have mulighed for at klage til en uafhængig tilsynsmyndighed, hvis en afgørelse om lufthavnsafgifter eller ændring af afgiftssystemet anfægtes af lufthavnsbrugerne.

               (12)

               For at sikre upartiske afgørelser og en korrekt og effektiv anvendelse af dette direktiv bør der oprettes en uafhængig tilsynsmyndighed i hver medlemsstat. Den uafhængige tilsynsmyndighed bør råde over de nødvendige personale- og ekspertressourcer samt økonomiske midler til at udføre sine opgaver.

               (13)

               Det er af afgørende betydning for lufthavnsbrugerne, at de jævnligt modtager oplysninger fra lufthavnsdriftsorganet om, hvordan og på hvilket grundlag lufthavnsafgifterne beregnes. En sådan åbenhed vil give luftfartsselskaberne indsigt i, hvilke omkostninger lufthavnen har, og hvor produktive lufthavnens investeringer er. For at gøre det muligt for lufthavnsdriftsorganet at vurdere behovet for fremtidige investeringer korrekt bør der stilles krav om, at lufthavnsbrugerne i god tid underretter lufthavnsdriftsorganet om alle deres driftsprognoser, udviklingsplaner samt særlige behov og forslag.

               (14)

               Lufthavnsdriftsorganerne bør underrette lufthavnsbrugerne om større infrastrukturplaner, da disse har en væsentlig indflydelse på lufthavnsafgiftssystemerne eller -niveauet. Disse oplysninger bør fremlægges for at gøre det muligt at overvåge infrastrukturomkostningerne og sikre, at der stilles passende og omkostningseffektive faciliteter til rådighed i den pågældende lufthavn.

               (15)

               Lufthavnsdriftsorganer bør have mulighed for at anvende lufthavnsafgifter, der svarer til den infrastruktur og/eller det serviceniveau, der tilbydes, eftersom de pågældende luftfartsselskaber har en legitim interesse i at kræve ydelser fra lufthavnsdriftsorganet, der svarer til pris/kvalitetsforholdet. Imidlertid bør alle luftfartsselskaber, der ønsker det, have adgang til infrastruktur og ydelser på ikke-diskriminerende vilkår og i differentieret udstrækning. Hvis efterspørgslen er større end udbuddet, bør der gives adgang på grundlag af objektive og ikke-diskriminerende kriterier, der opstilles af lufthavnsdriftsorganet. Enhver differentiering i lufthavnsafgifterne bør være gennemskuelig, objektiv og baseret på utvetydige kriterier.

               (16)

               Lufthavnsbrugerne og lufthavnsdriftsorganet kan indgå en aftale om et serviceniveau for kvaliteten af de tjenesteydelser, der stilles til rådighed til gengæld for lufthavnsafgifterne. Som led i det regelmæssige samråd kan der forhandles om kvaliteten af de tjenesteydelser, der stilles til rådighed til gengæld for lufthavnsafgifterne.

               (17)

               Der er i medlemsstaterne forskellige systemer til forfinansiering af lufthavnsinvesteringer. I de medlemsstater, hvor forfinansiering forekommer, bør den/det pågældende medlemsstat eller lufthavnsdriftsorgan henholde sig til ICAO's politikker og/eller indføre deres egne beskyttelsesmekanismer.

               (18)

               Dette direktiv bør ikke berøre traktaten, særlig artikel 81-89.

               (19)

               Målet for dette direktiv, nemlig at fastlægge fælles principper for opkrævning af lufthavnsafgifter i Fællesskabets lufthavne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, da der ikke kan opnås en ensartet løsning i hele Fællesskabet, hvis lufthavnsafgiftssystemerne fastlægges på nationalt plan, og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål —

         UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
   Artikel 1
   Formål
   1.   Dette direktiv fastlægger fælles principper for opkrævning af lufthavnsafgifter i Fællesskabets lufthavne.
   2.   Dette direktiv gælder for alle lufthavne, som er beliggende på et område, der er omfattet af traktaten, og som er åbne for erhvervsmæssig trafik, hvor den årlige trafik overstiger 5 mio. passagerbevægelser, og for den lufthavn i hver medlemsstat, der har flest passagerbevægelser.
   3.   Medlemsstaterne offentliggør en liste over de lufthavne i deres område, der er omfattet af dette direktiv. Denne liste udarbejdes på grundlag af oplysninger fra Kommissionen (Eurostat) og ajourføres årligt.
   4.   Dette direktiv gælder ikke for de afgifter, der opkræves som betaling for overflyvningstjenester samt tårn- og indflyvningskontroltjenester i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1794/2006, og heller ikke for de afgifter, der opkræves som betaling for de groundhandlingydelser, der er opført i bilaget til direktiv 96/67/EF, eller for afgifter, der opkræves til finansiering af assistance til handicappede og bevægelseshæmmede passagerer som omhandlet i forordning (EF) nr. 1107/2006.
   5.   Dette direktiv berører ikke den enkelte medlemsstats ret til at anvende yderligere reguleringsforanstaltninger, der ikke er uforenelige med dette direktiv, eller andre relevante fællesskabsbestemmelser over for lufthavnsdriftsorganer, der er beliggende på medlemsstatens område. Dette kan omfatte økonomiske kontrolforanstaltninger såsom godkendelse af afgiftssystemer og/eller afgiftsniveauet, herunder incitamentbaserede metoder for pålæggelse af afgifter eller bestemmelser om prislofter.
   Artikel 2
   Definitioner
   I dette direktiv forstås ved:

               1)

               »lufthavn«: et område, der er specielt indrettet til landing, start og manøvrering af luftfartøjer, herunder også eventuelle tilknyttede anlæg, der er nødvendige af hensyn til flytrafikken og service af luftfartøjer, bl.a. nødvendige anlæg til betjening af den erhvervsmæssige lufttrafik

               2)

               »lufthavnsdriftsorgan«: et organ, som eventuelt i tilknytning til andre aktiviteter, i henhold til nationale love, bestemmelser eller kontrakter har fået til opgave at administrere og forvalte lufthavnsinfrastrukturen eller lufthavnsnetinfrastrukturen og at koordinere og kontrollere de aktiviteter, der udføres af de forskellige virksomheder, der opererer i de pågældende lufthavne eller lufthavnsnet

               3)

               »lufthavnsbruger«: en fysisk eller juridisk person, der er ansvarlig for flybefordring af passagerer, post og/eller fragt til eller fra den pågældende lufthavn

               4)

               »lufthavnsafgift«: en afgift, som lufthavnsbrugerne betaler til lufthavnsdriftsorganet for brug af de faciliteter og tjenesteydelser, der udelukkende stilles til rådighed af lufthavnsdriftsorganet, og som er knyttet til landing, start, afmærkning af flyvepladsen, parkering af fly samt passager- og fragtekspedition

               5)

               »lufthavnsnet«: en gruppe lufthavne, der er behørigt udpeget som sådan af medlemsstaten og drives af samme lufthavnsdriftsorgan.

         Artikel 3
   Ikke-diskrimination
   Medlemsstaterne sikrer, at lufthavnsafgifterne ikke medfører forskelsbehandling af lufthavnsbrugere, i overensstemmelse med fællesskabsretten. Dette udgør ikke nogen hindring for, at lufthavnsafgifterne kan gradueres i almenhedens og samfundets interesse, herunder af miljøhensyn. Kriterierne for en sådan graduering skal være relevante, objektive og gennemskuelige.
   Artikel 4
   Lufthavnsnet
   Medlemsstaterne kan tillade, at lufthavnsdriftsorganet for et lufthavnsnet indfører et fælles og gennemsigtigt lufthavnsafgiftssystem, der skal dække lufthavnsnettet.
   Artikel 5
   Fælles afgiftssystemer
   Efter at have underrettet Kommissionen og under overholdelse af fællesskabsretten kan medlemsstaterne tillade, at et lufthavnsdriftsorgan anvender et fælles og gennemsigtigt afgiftssystem for lufthavne, der trafikmæssigt dækker samme by eller bygruppe, forudsat at hver enkelt lufthavn fuldt ud opfylder kravene om åbenhed i artikel 7.
   Artikel 6
   Samråd og klageadgang
   1.   Medlemsstaterne sikrer, at der indføres en obligatorisk procedure for regelmæssigt samråd mellem lufthavnsdriftsorganet og lufthavnsbrugerne eller disses repræsentanter eller sammenslutninger om, hvordan lufthavnsafgiftssystemet skal fungere, om lufthavnsafgifternes størrelse og eventuelt om kvaliteten af de tjenesteydelser, der stilles til rådighed. Et sådant samråd skal finde sted mindst én gang om året, medmindre andet er aftalt under det seneste samråd. Når der er indgået en flerårig aftale mellem lufthavnsdriftsorganet og lufthavnsbrugerne, skal samråd finde sted i henhold til denne aftale. Medlemsstaterne bevarer retten til at anmode om hyppigere samråd.
   2.   Medlemsstaterne sikrer, at ændringer i en lufthavns afgiftssystem eller i afgiftsniveauet så vidt muligt sker efter aftale mellem lufthavnsdriftsorganet og lufthavnsbrugerne. Til dette formål forelægger lufthavnsdriftsorganet, senest fire måneder før ændringen skal træde i kraft, ethvert forslag om ændring af lufthavnens afgiftssystem eller afgiftsniveauet for lufthavnsbrugerne sammen med en begrundelse for de påtænkte ændringer, medmindre der foreligger særlige omstændigheder, der skal begrundes over for lufthavnsbrugerne. Lufthavnsdriftsorganet holder samråd om de påtænkte ændringer med lufthavnsbrugerne og tager hensyn til disses synspunkter, før der træffes afgørelse om ændringerne. Lufthavnsdriftsorganet skal normalt offentliggøre sin afgørelse eller anbefaling senest to måneder før, den træder i kraft. Lufthavnsdriftsorganet skal begrunde sin afgørelse, set i forhold til lufthavnsbrugernes synspunkter, hvis lufthavnsdriftsorganet og lufthavnsbrugerne ikke er nået til enighed om de foreslåede ændringer.
   3.   Medlemsstaterne sikrer, at begge parter i tilfælde af uenighed om en afgørelse om lufthavnsafgifter, der er truffet af lufthavnsdriftsorganet, kan klage til den uafhængige tilsynsmyndighed, jf. artikel 11, som derpå undersøger begrundelsen for ændringen af lufthavnsafgiftssystemet eller afgiftsniveauet.
   4.   Beslutter lufthavnsdriftsorganet at ændre lufthavnsafgiftssystemet eller -niveauet, og indbringes denne afgørelse for den uafhængige tilsynsmyndighed, træder ændringen ikke i kraft, før denne myndighed har undersøgt sagen. Den uafhængige tilsynsmyndighed træffer senest fire uger efter, at en sag er indbragt for den, en foreløbig afgørelse om ikrafttrædelsen af lufthavnsafgiftsændringen, medmindre den endelige afgørelse kan træffes inden for samme frist.
   5.   En medlemsstat kan beslutte ikke at anvende stk. 3 og 4 i forbindelse med ændringer af lufthavnsafgifternes niveau eller struktur i de lufthavne, for hvilke:

               a)

               national lovgivning foreskriver en obligatorisk procedure, ifølge hvilken lufthavnsafgifter eller det maksimale niveau for lufthavnsafgifter fastsættes eller godkendes af den uafhængige tilsynsmyndighed, eller

               b)

               national lovgivning foreskriver en obligatorisk procedure, ifølge hvilken den uafhængige tilsynsmyndighed regelmæssigt eller efter anmodning fra interesserede parter undersøger spørgsmålet om effektiv konkurrence i de berørte lufthavne. Hvis en sådan undersøgelse giver grundlag herfor, bestemmer medlemsstaten, at lufthavnsafgifterne eller det maksimale niveau for lufthavnsafgifter fastlægges eller godkendes af den uafhængige tilsynsmyndighed. En sådan bestemmelse gælder på grundlag af den uafhængige tilsynsmyndigheds undersøgelse, så længe det er nødvendigt.

         De procedurer, betingelser og kriterier, som medlemsstaten indfører med henblik på at gennemføre dette stykke, skal være relevante, objektive, ikke-diskriminerende og gennemskuelige.
   Artikel 7
   Åbenhed
   1.   Medlemsstaterne sikrer, at lufthavnsdriftsorganet forelægger hver enkelt lufthavnsbruger eller lufthavnsbrugernes repræsentanter eller sammenslutninger oplysninger om, hvilke elementer der tjener som grundlag for fastsættelsen af systemet eller niveauet for samtlige lufthavnsafgifter, der opkræves i hver lufthavn af lufthavnsdriftsorganet, hver gang de i artikel 6, stk. 1, nævnte samråd skal holdes. Disse oplysninger skal som minimum omfatte følgende:

               a)

               en opgørelse over de forskellige tjenesteydelser og infrastrukturanlæg, som stilles til rådighed til gengæld for den lufthavnsafgift, der opkræves

               b)

               den metode, der anvendes til at fastsætte lufthavnsafgifterne

               c)

               lufthavnens overordnede omkostningsstruktur med hensyn til de faciliteter og ydelser, som lufthavnsafgifterne vedrører

               d)

               indtægterne fra de forskellige lufthavnsafgifter og den samlede udgift til de tjenesteydelser, der dækkes af disse

               e)

               enhver finansiering fra offentlige myndigheder af faciliteter og tjenesteydelser, som lufthavnsafgifterne vedrører

               f)

               prognoser vedrørende lufthavnens situation, for så vidt angår afgifter, trafikudvikling og planlagte investeringer

               g)

               den faktiske udnyttelse af lufthavnens infrastruktur og udstyr over en given periode, og

               h)

               alle foreslåede større investeringers forventede resultat i form af deres indvirkning på lufthavnens kapacitet.

         2.   Medlemsstaterne sikrer, at lufthavnsbrugerne forud for hvert samråd, jf. artikel 6, stk. 1, forelægger oplysninger til lufthavnsdriftsorganet om navnlig følgende aspekter:

               a)

               trafikprognoser

               b)

               prognoser over sammensætningen og den forventede udnyttelse af deres luftfartøjsflåde

               c)

               deres udviklingsplaner for den pågældende lufthavn, og

               d)

               deres behov i den pågældende lufthavn.

         3.   Med forbehold af national lovgivning anses de oplysninger, der forelægges i medfør af denne artikel, som fortrolige eller økonomisk følsomme og behandles i overensstemmelse hermed. I forbindelse med børsnoterede lufthavnsdriftsorganer overholdes navnlig de børsretlige bestemmelser.
   Artikel 8
   Ny infrastruktur
   Medlemsstaterne sikrer, at lufthavnsdriftsorganet hører lufthavnsbrugerne, før planer om ny infrastruktur lægges fast.
   Artikel 9
   Kvalitetsnormer
   1.   For at opnå en smidig og effektiv lufthavnsdrift træffer medlemsstaterne de nødvendige foranstaltninger for at gøre det muligt for lufthavnsdriftsorganet og de repræsentanter eller sammenslutninger, der repræsenterer lufthavnsbrugerne, at indlede forhandlinger med henblik på at indgå en serviceniveauaftale om kvaliteten af de tjenester, der ydes i lufthavnen. Disse forhandlinger om servicekvaliteten kan finde sted som led i de samråd, der henvises til i artikel 6, stk. 1.
   2.   I alle serviceniveauaftaler fastsættes, hvilket serviceniveau luftfartsdriftsorganet skal stille til rådighed under hensyntagen til det faktiske lufthavnsafgiftssystem eller -niveau og det serviceniveau, som lufthavnsbrugerne er berettiget til til gengæld for lufthavnsafgifterne.
   Artikel 10
   Differentierede tjenesteydelser
   1.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at gøre det muligt for lufthavnsdriftsorganet at variere kvaliteten og omfanget af bestemte lufthavnsydelser, terminaler eller terminaldele, med det formål at tilbyde skræddersyede tjenesteydelser eller en terminal eller terminaldel til særlige formål. Lufthavnsafgiftsniveauet kan differentieres på grundlag af kvaliteten og omfanget af sådanne ydelser samt omkostningerne ved dem eller enhver anden objektiv og gennemskuelig begrundelse. Med forbehold af artikel 3 kan lufthavnsdriftsorganet frit fastsætte sådanne differentierede lufthavnsafgifter.
   2.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for, at alle lufthavnsbrugere, der ønsker at benytte sig af skræddersyede tjenesteydelser eller særlige terminaler eller terminaldele, får mulighed for det.
   Hvis der er flere lufthavnsbrugere, der ønsker adgang til de skræddersyede tjenesteydelser og/eller en særlig terminal eller terminaldel, end der er kapacitet til, gives der adgang på grundlag af relevante, objektive, gennemskuelige og ikke-diskriminerende kriterier. Disse kriterier kan fastsættes af lufthavnsdriftsorganet, og medlemsstaterne kan kræve, at disse kriterier godkendes af den uafhængige tilsynsmyndighed.
   Artikel 11
   Uafhængig tilsynsmyndighed
   1.   Medlemsstaterne udpeger eller opretter en uafhængig myndighed som national uafhængig tilsynsmyndighed, der skal sikre, at de foranstaltninger, der træffes for at efterkomme dette direktiv, anvendes korrekt, samt mindst varetage de opgaver, det pålægges i henhold til artikel 6. Denne myndighed kan være den samme som den, medlemsstaten pålægger at varetage gennemførelsen af de yderligere reguleringsforanstaltninger, der henvises til i artikel 1, stk. 5, herunder godkendelse af afgiftssystemet og/eller lufthavnsafgiftsniveauet, forudsat at myndigheden opfylder kravene i nærværende artikels stk. 3.
   2.   Dette direktiv må ikke være til hinder for, at den uafhængige tilsynsmyndighed under eget tilsyn og fulde ansvar og under overholdelse af national lovgivning uddelegerer gennemførelsen af dette direktiv til andre uafhængige tilsynsmyndigheder, forudsat at gennemførelsen finder sted i overensstemmelse med de samme standarder.
   3.   Medlemsstaterne garanterer, at den uafhængige tilsynsmyndighed er uafhængig, ved at sikre, at den er retligt adskilt fra og funktionelt uafhængig af lufthavnsdriftsorganerne og luftfartselskaberne. Medlemsstater, som bevarer ejerskab til lufthavne, lufthavnsdriftsorganer eller luftfartsselskaber eller kontrol over lufthavnsdriftsorganer eller luftfartsselskaber, sikrer også, at de funktioner, der er knyttet til ejerskabet eller kontrollen, ikke overdrages til den uafhængige tilsynsmyndighed. Medlemsstaterne sikrer, at de uafhængige tilsynsmyndigheder udøver deres beføjelser på en upartisk og gennemskuelig måde.
   4.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen navn og adresse på den uafhængige tilsynsmyndighed samt dens opgaver og ansvarsområder og anfører, hvilke foranstaltninger der er truffet for at sikre, at stk. 3 overholdes.
   5.   Medlemsstaterne kan indføre en finansieringsmekanisme for den uafhængige tilsynsmyndighed, som kan omfatte opkrævning af en afgift på lufthavnsbrugere og lufthavnsdriftsorganer.
   6.   Medlemsstaterne sikrer, at der med hensyn til en sådan uenighed, som der henvises til i artikel 6, stk. 3, træffes foranstaltninger, for at:

               a)

               indføre en procedure for løsning af uenighed mellem lufthavnsdriftsmyndigheden og lufthavnsbrugerne

               b)

               fastsætte, på hvilke betingelser en uenighed kan forelægges den uafhængige tilsynsmyndighed. Den uafhængige tilsynsmyndighed afviser navnlig klager, som den vurderer ikke er behørigt begrundet eller tilstrækkelig dokumenteret, og

               c)

               fastsætte de kriterier, som uenighed vil blive vurderet ud fra med henblik på løsning.

         Disse procedurer, betingelser og kriterier skal være ikke-diskriminerende, gennemskuelige og objektive.
   7.   Når den uafhængige tilsynsmyndighed undersøger begrundelsen for ændringen af lufthavnsafgiftssystemet eller afgiftsniveauet, jf. artikel 6, skal denne have adgang til de oplysninger fra de berørte parter, den har brug for, og den skal høre de berørte parter for at kunne træffe afgørelse i sagen. Med forbehold af artikel 6, stk. 4, træffer den en endelig afgørelse snarest muligt og under alle omstændigheder inden fire måneder fra forelæggelsen af sagen. Denne frist kan forlænges med to måneder i velbegrundede undtagelsestilfælde. Den uafhængige tilsynsmyndigheds afgørelser er bindende, uden at det berører en eventuel parlamentarisk eller judiciel kontrol i medlemsstaterne.
   8.   Den uafhængige tilsynsmyndighed offentliggør hvert år en beretning om sin virksomhed.
   Artikel 12
   Rapport og revision
   1.   Senest den 15. marts 2013 forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af dette direktiv, med en vurdering af fremskridt med hensyn til at opfylde dets mål, og hvis det er relevant, passende forslag.
   2.   Medlemsstaterne og Kommissionen samarbejder om anvendelsen af dette direktiv, navnlig om indsamling af oplysninger til den rapport, der er nævnt i stk. 1.
   Artikel 13
   Gennemførelse
   1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 15. marts 2011. De underretter straks Kommissionen herom.
   Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
   2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.
   Artikel 14
   Ikrafttræden
   Dette direktiv træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
   Artikel 15
   Adressater
   Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Strasbourg, den 11. marts 2009.

            På Europa-Parlamentets vegne

         H.-G. PÖTTERING

            Formand

            På Rådets vegne

         A. VONDRA

            Formand

      (1)  EUT C 10 af 15.1.2008, s. 35.

      (2)  EUT C 305 af 15.12.2007, s. 11.

      (3)  Europa-Parlamentets udtalelse af 15.1.2008 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 23.6.2008 (EUT C 254 E af 7.10.2008, s. 18) og Europa-Parlamentets holdning af 23.10.2008 (endnu ikke offentliggjort i EUT). Rådets afgørelse af 19.2.2009.

      (4)  EUT L 341 af 7.12.2006, s. 3.

      (5)  EFT L 272 af 25.10.1996, s. 36.

      (6)  EUT L 204 af 26.7.2006, s. 1.


Avis juridique important

|

31992L0016

Rådets direktiv 92/16/EØF af 16. marts 1992 om ændring af direktiv 89/299/EØF om kreditinstitutters egenkapital

EF-Tidende nr. L 075 af 21/03/1992 s. 0048 - 0050 den finske specialudgave: kapitel 6 bind 3 s. 0125  den svenske specialudgave: kapitel 6 bind 3 s. 0125

RAADETS DIREKTIV 92/16/EOEF  af 16. marts 1992  om aendring af direktiv 89/299/EOEF om kreditinstitutters egenkapital  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 57, stk. 2, foerste og tredje punktum,  under henvisning til Raadets direktiv 89/299/EOEF af 17. april 1989 om kreditinstitutters egenkapital (1), der indeholder definitioner af de komponenter, der indgaar i naevnte egenkapital, og retningslinjer for beregningen heraf,  under henvisning til forslag fra Kommissionen (2),  i samarbejde med Europa-Parlamentet (3),  under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (4), og  ud fra foelgende betragtninger:  I henhold til artikel 4, stk. 1, i direktiv 89/299/EOEF kan laantagernes solidariske haeftelse i kreditinstitutter, der er stiftet i form af andelskreditinstitutter eller fonde, behandles som komponenter af egenkapitalen i henhold til direktivets artikel  2, stk. 1, nr. 7; direktivet indeholder imidlertid ingen bestemmelser om behandlingen af saadanne forpligtelser i tilfaelde af, at et kreditinstitut, der er stiftet i form af et andelskreditinstitut eller en fond, omdannes til et aktieselskab;  den danske regering har givet udtryk for et staerkt oenske om, at de danske realkreditinstitutter, der er stiftet i form af andelskreditinstitutter eller fonde, omdannes til aktieselskaber; for at lette denne omdannelse eller skabe mulighed herfor boer der  vedtages en midlertidig undtagelse, i henhold til hvilken de paagaeldende institutter kan medtage en del af deres laantageres solidariske forpligtelser i egenkapitalen; denne midlertidige undtagelse boer ikke forvride konkurrencen mellem kreditinstitutter;   ved vedtagelsen af direktiv 89/299/EOEF forbeholdt Raadet sig befoejelserne til at foretage tekniske aendringer deri; Kommissionen erklaerede, at den ville fremsaette forslag til endelig loesning paa dette problem, hvori der tages hensyn til de saerlige forhold  inden for banksektoren, og i henhold til hvilken der indfoeres en mere hensigtsmaessig gennemfoerelsesprocedure for naevnte direktiv;  gennemfoerelsesbefoejelser af samme art som dem, Raadet forbeholdt sig i direktiv 89/299/EOEF, blev tillagt Kommissionen ved Raadets andet direktiv 89/646/EOEF af 15. december 1989 om samordning af lovgivningen om adgang til at optage og udoeve virksomhed som  kreditinstitut og om aendring af direktiv 77/780/EOEF (5);  i betragtning af de saerlige forhold inden for banksektoren boer det udvalg, der er nedsat ved artikel 22 i naevnte andet direktiv, have til opgave at bistaa Kommissionen med at udoeve de befoejelser, der er tillagt den ifoelge proceduren i artikel 2,  procedure III, variant b), i Raadets afgoerelse 87/373/EOEF af 13. juli 1987 om fastsaettelse af de naermere vilkaar for udoevelsen af de gennemfoerelsesbefoejelser, der tillaegges Kommissionen (6) -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:  Artikel 1  Direktiv 89/299/EOEF aendres saaledes:  1) Efter artikel 4 indsaettes foelgende artikel:  »Artikel 4a  Danmark kan tillade, at de danske realkreditinstitutter, der er stiftet i form af andelskreditinstitutter eller fonde inden den 1. januar 1990, og som omdannes til aktieselskaber, fortsat medtager de solidariske forpligtelser for medlemmerne,  henholdsvis laantagerne som omhandlet i artikel 4, stk. 1, hvis haeftelse sidestilles med naevnte solidariske forpligtelser, i egenkapitalen med foelgende begraensninger:  a) »beregningsgrundlaget« for den paagaeldende del af laantagernes solidariske haeftelse er summen af de i artikel 2, stk. 1, nr. 1) og 2), naevnte komponenter fratrukket komponenterne i nr. 9), 10) og 11) i samme stykke  b) »beregningsgrundlaget« pr. 1. januar 1991 eller i tilfaelde af, at omdannelsen sker paa et senere tidspunkt, paa tidspunktet for omdannelsen, er »maksimumsgrundlaget for beregningen«. »Beregningsgrundlaget« kan aldrig overstige »maksimumsgrundlaget for  beregningen«  c) »maksimumsgrundlaget for beregningen« nedsaettes fra den 1. januar 1997 med halvdelen af provenuet af en eventuel emission af ny kapital som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 1), efter denne dato, og  d) andelen af laantagernes solidariske haeftelse i egenkapitalen maa ikke overstige foelgende procentsatser af »beregningsgrundlaget«:  50 % i 1991 og 1992  45 % i 1993 og 1994  40 % i 1995 og 1996  35 % i 1997  30 % i 1998  20 % i 1999  10 % i 2000 og  0 % efter den 1. januar 2001;«  2) Artikel 8 affattes saaledes:  »Artikel 8  1. Med forbehold af den rapport, der omhandles i artikel 2, stk. 2, andet afsnit, vedtages tekniske aendringer af dette direktiv om foelgende spoergsmaal efter fremgangsmaaden i stk. 2:  - tydeliggoerelse af definitionerne for at sikre ensartet anvendelse af direktivet i Faellesskabet  - tydeliggoerelse af definitionerne med henblik paa gennemfoerelse af direktivet eller foranlediget af udviklingen paa de finansielle markeder  - tilpasning af terminologien og definitionerne til senere retsakter om kreditinstitutter og beslaegtede spoergsmaal.  2. Kommissionen bistaas af et udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.  Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal  haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i Traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af  repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, som er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.  Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.  Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller hvis der ikke er afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med  kvalificeret flertal.  Har Raadet ikke truffet nogen afgoerelse inden tre maaneder regnet fra forslagets forelaeggelse for Raadet, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen, medmindre Raadet med simpelt flertal har udtalt sig mod de naevnte foranstaltninger.«  Artikel 2  1. Medlemsstaterne saetter de noedvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 1. januar 1993. De underretter straks Kommissionen herom.  Naar medlemsstaterne vedtager disse love og bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggoerelsen ledsages af en saadan henvisning. De naermere regler for denne henvisning fastsaettes af medlemsstaterne.  2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vaesentligste retsforskrifter, som de vedtager paa det omraade, der er omfattet af dette direktiv.  Artikel 3  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Udfaerdiget i Bruxelles, den 16. marts 1992. Paa Raadets vegne  Jorge BRAGA DE MACEDO  Formand   (1) EFT nr. L 124 af 5. 5. 1989, s. 16. (2) EFT nr. C 172 af 3. 7. 1991, s. 3. (3) EFT nr. C 13 af 20. 1. 1992, og afgoerelse af 12. februar 1992 (endnu ikke offentliggjort i Tidende). (4) EFT nr. C 339 af 31. 12. 1991, s. 2. (5) EFT nr. L 386  af 30. 12. 1989, s. 1. (6) EFT nr. L 197 af 18. 7. 1987, s. 33.


Avis juridique important

|

31985L0572

Rådets direktiv 85/572/EØF af 19. december 1985 om fastsættelse af listen over simulatorer, der skal anvendes ved kontrol med migration af bestanddele fra plastmaterialer og -genstande, der er bestemt til at komme i berøring med levnedsmidler

EF-Tidende nr. L 372 af 31/12/1985 s. 0014 - 0021 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 15 s. 0003  den spanske specialudgave: Kapitel 13 bind 19 s. 0041  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 15 s. 0003  den portugisiske specialudgave: Kapitel 13 bind 19 s. 0041

 RAADETS DIREKTIV    af 19 . december 1985    om fastsaettelse af listen over simulatorer ,   der skal anvendes ved kontrol med migration af   bestanddele fra plastmaterialer og -genstande ,   der er bestemt til at komme i beroering med   levnedsmidler     ( 85/572/EOEF )    RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -    under henvisning til traktaten om oprettelse af Det   europaeiske oekonomiske Faellesskab ,    under henvisning til Raadets direktiv 82/711/EOEF af   18 . oktober 1982 om de noedvendige grundregler for   kontrol med overfoering af bestanddele fra plastmaterialer   og -genstande , der er bestemt til at komme i beroering   med levnedsmidler (1) , saerlig artikel 2 , stk. 3 ,    under henvisning til forslag fra Kommissionen (2) ,    under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (3) ,    under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og   sociale Udvalg (4) , og    ud fra foelgende betragtninger :    I henhold til artikel 2 , stk. 3 , og bilaget ,   kapitel I , punkt 2 , foerste led , i direktiv   82/711/EOEF boer de simulatorer angives , der   er egnede til migrationsundersoegelser for saa   vidt angaar plastmaterialer og -genstande , der er bestemt   til at komme i kontakt med et enkelt levnedsmiddel eller   med en afgraenset gruppe levnedsmidler ;    muligheden for om fornoedent at anvende andre metoder   til kontrol med migration end de i dette direktiv fastsatte   boer ikke udelukkes ;    ved valget af egnede simulatorer boer der tages hensyn   til levnedsmidlets kemiske sammensaetning og dets   tilstandsform ;    for visse fedtholdige levnedsmidler er det opnaaede   resultat ved migrationsundersoegelserne med simulatoren   hoejere , end det resultat , der er opnaaet ved   migrationsundersoegelserne med selve levnedsmidlet ,   og det er derfor hensigtsmaessigt at korrigere   resultatet med en passende « reduktionsfaktor » ;   i visse specifikke tilfaelde og saerlig i forbindelse   med materialer og genstande , der er i kontakt med   levnedsmidler med fedtholdige stoffer paa overfladen ,   er det med henblik paa gennemfoerelsen af dette   direktiv af vaesentlig betydning , at der foreligger   passende analysemetoder ;    tilpasning af dette direktiv til den tekniske udvikling   er en gennemfoerelsesforanstaltning , som principielt   boer vedtages af Kommissionen med henblik paa at forenkle   og fremskynde proceduren ;    i alle tilfaelde , hvor Raadet tillaegger Kommissionen   befoejelser med henblik paa gennemfoerelse af forskrifter   vedroerende plastmaterialer og -genstande , der er bestemt   til at komme i beroering med levnedsmidler , boer der   fastsaettes en fremgangsmaade for et snaevert   samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen inden for   rammerne af Den staaende Levnedsmiddelkomité , som   blev oprettot ved afgoerelse 69/414/EOEF (5) -    UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :    Artikel 1    De simulatorer , der skal anvendes ved kontrol med   migration af bestanddele fra plastmaterialer og -genstande ,   der er bestemt til at komme i beroering med et bestemt   levnedsmiddel eller med en afgraenset gruppe af   levnedsmidler og disse simulatorers koncentration ,   er anfoert i bilaget , jf. artikel 2 , stk. 3 , i   direktiv 82/711/EOEF .    Artikel 2    Med forbehold af artikel 1 kan der i listerne over de   stoffer og materialer , der som de eneste tillades anvendt ,   efter behov fastlaegges andre fremgangsmaader for   kontrol med migration af visse bestanddele fra   plastmaterialer og -genstande end dem , der omhandles i   bilaget til dette direktiv .    Artikel 3    Tilpasning af bilaget som foelge af den videnskabelige   og tekniske udvikling foretages efter fremgangsmaaden i   artikel 10 i direktiv 76/893/EOEF (6) .    Artikel 4    Medlemsstaterne traeffer de noedvendige foranstaltninger   for at efterkomme dette direktiv senest paa tidspunktet for   gennemfoerelsen af forholdsreglerne i direktiv   82/711/EOEF .    Artikel 5    Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .    Udfaerdiget i Bruxelles , den 19 . december 1985 .    Paa Raadets vegne    M. FICHBACH    Formand    (1) EFT nr. L 297 af 23 . 10 . 1982 , s. 26 .    (2) EFT nr. C 102 af 14 . 4 . 1984 , s. 4 .    (3) EFT nr. C 175 af 15 . 7 . 1985 , s. 299 .    (4) EFT nr. C 25 af 28 . 1 . 1985 , s. 6 .    (5) EFT nr. L 291 af 19 . 11 . 1969 , s. 9 .    (6) EFT nr. L 340 af 9 . 12 . 1976 , s. 19 .    BILAG    LISTE OVER SIMULATORER    1 . I nedenfor anfoerte tabel , som indeholder   en ikke-udtoemmende liste over levnedsmidler ,   er de simulatorer , der skal anvendes i   migrationsundersoegelserne for et givet levnedsmiddel   eller en given levnedsmiddelgruppe , angivet med   foelgende forkortelser :    simulator A :    destilleret vand eller vand af tilsvarende kvalitet ;    simulator B :    3 % ( w/v ) eddikesyre i vandig oploesning ;    simulator C :    15 % ( v/v ) ethanol i vandig oploesning ;    simulator D :    rektificeret olivenolie (1) ; saafremt det af   tekniske aarsager i tilknytning til analysemetoden   viser sig noedvendigt at anvende andre simulatorer ,   skal olivenolie erstattes af en blanding af syntetiske   triglycerider (2) eller solsikkeolie (3) .    2 . For hvert levnedsmiddel eller hver levnedsmiddelgruppe   maa kun anvendes den simulator ( de simulatorer ) ,   der er angivet med tegnet « X » , idet der for   hver simulator anvendes en ny proeve af de paagaeldende   materialer og genstande . Hvor der ikke er angivet   noget « X » , kraeves der ingen   migrationsundersoegelse for den paagaeldende   gruppe eller undergruppe .    3 . Hvor tegnet « X » er efterfulgt af en   skraastreg og et tal , skal resultatet af   migrationsundersoegelserne divideres med det angivne   tal . Dette tal , betegnet « reduktionsfaktoren » ,   kan anvendes ved visse fedtholdige levnedsmidler   for at tage hensyn til , at simulatoren for fedtholdige   levnedsmilder har stoerre ekstraktionsevne end   visse typer fedtholdige levnedsmidler .    4 . Naar der efter tegnet « X » er anfoert   « ( a ) » , anvendes kun én af de to anfoerte   simulatorer :     - hvis levnedsmidlets pH-vaerdi er stoerre   end 4,5 , anvendes simulator A ,     - hvis levnedsmidlets pH-vaerdi er mindre end   eller lig med 4,5 , anvendes simulator B .    5 . Hvis et levnedsmiddel er anfoert paa listen   baade med en specifik betegnelse og en generel   betegnelse , anvendes kun den simulator ( de   simulatorer ) , der er fastsat for den specifikke   betegnelse .    (1) Saerlige egenskaber ved rektificeret olivenolie    Jodtal ( Wijs ) = 80-88    Brydningsindeks ved 25 ° C = 1,4665-1,4679    Surhed ( udtrykt i % oleinsyre ) = hoejst 0,5 %    Peroxidtal ( udtrykt i milliaekvivalenter   ilt pr. kg olie ) = hoejst 10    (2) Sammensaetningen af en blanding af syntetiske   triglycerider    Fedtsyrefordeling    Antal C-atomer i fedtsyreresten GLC-omraadet ( % ) *   6 * 8 * 10 * 12 * 14 * 16 * 18 * *     * ~ 1 * 6-9 * 8-11 * 45-52 * 12-15 * 8-10 * 8-12 * * 1 *    Renhed    Indhold af monoglycerider ( enzymatisk bestemt ) *   * 0,2 % *    Indhold af diglycerider ( enzymatisk bestemt ) *   * 2,0 % *    Stof , som ikke kan omdannes til saebe * * 0,2 % *    Jodtal ( Wijs ) * * 0,1 % *    Syretal * * 0,1 % *    Vandindhold ( K. Fischer ) * * 0,1 % *    Smeltepunkt * 28 ± 2 ° C *    Typisk absorptionsspektrum ( tykkelse af lag   d = 1 cm , reference : vand , 35 ° C )    Boelgelaengde ( nm ) * 290 * 310 * 330 * 350 *   370 * 390 * 430 * 470 * 510 *    Transmission ( % ) * ~ 2 * ~ 15 * ~ 37 * ~ 64 *   ~ 80 * ~ 88 * ~ 95 * ~ 97 * ~ 98 *    mindst 10 % lystransmission ved 310 nm ( euvette   paa 1 cm , reference : vand , 35 ° C )    (3) Saerlige egenskaber ved solsikkeolie    Jodtal ( Wijs ) = 120-145    Brydningsindeks ved 20 ° C = 1,474-1,476    Forsaebningsindeks = 188-193    Vaegtfylde ved 20 ° C = 0,918-0,925    Stof , der ikke kan omdannes til saebe = 0,5 % - 1,5 %    TABEL    Referencenummer * Beskrivelse af levnedsmidlet *   Simulatorer , som skal anvendes *     * * A * B * C * D *    01 . * Drikkevarer * * * * *    01.01 * Alkoholfri drikkevarer og alkoholholdige   drikkevarer med et alkoholindhold paa under 5 % vol : *   * * * *     * Vand , cider , frugt- eller groensagssaft   af normal styrke eller koncentreret , most , frugtnektar ,   limonade og mineralvand , soedet frugtsaft , bitter ,   urtete , kaffe , te , flydende chokolade , oel   og andet * X (a) * X (a) * * *    01.02 * Drikkevarer med et alkoholindhold paa   5 % vol eller derover : * * * * *     * Drikkevarer anfoert under gruppe 01.01 ,   men med et alkoholindhold paa 5 % vol eller   derover : * * * * *     * Vin , spiritus , likoer og koncentrater * *   X (*) * X (**) * *    01.03 * Diverse : ikke denatureret ethanol   ( ethylalkohol ) * * X (*) * X (**) * *    02 . * Korn , kornprodukter , bagvaerk * * * * *    02.01 * Stivelse * * * * *    02.02 * Korn , uforarbejdet , i flager ( herunder   popcorn , cornflakes o.lign. ) * * * * *    02.03 * Mel og gryn * * * * *    02.04 * Makaroni , spaghetti o.lign. * * * * *    02.05 * Bagvaerk ( toerre produkter ) : * * * * *     * A . Med fedtholdige stoffer paa overfladen *   * * * X/5 *     * B . Andre varer * * * * *    02.06 * Frisk bagvaerk ( konditorkager ) : * * * * *     * A . Med fedtholdige stoffer paa overfladen *   * * * X/5 *     * B . Andere varer * X * * * *    03 . * Chokolade og sukker samt produkter heraf * * * * *    03.01 * Chokolade , varer med chokoladeovertraek ,   chokoladeerstatninger og varer overtrukket hermed *   * * * X/5 *    03.02 * Konfekt : * * * * *     * A . I fast form : * * * * *     * I . Med fedtholdige stoffer paa overfladen *   * * * X/5 *     * II . Andre * * * * *    (*) Denne undersoegelse foretages kun , hvis   pH-vaerdien er mindre end eller lig med 4,5 .    (**) Denne undersoegelse kan foretages i forbindelse   med vaesker eller drikkevarer med et alkoholindhold   paa over 15 % vol med ethanol i vandig oploesning   af samme styrke .    Referencenummer * Beskrivelse af levnedsmidlet *   Simulatorer , som skal anvendes *     * * A * B * C * D *    03.02 ( fortsat ) * B . I halvfast form : * * * * *     * I . Med fedtholdige stoffer paa overfladen *   * * * X/3 *     * II . Fugtig * X * * * *    03.03 * Sukker og sukkervarer : * * * * *     * A . I fast form * * * * *     * B . Honning o. lign. * X * * * *     * C . Melasse og sirup * X * * * *    04 . * Frugt og groensager samt varer deraf * * * * *    04.01 * Hele frugter , friske eller koelede * * * * *    04.02 * Forarbejdet frugt : * * * * *     * A . Toerret eller dehydreret frugt , hel eller   i skiver , som mel eller pulver * * * * *     * B . Frugt i stykker , puré , pasta , kompot   eller mos * X (a) * X (a) * * *     * C . Konserveret frugt ( syltetoej og lignende   produkter - hel frugt eller i stykker , som mel   eller pulver , konserveret i en vaeske ) : * * * * *     * I . I vand * X (a) * X (a) * * *     * II . I olie * X (a) * X (a) * * X *     * III . I alkohol ( * 5 % vol ) * * X (*) * X * *    04.03 * Noedder ( jordnoedder , kastanjer ,   mandler , hasselnoedder , valnoedder , pinjenoedder   og andre ) : * * * * *     * A . Afskallede , toerrede * * * * *     * B . Afskallede og ristede * * * * X/5 (**) *     * C . I pasta- eller cremeform * X * * * X/3 (**) *    04.04 * Hele groensager , friske eller koelede * * * * *    04.05 * Forarbejdede groensager : * * * * *     * A . Toerrede eller dehydrerede groensager ,   hele eller i skiver , eller som pulver eller mel * * * * *     * B . Groensager , i stykker eller som puré *   X (a) * X (a) * * *     * C . Konserverede groensager : * * * * *     * I . I vand * X (a) * X (a) * * *     * II . I olie * X (a) * X (a) * * X *     * III . I alkohol ( * 5 % vol ) * * X (*) * X * *    05 . Fedtstoffer og olier * * * * *    05.01 * Animalske og vegetabilske fedtstoffer   og olier , naturlige eller behandlede ( herunder   cacaosmoer , fedt , smeltet smoer ) * * * * X *    05.02 * Smoer , margarine og andre o/v-emulsioner *   * * * X/2 *    (*) Denne undersoegelse foretages kun , hvis   pH-vaerdien er mindre end eller lig med 4,5 .    (**) Saafremt det ved en passende undersoegelse   kan paavises , at der ikke er « fedtet beroering »   med plasten , kan proeven med simulator D udelades .    Referencenummer * Beskrivelse af levnedsmidlet *   Simulatorer , som skal anvendes *     * * A * B * C * D *    06 . * Animalske produkter og aeg * * * * *    06.01 * Fisk : * * * * *     * A . Fersk , koelet , saltet , roeget * X * * *   X/3 (*) *     * B . I pastaform * X * * * X/3 (*) *    06.02 * Krebsdyr og bloeddyr ( herunder oesters ,   muslinger , snegle ) som er uden skal * X * * * *    06.03 * Koed fra alle zoologiske arter ( herunder   fjerkrae og vildt ) : * * * * *     * A . Fersk , koelet , saltet , roeget * X * *  X/4 *     * B . Som pasta * X * * * X/4 *    06.04 * Forarbejdede koedprodukter ( skinke ,   poelse , flaesk og andet ) * X * * * X/4 *    06.05 * Konserveret og delvis konserveret koed   og fisk : * * * * *     * A . I vand * X (a) * X (a) * * *     * B . I olie * X (a) * X (a) * * X *    06.06 * AEg uden skal : * * * * *     * A . Pulveriseret eller toerret * * * * *     * B . Andet * X * * * *    06.07 * AEggeblommer : * * * * *     * A . Flydende * X * * * *     * B . Pulveriseret eller frosne * * * * *    06.08 * Toerret aeggehvide * * * * *    07 . * Maelkeprodukter * * * * *    07.01 * Maelk : * * * * *     * A . Soedmaelk * X * * * *     * B . Kondenseret maelk , toemaelk * X * * * *     * C . Skummetmaelk , letmaelk * X * * * *     * D . Toermaelk * * * * *    07.02 * Syrnet maelk saasom yoghurt og   kaernemaelk , og saadanne produkter sammen   med frugt og frugtprodukter * * X * * *    07.03 * Floede og syrnet floede * X (a) * X (a) * * *    07.04  Ost : * * * * *     * A . Hel og med skorpe * * * * *     * B . Smelteost * X (a) * X (a) * * *     * C . Alle andre * X (a) * X (a) * * X/3 (*) *    (*) Saafremt det ved en passende undersoegelse   kan paavises , at der ikke er « fedtet beroering »   med plasten , kan undersoegelse med simulator D udelades .    Referencenummer * Beskrivelse af levnedsmidlet *   Simulatorer , som skal anvendes *     * * A * B * C * D *    07.05 * Osteloebe : * * * * *     * A . Flydende eller tyktflydende * X (a) * X (a) * * *     * B . Pulveriseret eller toerret * * * * *    08 . * Diverse produkter * * * * *    08.01 * Eddike * * X * * *    08.02 * Stegte levnedsmidler : * * * * *     * A . Friturestegte kartofler o.lign. * * * * X/5 *     * B . Af animalsk oprindelse * * * * X/4 *    08.03 * Suppe og bouillon samt terninger , pulvere ,   ekstrakter o.lign. til fremstilling deraf ,   homogeniserede sammensatte levnedsmidler ,   faerdigretter : * * * * *     * A . Pulveriseret , toerret : * * * * *     * I . Med fedtholdige stoffer paa overfladen *   * * * X/5 *     * II . Andre varer * * * * *     * B . Flydende eller tyktflydende * * * * *     * I . Med fedtholdige stoffer paa overfladen *   X (a) * X (a) * * X/3 *     * II . Andre varer * X (a) * X (a) * * *    08.04 * Gaer og andre haevemidler : * * * * *     * A . I pastaform * X (a) * X (a) * * *     * B . Toerret * * * * *    08.05 * Kogesalt * * * * *    08.06 * Saucer : * * * * *     * A . Uden fedtholdige stoffer paa overfladen *   X (a) * X (a) * * *     * B . Mayonnaise , saucer paa grundlag af   mayonnaise , salatdressing og andre o/v-emulsioner *   X (a) * X (a) * * X/3 *     * C . Ikke-emulgerede saucer * X (a) * X (a) * * X *    08.07 * Sennep ( undtagen sennepspulver under   nr. 08.17 ) * X (a) * X (a) * * X/3 (*) *    08.08 * Smoerrebroed , sandwiches , ristet   broed o.lign. , med paalaeg * * * * *     * A . Med fedtholdige stoffer paa overfladen * * * * *     * B . Andet * * * * X/5 *    08.09 * Is * X * * * *    08.10 * Toerrede levnedsmidler : * * * * *     * A . Med fedtholdige stoffer paa overfladen *   * * * X/5 *     * B . Andet * * * * *    (*) Saafremt det ved en passende undersoegelse   kan paavises , at der ikke er « fedtet beroering »   med plasten , kan undersoegelse med simulator D udelades .    Referencenummer * Beskrivelse af levnedsmidlet *   Simulatorer , som skal anvendes *     * * A * B * C * D *    08.11 * Dybfrosne levnedsmidler * * * * *    08.12 * Vandigt alkoholisk koncentrat med et   alkoholindhold paa 5 % vol eller derover * * X (**) * X * *    08.13 * Cacao : * * * * *     * A . Cacaopulver * * * * X/5 (*) *     * B . Cacaopasta * * * * X/3 (*) *    08.14 * Kaffe , ristet eller uristet , coffeinfri   eller oploeselig , kaffeerstatning , granuleret   eller pulveriseret * * * * *    08.15 * Flydende kaffeekstrakter * X * * * *    08.16 * Krydderurter og andre urter : * * * * *     * Kamille , katost , mynte , te , lindeblomster og   andre lignende varer * * * * *    08.17 * Krydderier og krydderiblandinger   i naturlig form : * * * * *     * Kanel , nellike , sennepspulver , peber ,   vanille , safran og andre lignende varer * * * * *    (*) Saafremt det ved en passende undersoegelse   kan paavises , at der ikke er « fedtet beroering »   med plasten , kan undersoegelse med simulator D udelades .    (**) Denne undersoegelse foretages kun , hvis   pH-vaerdien er mindre end eller lig med 4,5 .


Avis juridique important

|

31994L0012

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/12/EF af 23. marts 1994 om foranstaltninger mod luftforurening forårsaget af emissioner fra motorkøretøjer og om ændring af direktiv 70/220/EØF

EF-Tidende nr. L 100 af 19/04/1994 s. 0042 - 0052 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 26 s. 0044  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 26 s. 0044

EUROPA-PARLAMENTETS OG RAADETS DIREKTIV 94/12/EF af 23. marts 1994 om  foranstaltninger mod luftforurening foraarsaget af emissioner fra motorkoeretoejer og om aendring af  direktiv 70/220/EOEFEUROPA-PARLAMENTET OG RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 100 A, under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (2), efter fremgangsmaaden i traktatens artikel 189 B, og ud fra foelgende betragtninger: Det er vigtigt, at der indfoeres foranstaltninger inden for rammerne af det indre marked; dette  marked indebaerer et omraade uden indre graenser med fri bevaegelighed for varer, personer,  tjenesteydelser og kapital; ifoelge foerste handlingsprogram for De Europaeiske Faellesskaber paa miljoeomraadet, som blev godkendt af  Raadet den 22. november 1973 (3), skal der tages hensyn til de seneste videnskabelige fremskridt i  forbindelse med bekaempelse af luftforurening fra motorkoeretoejers udstoedningsgas, og allerede  vedtagne direktiver skal aendres i overensstemmelse hermed; ifoelge femte handlingsprogram, hvis  generelle indhold blev godkendt af Raadet i dets resolution af 1. februar 1993 (4), skal der goeres  en ekstra indsats for vaesentligt at formindske den nuvaerende emission af forurenende stoffer fra  motorkoeretoejer; at formindske de forurenende emissioner fra motorkoeretoejer og at oprette og gennemfoere det indre  marked for koeretoejer er maalsaetninger, som medlemsstaterne ikke kan opfylde tilfredsstillende hver  for sig, og som derfor bedre kan realiseres paa faellesskabsplan, ved at medlemsstaternes  lovgivninger om foranstaltninger mod luftforurenende emissioner fra motorkoeretoejer tilnaermes  hinanden; det er almindelig erkendt, at udviklingen paa transportomraadet inden for Faellesskabet har medfoert en  voldsom belastning af miljoeet; det har vist sig, at en raekke af de officielle prognoser for den  stigende trafiktaethed ligger under de officielle tal; der maa derfor paalaegges samtlige  motorkoeretoejer strenge emissionsnormer; Kommissionen har vedtaget et europaeisk program om emissioner, braendstoffer og motorteknologier  (EPEFE); formaalet med dette program er at sikre, at fremtidige direktivforslag om forurenende  emissioner laegger op til loesning, der tjener baade forbrugeren og oekonomien bedst; programmet drejer  sig baade om den forurening, der foraarsages af motorkoeretoejet, og om den, der foraarsages af  koeretoejets braendstof; direktiv 70/220/EOEF om foranstaltninger mod luftforurening foraarsaget af emissioner fra  motorkoeretoejer (5), er et af de saerdirektiver for typegodkendelsesprocedurer, som er blevet udstedt  paa grundlag af Raadets direktiv 70/156/EOEF af 6. februar 1970 om tilnaermelse af medlemsstaternes  lovgivning om godkendelse af motordrevne koeretoejer og paahaengskoeretoejer dertil (6); direktiv 70/220/EOEF fastsaetter graensevaerdierne for emissioner af carbonmonoxid og uforbraendte  carbonhydrider fra disse koeretoejers motorer; disse graensevaerdier blev foerst saenket i direktiv  74/290/EOEF (7) og derpaa, i overensstemmelse med Kommissionens direktiv 77/102/EOEF (8), suppleret  med graensevaerdier for tilladelige nitrogenoxidemissioner; graensevaerdierne for disse tre former for  forurening blev senere nedsat ved Kommissionens direktiv 78/665/EOEF (9) og direktiv 83/351/EOEF (10)  og 88/76/EOEF (11); der blev indfoert graensevaerdier for forurenende partikelemissioner fra  dieselmotorer ved direktiv 88/436/EOEF (12) og strengere europaeiske normer for luftforurenende  udstoedningsgas fra biler med slagvolumen under 1 400 cm³ ved direktiv 89/458/EOEF (13); disse normer  er blevet udvidet til at omfatte alle personbiler uanset slagvolumen paa grundlag af en forbedret  europaeisk afproevningsprocedure, der omfatter en koerecyklus uden for byomraader, og krav i  forbindelse med fordampningsemissioner og holdbarhed for emissionsbegraensende koeretoejskomponenter  foruden de strengere normer for partikelemission fra biler med dieselmotor, som blev indfoert ved  direktiv 91/441/EOEF (14); personbi ler til mere end seks passagerer eller med en stoerste masse paa  over 2 500 kg, lette erhvervskoeretoejer og terraengaaende koeretoejer, der er omfattet af direktiv  70/220/EOEF og hidtil har skullet foelge mindre stenge normer, er ved direktiv 93/59/EOEF blevet  underkastet lige saa strenge normer som dem, der gaelder for personbiler, idet der dog tages hensyn  til disse koeretoejers saerlige forhold; Kommissionens arbejde paa dette felt har vist, at de bedste teknologier, som Faellesskabets industri  nu raader over, kan forbedres yderligere, saa personbiler kan overholde staerkt nedsatte  emissionsgraenser; de foreslaaede normer skal gaelde baade for godkendelse af nye koeretoejstyper og for  kontrol med produktionens overensstemmelse, da den aendrede metode for stikproever og statistisk  vurdering goer det muligt at fjerne de tolerancer for graensevaerdierne, som findes i tidligere  udgaver af direktiv 70/220/EOEF; da motorkoeretoejernes emissioner foraarsager et betaenkelig stort forureningsniveau, som bidrager til  dannelsen af de gasarter, der har skabt drivhuseffekten, maa disse emissioner og navnlig  CO2-emissionerne nedbringes i overensstemmelse med det tilsagn, der er givet i henhold til  rammekonventionen om klimaaendringer, som blev undertegnet i Rio i juni 1992; CO2 dannes umiddelbart  ved forbraending af kulstofholdigt braendstof; CO2-emissionerne kan foerst og fremmest nedbringes ved  et mindre braendstofforbrug; dertil kraeves fremskridt baade med hensyn til konstruktion af motorer og  koeretoejer og med hensyn til braendstofkvalitet; Kommissionen skal tage alle disse forhold i  betragtning i et senere forslag; medlemsstaterne boer have mulighed for ved hjaelp af afgiftslettelser at fremme markedsfoeringen af  koeretoejer, der opfylder de forskrifter, der vedtages paa faellesskabsplan; afgiftslettelserne skal  vaere i overensstemmelse med traktatens bestemmelser og overholde visse betingelser, som skal  forhindre konkurrencefordrejning paa det indre marked; dette direktivs bestemmelser begraenser ikke  medlemsstaternes ret til at inddrage forurenende emissioner og andre stoffer i beregningsgrundlaget  for de loebende motorkoeretoejsafgifter; forpligtelsen til rettidig underretning i henhold til dette direktiv aendrer intet ved forpligtelsen  til forudgaaende underretning i henhold til anden EF-lovgivning, navnlig traktatens artikel 93, stk.  3; Raadet boer senest den 30. juni 1996 vedtage forskrifterne for tidsrummet efter aar 2000, som  Kommissionen vil forelaegge forslag til senest den 31. december 1994; forslaget skal tage sigte paa  en vaesentlig nedsaettelse af emissionerne fra motorkoeretoejer; en bredt anlagt hoering af alle beroerte parter, som kulminerede med Kommissionens symposium »Auto  Emissions 2000« den 21.-22. september 1992, har vist, at den nuvaerende fremgangsmaade, der  koncentrerer sig om udstoedningsemissioner, skal vaere et af elementerne i den fase, hvor dette  direktivs krav er blevet gennemfoert, og indgaa i en sammensat fremgangsmaade, der omfatter alle  foranstaltninger, som kan formindske luftforureningen fra vejtrafik; alle de parametre, der har  vist sig at have afgoerende indflydelse paa forureningen, kan paa nuvaerende tidspunkt kun angives som  en liste; Kommissionen vil foretage den noedvendige analyse af de miljoemaessige og teknologiske  aspekter og af omkostninger og fordele og inden udgangen af 1994 opstille kvantificerede  maalsaetninger for Faellesskabets foranstaltninger for aar 2000; for at formindske niveauet for forurenende emissioner fra motorkoeretoejer forelaegger Kommissionen i  forbindelse med udarbejdelsen af forslag til foranstaltninger, der skal gaelde for tidsrummet efter  aar 2000, og paa baggrund af indfoerelsen af bl.a. de i artikel 4 omhandlede supplerende tekniske  foranstaltninger i givet fald maalvaerdier, der indebaerer en yderligere vaesentlig reduktion af  emissionerne - UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV: Artikel 1 Bilag I til direktiv 70/220/EOEF aendres som anfoert i bilaget til naervaerende direktiv. Artikel 2 1. Medlemsstaterne skal i forbindelse med anvendelsen af artikel 4, stk. 1, og artikel 7, stk. 1, i  direktiv 70/156/EOEF, fra den 1. juli 1994 eller, hvis direktivet ikke offentliggoeres i De  Europaeiske Faellesskabers Tidende senest den 31. december 1993, seks maaneder efter direktivets  offentliggoerelse, acceptere, at der er overensstemmelse med direktiv 70/220/EOEF, som aendret ved  naervaerende direktiv. 2. Fra den 1. januar 1996 kan medlemsstaterne ikke laengere udstede: - EOEF-typegodkendelse i henhold til artikel 4, stk. 1, i direktiv 70/156/EOEF, eller - national typegodkendelse, medmindre artikel 8, stk. 2, i direktiv 70/156/EOEF finder anvendelse for en koeretoejstype, for saa vidt angaar luftforurenende emissioner, medmindre den opfylder  bestemmelserne i direktiv 70/220/EOEF som aendret ved naervaerende direktiv. 3. Fra den 1. januar 1997 skal medlemsstaterne, for saa vidt angaar luftforurenende emissioner, naar  koeretoejerne ikke opfylder bestemmelserne i direktiv 70/220/EOEF som aendret ved naervaerende direktiv, - ikke laengere betragte de overensstemmelsesattester, der ifoelge bestemmelserne i direktiv  70/156/EOEF ledsager nye koeretoejer, som gyldige i forhold til samme direktivs artikel 7, stk. 1, og - afslaa registrering, salg og ibrugtagning af nye koeretoejer, der ikke ledsages af en  overensstemmelsesattest efter bestemmelserne i direktiv 70/156/EOEF, medmindre artikel 8, stk. 2, i  direktiv 70/156/EOEF finder anvendelse. Artikel 3 Medlemsstaterne kan kun indfoere afgiftslettelser for motorkoeretoejer, som opfylder bestemmelserne i  direktiv 70/220/EOEF som aendret ved naervaerende direktiv. Disse lettelser skal opfylde traktatens  bestemmelser og overholde foelgende betingelser: - de skal gaelde for alle nye motorkoeretoejer, der udbydes til salg paa en medlemsstats marked, og som  allerede opfylder forskrifterne i direktiv 70/220/EOEF som aendret ved naervaerende direktiv - de skal ophoere fra det tidspunkt, hvor den obligatoriske anvendelse af emissionsvaerdierne for nye  motorkoeretoejer i artikel 2, stk. 3, finder anvendelse - de skal for hver koeretoejstype udgoere et beloeb, som er lavere end ekstraudgifterne til de tekniske  loesninger, der indfoeres for at sikre overholdelse af de fastsatte vaerdier, og til udstyrets  montering paa koeretoejet. Kommissionen skal rettidigt underrettes om planer om at indfoere eller aendre de i stk. 1 omhandlede  afgiftslettelser, saaledes at den kan fremsaette sine bemaerkninger. Artikel 4 Raadet tager paa de i traktaten fastsatte betingelser senest den 30. juni 1996 stilling til naeste  fase i Faellesskabets foranstaltninger mod luftforurening foraarsaget af emissioner fra  motorkoeretoejer paa grundlag af forslag, som Kommissionen skal forelaegge senest den 31. december  1994. Disse foranstaltninger skal gaelde for tidsrummet efter aar 2000. Kommissionens forslag skal bygge paa foelgende principper: - foranstaltningerne skal udformes saaledes, at deres virkninger svarer til Faellesskabets krav med  hensyn til kriterier for luftkvalitet og de dertil knyttede maal - der skal foretages en vurdering af omkostninger og fordele ved hver foranstaltning; der skal ved  denne vurdering bl.a. tages hensyn til, hvordan foelgende forhold eventuelt kan bidrage til en  forbedret luftkvalitet: - trafikpolitik, f.eks. med hensyn til en passende fordeling af miljoeudgifterne - udbygning af den offentlige transport i byerne - nye fremdriftsteknologier (f.eks. elektrisk drift) - anvendelse af alternative braendstoffer (f.eks. biobraendstoffer) - foranstaltningerne skal staa i et rimeligt forhold til og vaere velbegrundede med hensyn til de  tilstraebte maal. Forslagene, som tager hensyn til den metodologi, der er beskrevet i stk. 2, og som tager sigte paa  en vaesentlig nedsaettelse af emissionen og forurenende stoffer fra de i dette direktiv omhandlede  koeretoejer, skal navnlig omfatte foelgende elementer: 1. Yderligere forbedring af kravene i dette direktiv: paa grundlag af en vurdering af: - den traditionelle motor- og efterforbraendingsteknologis muligheder - mulige forbedringer af afproevningsproceduren, f.eks. koldstart, start ved lav temperatur eller  vintertemperatur, holdbarhed (f.eks. i overensstemmelsesproevninger) og fordampningsemission - foranstaltninger paa typegodkendelsesstadiet, som oeger kravene til kontrol og vedligeholdelse,  herunder f.eks. indbyggede diagnosticeringssystemer - muligheden for at kontrollere, om koeretoejerne i trafikken er i overensstemmelse - det eventuelle behov for: i) saerlige graenser for HC og NOx ud over en kumuleret graensevaerdi, og ii) foranstaltninger, der tager hensyn til endnu ikke omfattede forurenende stoffer. 2. Supplerende tekniske foranstaltninger paa grundlag af saerdirektiver, heriblandt: - forbedringer af braendstofkvaliteten, for saa vidt angaar emissioner af farlige stoffer (navnlig  benzen) fra koeretoejer - skaerpelse af forskrifterne som led i kontrol- og vedligeholdelsesprogrammer. De skaerpede graensevaerdier i det nye direktiv skal foerst gaelde for nye typegodkendelser fra den 1.  januar 2000. Raadet traeffer beslutning om betingelserne for afgiftslettelser paa grundlag af disse  graensevaerdier. Artikel 5 Medlemsstaterne saetter de noedvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme  dette direktiv inden den 1. juli 1994 eller, hvis direktivet ikke offentliggoeres i De Europaeiske  Faellesskabers Tidende senest den 31. december 1993, seks maaneder efter direktivets  offentliggoerelse. De underretter straks Kommissionen herom. Naar medlemsstaterne vedtager disse love og administrative bestemmelser, skal de indeholde en  henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggoerelsen ledsages af en saadan henvisning.  De naermere regler for denne henvisning fastsaettes af medlemsstaterne. Artikel 6 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Udfaerdiget i Bruxelles, den 23. marts 1994. Paa Europa-Parlamentets vegne E. KLEPSCH Formand Paa Raadets vegne Th. PANGALOS Formand (1) EFT nr. C 56 af 26. 2. 1993, s. 34. (2) EFT nr. C 201 af 26. 7. 1993, s. 9. (3) EFT nr. C 112 af 20. 12. 1973, s. 1. (4) EFT nr. C 138 af 17. 5. 1993, s. 1. (5) EFT nr. L 76 af 6. 4. 1970, s. 1. Direktivet er senest aendret ved direktiv 93/59/EOEF (EFT nr. L  186 af 28. 7. 1993, s. 21). (6) EFT nr. L 42 af 23. 2. 1970, s. 1. Direktivet er senest aendret ved Kommissionens direktiv  93/81/EOEF (EFT nr. L 264 af 23. 10. 1993, s. 49). (7) EFT nr. L 159 af 15. 6. 1974, s. 61. (8) EFT nr. L 32 af 3. 2. 1977, s. 32. (9) EFT nr. L 223 af 14. 8. 1978, s. 48. (10) EFT nr. L 197 af 20. 7. 1983, s. 1. (11) EFT nr. L 36 af 9. 2. 1988, s. 1. (12) EFT nr. L 214 af 6. 8. 1988, s. 1. (13) EFT nr. L 226 af 3. 8. 1989, s. 1. (14) EFT nr. L 242 af 30. 8. 1991, s. 1.  BILAG AENDRINGER I BILAGENE TIL DIREKTIV 70/220/EOEF, SENEST AENDRET VED DIREKTIV 93/59/EOEF  BILAG I 1) Punkt 3.1 affattes saaledes: »3.1. Ansoegning om typegodkendelse af en koeretoejstype i henhold til artikel 3 i direktiv 70/156/EOEF  med hensyn til dens udstoedningsemissioner, fordampningsemissioner og holdbarheden af dens  forureningsbegraensende udstyr indgives af koeretoejets fabrikant.« 2) Punkt 4 affattes saaledes: »4. EOEF-TYPEGODKENDELSE 4.1. Er de relevante forskrifter opfyldt, udstedes EOEF-typegodkendelse i henhold til artikel 4,  stk. 3, i direktiv 70/156/EOEF 4.2. EOEF-typegodkendelsesattesten er gengivet i bilag IX.« 3) Punkt 5.3.1.4 Spalteoverskrifterne og foerste linje i tabellen for koeretoejer i klasse M affattes saaledes: »>TABELPOSITION>« 4) Punkt 7 affattes saaledes: »7. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE 7.1. Foranstaltninger, som skal sikre produktionens overensstemmelse, traeffes i overensstemmelse  med artikel 10 i direktiv 70/156/EOEF. Produktionens overensstemmelse kontrolleres paa grundlag af beskrivelsen i bilag IX til dette  direktiv. Mener myndighederne, at fabrikantens kontrolprocedure er utilstraekkelig, finder punkt 2.4.2 og  2.4.3 i bilag X til direktiv 70/156/EOEF anvendelse. 7.1.1. Skal der foretages en type I-proevning af en koeretoejstype, hvis typegodkendelse er blevet  udvidet en eller flere gange, udfoeres proevningen paa det eller de koeretoejer, som er beskrevet i den  foerste typegodkendelsesansoegning. 7.1.1.1. Kontrol af koeretoejets overensstemmelse ved type I-proevning. Naar myndighederne har foretaget deres udvaelgelse, maa fabrikanten ikke foretage justeringer paa de  udvalgte koeretoejer. 7.1.1.1.1. Tre vilkaarligt udvalgte koeretoejer fra serien afproeves som beskrevet i dette bilags punkt  5.3.1. Forringelsesfaktorerne benyttes paa samme maade. Graensevaerdierne findes i dette bilags punkt  5.3.1.4. 7.1.1.1.2. Kan myndighederne acceptere den produktionsstandardafvigelse, som fabrikanten har  opgivet i henhold til bilag X i direktiv 70/156/EOEF, udfoeres proevningerne i overensstemmelse med  dette bilags tillaeg 1. Kan myndighederne ikke acceptere den produktionsstandardafvigelse, som fabrikanten har opgivet i  henhold til bilag X i direktiv 70/156/EOEF, udfoeres proevningerne i overensstemmelse med dette bilags  tillaeg 2. 7.1.1.1.3. Paa grundlag af en proevning af koeretoejer, som foretages ved hjaelp af stikproever,  betragtes en produktionsserie som vaerende henholdsvis i overensstemmelse eller ikke i  overensstemmelse, naar godkendelse er opnaaet for alle forurenende stoffer, eller der er sket  forkastelse for et enkelt stof, i overensstemmelse med proevningskriterierne i det relevante  tillaeg. Opnaas godkendelse for et enkelt forurenende stof, aendres dette resultat ikke af andre proevninger,  som foretages med henblik paa de oevrige forurenende stoffer. Opnaas der ikke godkendelse for samtlige forurenende stoffer, og sker der ikke forkastelse for et  forurenende stof, foretages afproevning af et andet koeretoej (jf. figur I.7). 7.1.1.2. Uanset forskrifterne i bilag III, punkt 3.1.1, foretages proevningerne paa koeretoejer, som  endnu ikke har vaeret benyttet til koersel. 7.1.1.2.1. Paa fabrikantens anmodning kan proevningerne imidlertid foretages paa koeretoejer, som har  koert: - maksimalt 3 000 km, hvis koeretoejets motor har styret taending - maksimalt 15 000 km, hvis koeretoejets motor har kompressionstaending. I saa fald forestaas tilkoeringen af fabrikanten, der forpligter sig til ikke at foretage justeringer  paa koeretoejerne. >START GRAFIK>Proevning af tre koeretoejer Beregning af proevningsstatistikken Viser proevestatistikken  ifoelge det relevante tillaeg, at serien forkastes for mindst et forurenende stof? JA Serien afvises  NEJ NEJ Viser proevestatistikken ifoelge det relevante tillaeg, at serien kan godkendes for mindst et  forurenende stof? JA Godkendes opnaas for et eller flere forurenende stoffer Er godkendelse opnaaet  for samtlige forurenende stoffer? JA Serien godkendes NEJ Et andet koeretoej afproeves Figur I.7 >SLUT  GRAFIK>7.1.1.2.2. Anmoder fabrikanten om tilkoering (»x« km, hvor x ≤ 3 000 km, hvis koeretoejets  motor har styret taending, og x ≤ 15 000 km, hvis koeretoejets motor har kompressionstaending), sker  beregningen saaledes: - de forurenende emissioner (type I) maales ved nul og ved »x« km paa det foerst afproevede koeretoej - emissionernes udviklingskoefficient mellem nul og »x« km beregnes for hvert af de forurenende  stoffer: emissioner »x« km emissioner nul km Koefficienten kan vaere under 1. - de foelgende koeretoejer tilkoeres ikke, men deres emissioner ved nul km omregnes ved hjaelp af  udviklingskoefficienten. I saa fald benyttes foelgende vaerdier: - vaerdierne ved »x« km for det foerste koeretoej - vaerdierne ved nul km ganget med udviklingskoefficienten for de foelgende koeretoejer. 7.1.1.2.3. Alle disse proevninger kan udfoeres med kommercielt braendstof. De i bilag VIII beskrevne  referencebraendstoffer benyttes dog paa fabrikantens anmodning. 7.1.2. Foretages der en type III-proevning, udfoeres den paa alle de koeretoejer, som er udvalgt til  type I-proevning af produktionens overensstemmelse (7.1.1.1.1). Betingelserne i punkt 5.3.3.2 skal  opfyldes. 7.1.3. Foretages der en type IV-proevning, udfoeres den i overensstemmelse med bilag VI, punkt 7.« Tillaeg 1 1. I dette tillaeg beskrives den procedure, som skal benyttes ved kontrol af  overensstemmelse med produktionsforskrifterne i forbindelse med type I-proevning, naar fabrikantens  produktionsstandardafvigelse er tilfredsstillende. 2. Ved udtagning af mindst tre stikproever tilrettelaegges proceduren saaledes, at sandsynligheden  for, at et parti godkendes, er 0,95 (producentens risiko = 5 %), saafremt fejlprocenten er paa 40,  medens sandsynligheden for, at et parti godkendes, er 0,1 (forbrugerens risiko = 10 %), saafremt  fejlprocenten er paa 65. 3. For hvert af de i bilag I, punkt 5.3.1.4, angivne forurenende stoffer benyttes foelgende  procedure (jf. figur I.7): L+i er den naturlige logaritme til graensevaerdien for det forurenende stof. xi er den naturlige logaritme til de maalte vaerdier for stikproevens koeretoej nr. i. s er et skoen over produktionsstandardafvigelsen (efter bestemmelse af den naturlige logaritme til  de maalte vaerdier). n er det paagaeldende antal stikproever. 4. Proevningsstatistikken for proeven beregnes ved at bestemme summen af standardafvigelserne i  forhold til graensen ved hjaelp af definitionen: 1 s n Ó i = 1 (L - xi) 5. Derpaa gaelder foelgende: - hvis proevningsstatistikken er stoerre end taerskelvaerdien for godkendelser ved den i tabel I.1.5  angivne stikproevestoerrelse, opnaas der godkendelse for det paagaeldende forurenende stof - hvis proevningsstatistikken er mindre end taerskelvaerdien for forkastelse ved den i tabel I.1.5  angivne stikproevestoerrelse, sker der forkastelse for det paagaeldende forurenende stof; ellers  afproeves endnu et koeretoej i overensstemmelse med bilag I, punkt 7.1.1.1, og beregningen gentages paa  stikproeven med en stikproevestoerrelse, som er én enhed stoerre. >TABELPOSITION>Tillaeg 2 1. I dette tillaeg beskrives de procedurer, som skal benyttes ved kontrol  af overensstemmelse med produktionsforskrifterne i forbindelse med type I-proevning, naar  fabrikantens produktionsstandardafvigelse er utilfredsstillende eller ikke foreligger. 2. Ved udtagning af mindst tre stikproever tilrettelaegges proceduren saaledes, at sandsynligheden  for, at et parti godkendes, er 0,95 (producentens risiko = 5 %), saafremt fejlprocenten er 40,  medens sandsynligheden for, at et parti godkendes, er 0,1 (forbrugerens risiko = 10 %), saafremt  fejlprocenten er 65. 3. De i bilag I, punkt 5.3.1.4 angivne maalte vaerdier for de forurenende stoffer betragtes som den  logaritmiske normalfordeling og omformes foerst ved at bestemme deres naturlige logaritmer. m0 og m  angiver henholdsvis den minimale og maksimale stikproevestoerrelse (m0 = 3 og m = 32), og n angiver  det paagaeldende antal stikproever. 4. Hvis de naturlige logaritmer til de maalte vaerdier i serien er x1, x2, . . ., xj, og L er den  naturlige logaritme til graensevaerdien for det forurenende stof, bestemmes: dj = xj - L d-n = 1 n n Ó j = 1 dj og vn² = 1 n n Ó j = 1 (dj - d-n)² 5. Tabel I.2.5 viser godkendelsesvaerdierne (An) og forkastelsesvaerdierne (Bn) i forhold til det  paagaeldende antal stikproever. Proevningsstatistikken er forholdet d-n/vn og benyttes paa foelgende maade  til bestemmelse af, om serien godkendes eller forkastes: For m0 ≤ n ≤ m: - serien er godkendt, hvis d-n/vn ≤ An - serien er forkastet, hvis d-n/vn ≥ Bn - foretag endnu en maaling, hvis An < d-n/vn < Bn 6. Bemaerkninger Foelgende rekursive formler er nyttige ved beregning af proevestatistikkens successive vaerdier: d-n = ( 1 - 1 n ) d-n-1 + 1 n dn v²n = ( 1 - 1 n ) v²n-1 + (d-n - dn)² n - 1 (n = 2, 3, . . .; d-1 = d1; v1 = 0) >TABELPOSITION>


title: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/3/EF af 11. marts 2009 om ændring af Rådets direktiv 80/181/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om måleenheder (EØS-relevant tekst )

text:
               7.5.2009

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 114/10

      EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2009/3/EF
   af 11. marts 2009
   om ændring af Rådets direktiv 80/181/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om måleenheder
   (EØS-relevant tekst)
   EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,
   under henvisning til forslag fra Kommissionen,
   under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
   efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I henhold til Rådets direktiv 80/181/EØF (3) skal Det Forenede Kongerige og Irland fastsætte en dato for udløbet af deres eventuelt anvendte undtagelser vedrørende de såkaldte måleenheder »pint« for mælk i returflasker samt øl og cider på fad, »mile« for vejskilte og hastighedsangivelser og »troy ounce« for ædelmetaltransaktioner. Erfaringen har imidlertid vist, at videreførelsen af undtagelserne på grund af deres lokale karakter og det begrænsede antal berørte produkter ikke vil indebære en ikke-toldmæssig handelshindring, og der er derfor ikke længere behov for at ophæve disse undtagelser.

               (2)

               Det bør præciseres, at anvendelsesområdet for direktiv 80/181/EØF er i overensstemmelse med målene i traktatens artikel 95, og at det ikke er begrænset til bestemte af Fællesskabets indsatsområder.

               (3)

               I henhold til direktiv 80/181/EØF kan der indtil den 31. december 2009 anvendes supplerende angivelser ud over de forskriftsmæssige måleenheder, der er fastsat i kapitel I i bilaget til det pågældende direktiv. For at undgå, at der skabes hindringer for virksomheder i Fællesskabet, der eksporterer til visse tredjelande, der kræver, at produkterne skal være mærket med andre enheder end dem, der er fastsat i kapitel I, bør der imidlertid fortsat være mulighed for at anvende supplerende angivelser.

               (4)

               Direktiv 80/181/EØF støtter et velfungerende indre marked ved det harmoniseringsniveau for måleenheder, det foreskriver. I den forbindelse bør Kommissionen overvåge markedsudviklingen for så vidt angår det pågældende direktiv og dets gennemførelse, især for så vidt angår eventuelle hindringer for det indre markeds funktion og et eventuelt behov for yderligere harmonisering for at overvinde disse hindringer.

               (5)

               Kommissionen bør, inden for rammerne af sine handelsforbindelser med tredjelande, herunder i Det Transatlantiske Økonomiske Råd, arbejde ihærdigt videre for at opnå accept, på tredjelandes markeder, af produkter, der udelukkende er mærket med enheder i henhold til det internationale enhedssystem (SI).

               (6)

               Supplerende angivelser vil også kunne give mulighed for gradvis og smidig indførelse af nye metriske enheder, som måtte blive udviklet på internationalt plan.

               (7)

               I 1995 besluttede Generalkonferencen for Mål og Vægt at fjerne klassen af supplerende SI-enheder som en særskilt klasse i SI, og at fortolke enhederne »radian« og »steradian« som afledte dimensionsløse SI-enheder, hvis navne og symboler kan, men ikke skal, anvendes i udtryk for andre afledte SI-enheder, hvis det er belejligt.

               (8)

               I 1999 vedtog Generalkonferencen for Mål og Vægt, inden for SI, »katal«, hvis symbol er »kat«, som SI-enhed for katalytisk aktivitet. Denne nye harmoniserede SI-enhed havde til formål at sikre en sammenhængende og ensartet angivelse af måleenheder inden for medicin og biokemi og kan som følge deraf eliminere risikoen for misforståelser, som udspringer af anvendelsen af ikke-harmoniserede enheder.

               (9)

               I 2007 vedtog Generalkonferencen for Mål og Vægt for at fjerne en af de væsentligste kilder til den variabilitet, der er observeret mellem forskellige realiseringer af vands tripelpunkt, en note til definitionen af »kelvin«. »Kelvin« defineres som en brøkdel af vands tripelpunkts termodynamiske temperatur. Noten henviser til vand med en specifik isotopisk sammensætning.

               (10)

               Da acre ikke længere anvendes ved tinglysning af jord i Det Forenede Kongerige og Irland, er der ikke længere behov for at have en undtagelse herfor.

               (11)

               I overensstemmelse med punkt 34 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (4) tilskyndes medlemsstaterne til, både i egen og i Fællesskabets interesse, at udarbejde og offentliggøre deres egne oversigter, der så vidt muligt viser overensstemmelsen mellem dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne.

               (12)

               Direktiv 80/181/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

         UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
   Artikel 1
   Ændringer
   I direktiv 80/181/EØF foretages følgende ændringer:

               1)

               Artikel 1, litra b), affattes således:

                           »b)

                           de i kapitel II i bilaget anførte enheder, men kun i de medlemsstater, hvor de var tilladt den 21. april 1973«.

               2)

               Artikel 2, litra a), affattes således:

                           »a)

                           Forpligtelserne i henhold til artikel 1 vedrører de måleinstrumenter, der anvendes, de målinger, der udføres, og de størrelsesangivelser, som udtrykkes i måleenheder.«

               3)

               Artikel 3, stk. 2, affattes således:
               »2.   Det er tilladt at anvende supplerende angivelser.«

               4)

               Følgende artikel indsættes:
               »Artikel 6b
               Kommissionen overvåger markedsudviklingen for så vidt angår dette direktiv og dets gennemførelse med hensyn til den smidige funktion af det indre marked og international handel og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om denne udvikling, om nødvendigt ledsaget af forslag, senest den 31. december 2019.«

               5)

               I bilaget foretages følgende ændringer:

                           a)

                           I kapitel I, punkt 1.1, affattes afsnittet benævnt »Grundenheden for termodynamisk temperatur« således:
                           »Grundenheden for termodynamisk temperatur
                           En »kelvin«, enheden for den termodynamiske temperatur, er brøkdelen 1/273,16 af vands tripelpunkts termodynamiske temperatur.
                           Denne definition henviser til vand med en isotopisk sammensætning defineret af følgende stofmængdeforhold: 0,00015576 mol af 2H pr. mol af 1H, 0,0003799 mol af 17O pr. mol af 16O og 0,0020052 mol af 18O pr. mol af 16O.
                           (13. CGPM — 1967 — resolution 4, og 23. CGPM — 2007 — resolution 10)«.

                           b)

                           I kapitel I, punkt 1.1.1, affattes titlen således:

                           c)

                           I kapitel I, punkt 1.2, affattes titlen således:

                           d)

                           I kapitel I udgår punkt 1.2.1.

                           e)

                           I kapitel I affattes punkt 1.2.2 og 1.2.3 således:
                           »1.2.2.   Generel regel for afledte SI-enheder
                           Enhederne, som afledes kohærent af SI-grundenheder, udtrykkes algebraisk som produktet af effekten af SI-basisenheder med en numerisk faktor lig med 1.
                           1.2.3.   SI-enheder med særlige navne og symboler

                                       Størrelse

                                       Enhed

                                       Udtrykt i

                                       navn

                                       symbol

                                       andre SI-enheder

                                       SI-grundenheder

                                       Vinkel (plan vinkel)

                                       radian

                                       rad

                                       m · m–1

                                       Rumvinkel

                                       steradian

                                       sr

                                       m2 · m–2

                                       Frekvens

                                       hertz

                                       Hz

                                       s–1

                                       Kraft

                                       newton

                                       N

                                       m · kg · s–2

                                       Tryk, mekanisk spænding

                                       pascal

                                       Pa

                                       N · m–2

                                       m–1 · kg · s–2

                                       Energi, arbejde, varmemængde

                                       joule

                                       J

                                       N · m

                                       m2 · kg · s–2

                                       Effekt (5), energistrøm

                                       watt

                                       W

                                       J · s–1

                                       m2 · kg · s–3

                                       Elektricitetsmængde, elektrisk ladning

                                       coulomb

                                       C

                                       s · A

                                       Elektrisk spænding, elektrisk potential, elektromotorisk kraft

                                       volt

                                       V

                                       W · A–1

                                       m2 · kg · s–3 · A–1

                                       Elektrisk resistans

                                       ohm

                                       Ω

                                       V · A–1

                                       m2 · kg · s–3 · A–2

                                       Konduktans

                                       siemens

                                       S

                                       A · V–1

                                       m–2 · kg–1 · s3 · A2

                                       Elektrisk kapacitans

                                       farad

                                       F

                                       C · V–1

                                       m–2 · kg–1 · s4 · A2

                                       Magnetisk flux

                                       weber

                                       Wb

                                       V · s

                                       m2 · kg · s–2 · A–1

                                       Magnetisk induktion

                                       tesla

                                       T

                                       Wb · m–2

                                       kg · s–2 · A–1

                                       Induktans

                                       henry

                                       H

                                       Wb · A–1

                                       m2 · kg · s–2 · A–2

                                       Lysstrøm

                                       lumen

                                       lm

                                       cd · sr

                                       cd

                                       Belysningsstyrke

                                       lux

                                       lx

                                       lm · m–2

                                       m–2 · cd

                                       Aktivitet, ioniserende stråling

                                       becquerel

                                       Bq

                                       s–1

                                       Absorberet dosis, afsat energi pr. masseenhed, kerma, indeks for absorberet dosis

                                       gray

                                       Gy

                                       J · kg–1

                                       m2 · s–2

                                       Dosisækvivalent

                                       sievert

                                       Sv

                                       J · kg–1

                                       m2 · s–2

                                       Katalytisk aktivitet

                                       katal

                                       kat

                                       mol · s–1

                                 Enheder, der er afledt af SI-grundenhederne, kan udtrykkes ved enhederne i kapitel I.
                           Navnlig kan afledte SI-enheder udtrykkes ved anvendelse af de specielle navne og symboler i foranstående tabel; for eksempel kan SI-enheden for den dynamiske viskositet udtrykkes som m–1 · kg · s–1 eller N · s · m–2 eller Pa · s.«;

                           f)

                           I kapitel II udgår følgende linje af tabellen:

                                       »Tinglysning af jord

                                       acre

                                       1 ac = 4 047 m2

                                       ac«

                           g)

                           Kapitel II, sidste punktum, affattes således: »Enhederne i dette kapitel kan kombineres indbyrdes eller med enheder i kapitel I, således at man får sammensatte enheder.«

         Artikel 2
   Gennemførelse
   1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 31. december 2009 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De meddeler straks Kommissionen teksten til disse love og bestemmelser.
   Medlemsstaterne anvender disse love og bestemmelser fra den 1. januar 2010.
   Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
   2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.
   Artikel 3
   Ikrafttræden
   Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
   Artikel 4
   Adressater
   Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Strasbourg, den 11. marts 2009.

            På Europa-Parlamentets vegne

         H.-G. PÖTTERING

            Formand

            På Rådets vegne

         A. VONDRA

            Formand

      (1)  EUT C 120 af 16.5.2008, s. 14.

      (2)  Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29.11.2007 (EUT C 297 E af 20.11.2008, s. 105), Rådets fælles holdning af 18.11.2008 (EUT C 330 E af 30.12.2008, s. 1) og Europa-Parlamentets holdning af 16.12.2008 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

      (3)  EFT L 39 af 15.2.1980, s. 40.

      (4)  EUT C 321 af 31.12.2003, s. 1.

      (5)  Enheders særlige betegnelse: betegnelsen voltampere, symbol »VA«, for angivelse af tilsyneladende effekt for vekselstrøm, og betegnelsen var, symbol »var«, for angivelse af reaktiv effekt. Betegnelsen »var« findes ikke i CGPM's resolutioner.