Avis juridique important

|

31991L0685

Rådets direktiv 91/685/EØF af 11. december 1991 om ændring af direktiv 80/217/EØF om fællesskabsforanstaltninger til kontrol med klassisk svinepest

EF-Tidende nr. L 377 af 31/12/1991 s. 0001 - 0014 den finske specialudgave: kapitel 3 bind 40 s. 0027  den svenske specialudgave: kapitel 3 bind 40 s. 0027

RAADETS  DIREKTIV af 11. december 1991 om aendring af direktiv 80/217/EOEF om faellesskabsforanstaltninger til  kontrol med klassisk svinepest (91/685/EOEF) RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER  HAR - under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig  artikel 43, under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2), under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og ud fra foelgende betragtninger: Der blev ved direktiv 80/217/EOEF (4), senest aendret ved direktiv 87/486/EOEF (5), indfoert  faellesskabsforanstaltninger til bekaempelse af klassisk svinepest; i loebet af det tidsrum, som direktiv 80/217/EOEF daekker, er sygdommen takket vaere de  foranstaltninger, der er truffet for at bekaempe den, blevet udryddet i de fleste medlemsstater; der  har dog vist sig at vaere alvorlige vanskeligheder forbundet med at udrydde sygdommen i omraader med  hoej belaegning af svin og i omraader med vildsvin; i lyset af sygdomsudviklingen og de bedre diagnosticeringsmetoder samt med henblik paa  gennemfoerelsen af det indre marked den 1. januar 1993 er det noedvendigt at aendre de  foranstaltninger til bekaempelse af klassisk svinepest, der allerede er truffet paa EF-plan; disse aendringer vedroerer rengoering og desinficering af angrebne bedrifter, sygdom hos vildtlevende  svin, benyttelse af krisegrupper, kontrol med flytninger i iagttagelsesdistrikter og  overvaagningsomraader, noedvaccination og diagnosticeringsmetoder -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV: Artikel 1 Direktiv 80/217/EOEF aendres saaledes:  1) Artikel 2 affattes saaledes: »Artikel 2 I dette direktiv forstaas ved: a) svin: alle dyr af familien suidae b) avlssvin: svin, der er beregnet til eller anvendes til reproduktion med henblik paa artens  formering c) fedesvin: svin, der opfedes med henblik paa slagtning til koedproduktion ved slutningen af  opfedningsperioden d) slagtesvin: svin, der er beregnet til slagtning uden unoedigt ophold paa et slagteri e) vildtlevende svin: svin, der ikke holdes eller opdraettes paa en bedrift f) bedrift: bedrift i henhold til artikel 2 i direktiv 90/425/EOEF, (*) senest aendret ved direktiv  91/174/EOEF (**) g) svinepestmistaenkte svin: svin, der har kliniske symptomer eller post mortem-laesioner eller  udviser reaktioner paa laboratorieproever foretaget ifoelge artikel 11, som tyder paa eventuel  tilstedevaerelse af klassisk svinepest h) svinepestangrebne svin: - svin, hos hvilke kliniske symptomer eller post mortem-laesioner officielt har bekraeftet klassisk  svinepest - svin, hos hvilke tilstedevaerelsen af denne sygdom er blevet officielt bekraeftet ved en  laboratorieundersoegelse foretaget ifoelge artikel 11 i) ejer/bruger: juridiske eller fysisk person, der ejer svinene eller har til opgave at holde disse  dyr mod eller uden vederlag j) kompetent myndighed: kompetent myndighed i henhold til artikel 2, nr. 6), i direktiv 90/425/EOEF k) embedsdyrlaege: dyrlaege, udpeget af den kompetente myndighed l) destruktion: behandling af hoejrisikomateriale ifoelge direktiv 90/667/EOEF (***) m) koekkenaffald: affald fra koekkener, restauranter og eventuelt industrier, der anvender koed.« (*) EFT nr. L 224 af 18. 8. 1990, s. 29. (**) EFT nr. L 85 af 5. 4. 1991, s. 37. (***) EFT nr. L 363 af 27. 12. 1990, s. 51.  2) I Artikel 5: a) indsaettes efter syvende led i stk. 1: »Der skal ved genindsaettelse af en svinebesaetning tages hensyn til, hvilken slags opdraet der  anvendes i den paagaeldende bedrift, og en af nedennaevnte fremgangsmaader skal foelges: 1) Naar det drejer sig om bedrifter under aaben himmel, skal genindsaettelsen af en svinebesaetning  indledes med indsaettelse af kontrolsvin, der er blevet kontrolleret for tilstedevaerelse af  antistoffer mod klassisk svinepestvirus med negativt resultat. Kontrolsvinene anbringes efter de  kompetente myndigheders krav rundt om paa den angrebne bedrift og kontrolleres igen 21 og 42 dage  efter indsaettelsen paa bedriften for tilstedevaerelse af antistoffer. Hvis ingen af svinene har udviklet antistoffer mod klassisk svinepest, kan der, saa snart  resultaterne af den anden proeve foreligger, genindsaettes en hel besaetning. 2) For alle andre opdraetsformer skal genindsaettelsen af en svinebesaetning ske som anfoert i nr. 1)  eller i overensstemmelse med foelgende bestemmelser: - genindsaettelse af smaagrise er baseret paa en helt ny bestand under forudsaetning af: - at alle svinene ankommer inden for en periode paa otte dage og stammer fra bedrifter uden for  iagttagelsesdistriktet - at intet svin maa flyttes fra bedriften i en periode paa 60 dage, efter at de sidste svin er  ankommet - at den ny besaetning skal underkastes en serologisk undersoegelse i overensstemmelse med  bestemmelserne i bilag I og IV; undersoegelsen maa tidligst foretages 30 dage efter at de sidste svin  er ankommet.« b) affattes stk. 2 saaledes: »2. Den kompetente myndighed kan anvende foranstaltningerne i stk. 1 paa andre bedrifter, hvor svin  kan vaere blevet angrebet som foelge af bedrifternes beliggenhed og direkte eller indirekte kontakt  mellem saadanne bedrifter og den angrebne bedrift.«  3) Som artikel 6a indsaettes: »Artikel 6a 1.  Saa snart den kompetente myndighed i en medlemsstat har faaet oplysning om, at vildtlevende svin  er mistaenkt for at vaere angrebet, traeffer den alle relevante foranstaltninger til at bekraefte  sygdommens tilstedevaerelse ved at underrette svineejerne/ -brugerne og jaegerne og ved bl. a. gennem  laboratorieproever at undersoege alle vildtlevende svin, der er nedskudt eller fundet doede. 2.  Naar infektion hos vildtlevende svin er blevet bekraeftet, saetter medlemsstatens kompetente  myndighed straks bedrifterne i det naermere bestemte angrebne omraade under officielt tilsyn og  paabyder isaer: a) at der bliver foretaget en officiel taelling af alle kategorier af svin paa samtlige bedrifter;  taellingen skal ajourfoeres af ejeren/brugeren; taellingsoplysningerne skal fremlaegges paa forlangende  og kan kontrolleres ved hvert besoeg. Med hensyn til udendoers svinehold vil den foerste taelling imidlertid kunne foretages paa grundlag af  et skoen b) at alle svin paa bedriften holdes i deres stalde eller paa et andet sted, hvor de kan isoleres fra  vildtlevende svin; vildtlevende svin maa ikke have adgang til materiale, der siden kan komme i  kontakt med bedriftens svin c) at svin ikke maa foeres ind paa eller bort fra bedrifterne, medmindre der foreligger tilladelse fra  den kompetente myndighed d) at der anvendes passende desinfektionsmidler ved svinestaldens og selve bedriftens ind- og  udgange e) at alle doede eller syge svin paa bedriften med tegn paa klassisk svinepest bliver undersoegt for  klassisk svinepest f) at ingen dele af vildtlevende svin (nedskudt eller fundet doede) kommer ind paa en bedrift. 3.  Uanset foranstaltningerne i stk. 2 forelaegger medlemsstaterne snarest muligt en skriftlig plan  for Kommissionen over de foranstaltninger, der traeffes for at udrydde sygdommen i et naermere  bestemt angrebet omraade, og de foranstaltninger, der anvendes paa de bedrifter, der ligger i dette  omraade. Kommissionen gennemgaar planen for at afgoere, om den goer det muligt at naa det oenskede maal, og  godkender den med eventuelle aendringer efter fremgangsmaaden i artikel 16. Planen kan senere aendres eller suppleres efter samme fremgangsmaade for at tage hensyn til  udviklingen. 4.  Naar foranstaltningerne i den i stk. 3 naevnte plan er blevet godkendt, skal disse traede i stedet  for de indledende foranstaltninger, der omhandles i stk. 2, paa en dato, som fastsaettes ved  godkendelsen. 5.  Den i stk. 3 omhandlede plan skal indeholde oplysninger om: a) et naermere bestemt angrebet omraade paa medlemsstatens omraade som omhandlet i stk. 2; ved  afgraensningen af det angrebne omraade tager den kompetente myndighed foelgende i betragtning: i) sygdommens geografiske udbredelse ii) populationen af vildtlevende svin i omraadet iii) om der findes naturlige eller menneskeskabte graenser af betydning for vildtlevende svins  bevaegelser b) det omtrentlige antal grupper af vildtlevende svin og deres stoerrelse i det naermere bestemte  omraade c) det saerlige arbejde, der er gjort for at bestemme angrebets omfang i populationen af  vildtlevende svin, ved undersoegelse af vildtlevende svin, som er nedskudt af jaegere eller fundet  doede, og ved laboratorieproever d) etablering af et naert samarbejde mellem biologer, jaegere, jagtorganisationer, vildtforvaltninger  og veterinaertjenester (dyresundhed og folkesundhed) e) reduktion af populationen af vildtlevende svin og udstedelse af jagttegn samt om de krav, som  jaegerne skal opfylde med henblik paa at undgaa udbredelse af sygdommen; den periode, som det  besluttes at benytte til reduktion af populationen, skal bestaa af en indledende udryddelsesperiode  efterfulgt af en overvaagningsperiode f) hvorledes vildtlevende svin, som er nedskudt eller fundet doede, bortskaffes; i den indledende  periode (udryddelse) sker bortskaffelse ved destruktion under den kompetente myndigheds tilsyn og i  den efterfoelgende periode (overvaagning) paa de betingelser, der er fastlagt af den kompetente  myndighed g) den epizootiologiske undersoegelse, der udfoeres paa alle vildtlevende svin, der er nedskudt eller  fundet doede; i forbindelse med denne undersoegelse skal der udfyldes et spoergeskema med oplysninger  om: - det geografiske omraade, hvor dyret er fundet nedskudt eller doedt - dato for fundet - hvem der har fundet eller skudt dyret - svinets koen og alder - symptomer inden nedskydningen, hvis dyret er skudt - kroppens tilstand, hvis dyret er fundet doedt - laboratorieresultater h) de sygdomsforebyggende foranstaltninger, der gaelder for bedrifter, som ligger i det naermere  bestemte angrebne omraade, herunder transport og flytning af dyr indenfor og til og fra omraadet i) de kriterier, der skal gaelde for ophaevelse af de foranstaltninger, der er truffet til udryddelse  af sygdommen i det bestemte omraade, og de foranstaltninger, der er anvendt paa bedrifterne i  omraadet.«  4) Foelgende artikel indsaettes: »Artikel 7a Der nedsaettes en krisegruppe, som skal samordne alle de foranstaltninger, der er noedvendige for at  sikre udryddelse af klassisk svinepest hurtigst muligt, og som skal foretage den epizootiologiske  undersoegelse. De almindelige regler for nationale krisegrupper og en EF-krisegruppe vedtages af Raadet paa forslag  af Kommissionen.«  5) Artikel 8, stk. 2, andet punktum, affattes saaledes: »Hvis der gives tilladelse til at foere svin bort til slagtning, skal den beroerte kompetente  myndighed drage omsorg for, at vilkaarene for flytning og slagtning af svin er i overensstemmelse  med artikel 9, stk. 4, litra f), nr. i), og at koedet fra saadanne svin opfylder kravene i artikel 9,  stk. 4, litra g).«  6) Artikel 9 affattes saaledes: »Artikel 9 1.  Saa snart diagnosen klassisk svinepest er blevet officielt bekraeftet hos svin paa en bedrift,  etablerer de kompetente myndigheder et iagttagelsesdistrikt med en minimumsradius paa 3 km omkring  den angrebne bedrift, som samtidig indgaar i et overvaagningsomraade med en minimumsradius paa 10 km. 2.  Ved etableringen af distrikterne/omraaderne skal den kompetente myndighed tage hensyn til: a) resultaterne af de epizootiologiske undersoegelser, der er foretaget i henhold til artikel 7 b) foreliggende serologisk bevismateriale c) de geografiske forhold, saerlig naturlige graenser d) andre bedrifters beliggenhed og naerhed e) handelsmoenstret for fede- og slagtesvin samt adgang til slagterier f) bekaempelsesfaciliteter og de anvendte bekaempelsesforanstaltningers art, navnlig om dyrene slaas  ned paa den angrebne bedrift. 3.  Hvis distriktet/omraadet omfatter dele af flere medlemsstaters omraade, samarbejder de beroerte  medlemsstaters kompetente myndigheder om etablering af distriktet/omraadet. 4.  Foelgende foranstaltninger anvendes i iagttagelsesdistriktet: a) der foretages snarest muligt en taelling af alle bedrifter; naar distriktet er etableret, besoeges  bedriften af en embedsdyrlaege inden syv dage. b) flytning og transport af svin ad offentlig eller privat vej, bortset fra bedrifternes interne  forbindelsesveje, forbydes; forbuddet omfatter ikke svin i transit ad landevej eller pr. jernbane  uden aflaesning eller ophold; der kan imidlertid undtages fra ovennaevnte bestemmelser efter  fremgangsmaaden i artikel 16 for slagtesvin, der hidroerer fra en bedrift uden for  iagttagelsesdistriktet, og som foeres til et slagteri beliggende i naevnte distrikt c) lastvogne og andre koeretoejer og materiel i forbindelse med transport af svin eller andre husdyr  og eventuelt forurenet materiale (f. eks. foder, goedning og gylle), som benyttes inden for  distriktet, maa ikke foeres bort fra: i) en bedrift, der ligger i distriktet ii) distriktet iii) et slagteri uden at vaere rengjort og desinficeret ifoelge de procedurer, den kompetente myndighed har fastsat;  procedurerne indebaerer, at lastvogne eller koeretoejer, der har vaeret benyttet til transport af svin,  ikke maa forlade distriktet uden foerst at have vaeret inspiceret af den kompetente myndighed d) ingen andre dyrearter maa foeres ind paa eller bort fra en bedrift uden den kompetente myndigheds  tilladelse e) alle doede eller syge svin paa en bedrift skal anmeldes til den kompetente myndighed, som  foretager eventuelle noedvendige undersoegelser for at konstatere, om der forekommer klassisk  svinepest f) svin maa ikke flyttes fra den bedrift, hvor de holdes, foer 21 dage efter afslutning af den  indledende rengoering og desinficering af den angrebne bedrift som fastsat i artikel 10; efter 21  dage kan der gives tilladelse til flytning af dyr fra den paagaeldende bedrift: i) direkte til et slagteri, der er udpeget af den kompetente myndighed, og som helst skal ligge  inden for iagttagelsesdistriktet eller overvaagningsomraadet, paa foelgende betingelser: - alle svin paa bedriften er blevet kontrolleret - der er foretaget en klinisk undersoegelse af de svin, der skal foeres til slagtning, herunder  maaling af kropstemperaturen hos en del af svinene - alle svin er maerket med et oeremaerke - svinene bliver transporteret i koeretoejer, der er forseglet af den kompetente myndighed. Den kompetente myndighed, som er ansvarlig for slagteriet, skal underrettes om, at der vil blive  sendt svin til det. Ved ankomsten til slagteriet skal saadanne svin holdes og slagtes adskilt fra andre svin. Det  transportmiddel og materiel, der har vaeret benyttet til svinetransport, skal straks rengoeres og  desinficeres. Ved det levende syn og koedkontrollen paa det udpegede slagteri tager den kompetente myndighed  eventuelle symptomer paa tilstedevaerelse af klassisk svinepestvirus i betragtning ii) under saerlige omstaendigheder direkte til et andet sted i iagttagelsesdistriktet paa foelgende  betingelser: - alle svin paa bedriften er blevet undersoegt - der er foretaget en klinisk undersoegelse af de svin, der skal flyttes, herunder maaling af  kropstemperaturen hos en del af svinene - alle svin er maerket med et oeremaerke g) fersk koed af svin som omhandlet i stk. 4, litra f), skal maerkes som anfoert i bilaget til Raadets  direktiv 72/461/EOEF af 12. december 1972 om sundhedsmaessige problemer vedroerende handelen med fersk  koed inden for Faellesskabet (*) og derefter behandles ifoelge artikel 4, stk. 1, i Raadets direktiv  80/215/EOEF af 22. januar 1980 om veterinaermaessige problemer i forbindelse med samhandelen med  koedprodukter inden for Faellesskabet (**); dette skal foregaa paa en virksomhed, der er udpeget af den  kompetente myndighed. Koedet sendes til ovennaevnte virksomhed paa den betingelse, at forsendelsen er forseglet inden  afsendelsen og under hele transporten. Imidlertid kan der paa anmodning fra en medlemsstat med passende dokumentation og efter  fremgangsmaaden i artikel 16 vaelges specifikke loesninger, navnlig for saa vidt angaar maerkning af  koedet og dets senere anvendelse samt bestemmelsesstedet for de produkter, der fremkommer efter  behandlingen. (*) EFT nr. L 302 af 31. 12. 1972, s. 24 Direktivet er senest aendret ved direktiv 89/662/EOEF (EFT  nr. L 395 af 30. 12. 1989, s. 13). (**) EFT nr. L 47 af 21. 1. 1980, s. 4. Direktivet er senest aendret ved direktiv 89/662/EOEF.« 5.  Foranstaltningerne i iagttagelsesdistriktet opretholdes mindst indtil: a) alle foranstaltningerne i artikel 10 er gennemfoert b) svinene paa samtlige bedrifter har vaeret underkastet: i) en klinisk undersoegelse og er fundet fri for sygdomssymptomer, der tyder paa klassisk svinepest ii) en serologisk undersoegelse i henhold til bilag I og IV, uden at der er paavist antistoffer mod  klassisk svinepestvirus. De i nr. i) og ii) omhandlede undersoegelser maa foerst finde sted 30 dage efter afslutning af den  indledende rengoering og desinficering paa den angrebne bedrift. 6.  Foelgende foranstaltninger anvendes i overvaagningsomraader: a) der foretages en taelling af alle svinebedrifter b) flytning og transport af svin ad offentlig eller privat vej, bortset fra bedrifternes interne  forbindelsesveje, forbydes, medmindre den kompetente myndighed specielt tillader det; forbuddet  omfatter ikke svin i transit ad landevej eller pr. jernbane uden aflaesning eller ophold c) lastvogne og andre koeretoejer og materiel i forbindelse med transport af svin eller andre husdyr  og eventuelt forurenet materiale (f.eks. foder, goedning og gylle), som benyttes inden for  overvaagningsomraadet, maa ikke foeres bort fra dette uden at vaere rengjort og desinficeret ifoelge den  kompetente myndigheds krav d) ingen andre dyrearter maa foeres ind paa eller bort fra en bedrift i de foerste syv dage efter  overvaagningsomraadets etablering uden den kompetente myndigheds tilladelse e) alle doede svin paa en bedrift skal anmeldes til de kompetente myndigheder, som foretager  eventuelle noedvendige undersoegelser for at konstatere, om der forekommer klassisk svinepest f) svin maa ikke flyttes fra den bedrift, hvor de holdes, foer syv dage efter afslutning af den  indledende rengoering og desinficering af den angrebne bedrift, som fastsat i artikel 10; efter syv  dage kan der gives tilladelse til flytning af svin fra den paagaeldende bedrift: i) direkte til et slagteri, der er udpeget af den kompetente myndighed, og som helst skal ligge  inden for iagttagelsesdistriktet eller overvaagningsomraadet, paa betingelse af, at: - alle svin paa bedriften er blevet kontrolleret - der er foretaget en klinisk undersoegelse af de svin, der skal foeres til slagtning, herunder  maaling af kropstemperaturen hos en del af svinene - alle svin er maerket med et oeremaerke - svinne bliver transporteret i koeretoejer, der er forseglet af den kompetente myndighed. Den kompetente myndighed, som er ansvarlig for slagteriet, skal underrettes om, at der vil blive  sendt svin til det. Ved ankomsten til slagteriet skal saadanne svin holdes og slagtes adskilt fra andre svin. Ved det levende syn og koedkontrollen paa det udpegede slagteri tager den kompetente myndighed  eventuelle symptomer paa tilstedevaerelse af klassisk svinepestvirus i betragtning ii) under saerlige omstaendigheder direkte til et andet sted i overvaagningsomraadet paa foelgende  betingelser: - alle svin paa bedriften er blevet kontrolleret - der er foretaget en klinisk undersoegelse af de svin, der skal flyttes, herunder maaling af  kropstemperaturen hos en del af svinene - alle svin er maerket med et oeremaerke. Lastvogne og andre koeretoejer og materiel, der har vaeret benyttet til transport af disse svin, skal  rengoeres og desinficeres efter hver transport. g) fersk koed af svin som omhandlet i stk. 6, litra f), skal maerkes som anfoert i bilaget til  direktiv 72/461/EOEF, og derefter behandles ifoelge artikel 4, stk. 1, i direktiv 80/215/EOEF; dette  skal foregaa paa en virksomhed, der er udpeget af den kompetente myndighed. Koedet sendes til ovennaevnte virksomhed paa den betingelse, at forsendelsen er forseglet inden  afsendelsen og under hele transporten. Imidlertid kan der paa anmodning fra en medlemsstat med passende dokumentation og efter  fremgangsmaaden i artikel 16 vaelges specifikke loesninger, navnlig for saa vidt angaar maerkning af  koedet og dets senere anvendelse samt bestemmelsesstedet for de produkter, der fremkommer efter  behandlingen. 7.  Foranstaltningerne i overvaagningsomraadet opretholdes mindst indtil: a) alle foranstaltningerne i artikel 10 er gennemfoert b) svinene paa samtlige bedrifter har vaeret underkastet en klinisk undersoegelse og er fundet fri for  sygdomssymptomer, der tyder paa klassisk svinepest c) en serologisk undersoegelse er gennemfoert ved stikproever paa et repraesentativt udsnit af  bedrifterne, som naermere fastlagt efter fremgangsmaaden i artikel 16, uden at der er paavist  antistoffer mod klassisk svinepestvirus. De under litra b) og c) omhandlede undersoegelser maa foerst finde sted 15 dage efter afslutning af  den indledende rengoering og desinficering paa den angrebne bedrift. 8.  Uanset stk. 4, litra f), og stk. 6, litra f), kan den kompetente myndighed give tilladelse til,  at svin flyttes fra bedriften for at blive transporteret til en destruktionsanstalt eller til et  sted, hvor svinene aflives for derefter at blive braendt eller nedgravet. Der tages stikproever af  saadanne dyr for konstatering af tilstedevaerelse af klassisk svinepestvirus, og kriterierne for  indsamling af blodproever som omhandlet i bilag IV gaelder ved stikproevetagningen. For at undgaa risiko for spredning af virus i forbindelse med transporten skal der traeffes alle  noedvendige forholdsregler, saasom rengoering og desinficering af lastvognen efter transporten. 9.  Hvis de i stk. 4, litra f), og stk. 6, litra f), omhandlede forbud opretholdes mere end 30 dage  paa grund af forekomst af yderligere sygdomstilfaelde, og der derved opstaar problemer med at holde  svinene, kan den kompetente myndighed efter begrundet anmodning fra ejeren tillade flytning af svin  fra en bedrift inden for henholdsvis iagttagelsesdistriktet eller overvaagningsomraadet, naar: a) embedsdyrlaegen har kontrolleret de faktiske forhold b) der er foretaget kontrol af samtlige svin paa bedriften c) der er foretaget en klinisk undersoegelse af de svin, der skal flyttes, herunder maaling af  kropstemperaturen hos en del af svinene d) alle svin er maerket med et oeremaerke e) bestemmelsesbedriften ligger i iagttagelsesdistriktet eller i overvaagningsomraadet. For at undgaa risiko for spredning af virus i forbindelse med transporten skal der traeffes alle  noedvendige forholdsregler, saasom rengoering og desinficering af lastvognen efter transporten. 10.  Den kompetente myndighed traeffer alle noedvendige forholdsregler, herunder opsaetning af  ioejnefaldende skilte og advarsler og benyttelse af medierne saasom presse eller fjernsyn for at  sikre, at alle i iagttagelsesdistriktet og overvaagningsomraadet er fuldt ud opmaerksomme paa de  gaeldende restriktioner, og myndigheden traeffer de noedvendige forholdsregler til haandhaevelse af  foranstaltningerne.  7) Artikel 10 affattes saaledes: »Artikel 10 Medlemsstaterne drager omsorg for: a) at de anvendte desinfektionsmidler og koncentrationen heraf er officielt godkendt af den  kompetente myndighed b) at rengoering og desinficering foretages under officielt tilsyn i henhold til: i) de instrukser, embedsdyrlaegen giver ii) proceduren for rengoering og desinficering af en angrebet bedrift som fastlagt i bilag V.«  8) Foelgende artikel indsaettes: »Artikel 10a Hvis det bekraeftes, at der forekommer klassisk svinepest paa et slagteri, drager den kompetente  myndighed omsorg for: a) at alle svin paa slagteriet omgaaende bliver slagtet b) at slagtekroppe og affald fra angrebne eller forurenede svin bliver destrueret under officielt  tilsyn paa en saadan maade, at der ikke opstaar risiko for spredning af klassisk svinepestvirus c) at bygninger og materiel, herunder transportmidler, bliver rengjort og desinficeret under  embedsdyrlaegens tilsyn ifoelge de instrukser, den kompetente myndighed har givet d) at der bliver foretaget en epizootiologisk undersoegelse i henhold til artikel 7 e) at der ikke modtages svin til slagtning foer mindst 24 timer efter afslutning af rengoering og  desinficering ifoelge litra c).«  9) Artikel 14 affattes saaledes: »Artikel 14 1.  Medlemsstaterne drager omsorg for: a) at brug af klassisk svinepestvaccine er forbudt b) at haandtering af klassisk svinepestvirus med henblik paa forskning, diagnosticering og/eller  vaccinefremstilling kun sker paa godkendte virksomheder og laboratorier c) at opbevaring, levering, distribuering og salg af klassisk svinepestvaccine paa Faellesskabets  omraade sker under officiel kontrol. 2.  Uanset stk. 1 om brug af klassisk svinepestvirus kan der, hvis forekomsten af klassisk  svinepest er blevet bekraeftet, og der er risiko for, at sygdommen spreder sig faretruende,  gennemfoeres noedvaccination. I saa fald skal den beroerte medlemsstat tilsende Kommissionen en  noedvaccinationsplan, der skal indeholde oplysninger om: a) den sygdomssituation, der har givet anledning til begaeringen om noedvaccination b) udstraekningen af det geografiske omraade, hvor noedvaccination skal finde sted c) de svinekategorier og det omtrentlige antal svin, der skal vaccineres d) den vaccine, der skal benyttes e) vaccinationskampagnens laengde f) identifikation og registrering af de vaccinerede dyr g) bestemmelser om flytning af svin og produkter heraf h) andre forhold i forbindelse med noedsituationen. Kommissionen gennemgaar straks planen i samarbejde med vedkommende medlemsstat. Efter fremgangsmaaden  i artikel 16 kan noedvaccinationsplanen godkendes, eller Kommissionen kan anmode om aendringer eller  tillaeg, foer der gives godkendelse navnlig med hensyn til maerkning. 3.  I tilfaelde af noedvaccination drager den medlemsstat, som foretager noedvaccination, omsorg for: - at ingen levende svin foeres ud af vaccinationsomraadet undtagen til oejeblikkelig slagtning paa et  slagteri, der er udpeget af den kompetente myndighed, og som ligger i vaccinationsomraadet eller naer  ved dette - at alt fersk koed af svin, som er vaccineret under noedvaccinationen, er forsynet med det stempel,  der er fastsat i artikel 5a i direktiv 72/461/EOEF, og opbevares og transporteres adskilt fra koed,  der ikke baerer dette stempel. 4.  Stk. 3 gaelder i noedvaccinationsperioden og i mindst seks maaneder efter afslutning af  vaccinationerne i det beroerte omraade. Efter fremgangsmaaden i artikel 16 og inden afslutningen af perioden paa seks maaneder skal der  traeffes foranstaltninger til at forbyde: a) at seropositive svin flyttes fra den bedrift, hvor de holdes, undtagen med henblik paa  noedslagtning b) at smaagrise fra seropositive soeer flyttes fra oprindelsesbedriften undtagen for at blive  transporteret: - til et slagteri til oejeblikkelig slagtning - til en af den kompetente myndighed udpeget bedrift, hvorfra de skal transporteres direkte til  slagteriet - til en bedrift efter at have vist et negativt resultat i en serologisk undersoegelse med hensyn  til tilstedevaerelse af antistoffer mod klassisk svinepestvirus. 5.  Kommissionen vedtager om noedvendigt regler om produktion, pakning, distribution og lagerforhold  for vacciner mod klassisk svinepest i Faellesskabet.« 10) Artikel 14a affattes saaledes: »Artikel 14a Veterinaersagkyndige fra Kommissionen kan i samarbejde med den beroerte medlemsstats myndigheder i  noedvendigt omfang ved kontrol paa stedet sikre, at dette direktiv anvendes ensartet. Kommissionen  underretter medlemsstaterne om resultatet af undersoegelsen En medlemsstat, paa hvis omraade der foretages kontrol, skal bistaa de veterinaersagkyndige i det  omfang, det er noedvendigt, for at de kan udfoere deres opgaver. Gennemfoerelsesbestemmelserne til denne artikel fastsaettes efter fremgangsmaaden i artikel 16.« 11) Foelgende artikel indsaettes: »Artikel 14b 1.  Hver medlemsstat skal udarbejde en katastrofeplan med angivelse af de nationale  foranstaltninger, der skal traeffes ved udbrud af klassisk svinepest. Denne plan skal indeholde bestemmelser om adgang til faciliteter, udstyr, mandskab og alle andre  materialer, som er noedvendige for hurtigt og effektivt at kunne udrydde sygdommen. Den skal  indeholde en praecis angivelse af, hvor megen vaccine den paagaeldende medlemsstat mener den har brug  for til en eventuel noedvaccination. 2.  Kriterierne for udarbejdelse af katastofeplanen er, med de noedvendige aendringer, de samme, som  er fastsat ved Kommissionens beslutning 91/42/EOEF af 8. januar 1991 om fastlaeggelse af de  kriterier, der skal gaelde for udarbejdelse af katastrofeplaner for bekaempelsen af klassisk  svinepest i henhold til artikel 5 i Raadets direktiv 90/423/EOEF (*). Kommissionen kan efter fremgangsmaaden i artikel 16 aendre eller supplere kriterierne under  hensyntagen til sygdommens saerlige karakter. 3.  Senest den 1. januar 1993 skal der forelaegges Kommissionen planer udarbejdet efter de  kriterier, som omhandles i stk. 2. 4.  Kommissionen gennemgaar planerne for at afgoere, om de er egnede til at naa det oenskede maal, og  foreslaar den paagaeldende medlemsstat de aendringer, som maatte vaere noedvendige, for at planerne kan  bringes i overensstemmelse med de oevrige medlemsstaters. Kommissionen godkender planerne, som eventuelt er aendret, efter fremgangsmaaden i artikel 16. Planerne kan siden aendres eller suppleres efter samme fremgangsmaade for at tage hensyn til  udviklingen. (*) EFT nr. L 23 af 29. 1. 1991, s. 29.« 12)Bilag I affattes saaledes: »BILAG I DIAGNOSTICERINGSMETODER TIL BEKRAEFTELSE AF DIFFERENTIALDIAGNOSE AF KLASSISK SVINEPEST Med forbehold af den noedvendige periode til udvikling af antistoffer fastlaegges foelgende  retningslinjer, standarder og mindstekrav for metoderne til diagnosticering af klassisk svinepest  (CSF). A. INDSAMLING AF MATERIALE TIL DIAGNOSTICERING 1. Til virusisolering og antistofpaavisning betragtes tonsil- og miltvaev som vaesentlige. Der boer  helst ogsaa indsamles mindst to andre lymfevaev som f.eks. de retropharyngeale, parotideale og  mandibulaere lymfekirtler eller mesenteriallymfekirtlerne tillige med ileum eller nyre. Den enkelte  vaevsproeve anbringes i en saerskilt, forseglet plastpose og maerkes. Proeverne transporteres og  opbevares i taetsluttende beholdere. De boer ikke nedfryses, men opbevares koeligt ved  koeleskabstemperatur og testes hurtigst muligt. 2. Der indsamles blodproever til virusisolering fra svin, der viser tegn paa feber eller andre  sygdomssymptomer. Blodet forhindres i at koagulere ved tilsaetning af EDTA eller heparin. Proeverne  opbevares koeligt ved koeleskabstemperatur og underkastes laboratorietest hurtigst muligt. 3. Blodproever til paavisning af antistoffer til hjaelp ved diagnosticering af kliniske udbrud og med  henblik paa overvaagning tages fra dyr, der er kommet sig efter mistaenkt infektion, og fra svin,  hvorom man ved, at de har vaeret i kontakt med smittede eller mistaenkte tilfaelde. Paa saadanne  mistaenkte bedrifter proeves de foerste tyve dyr, der er mistaenkte eller har vaeret i kontakt, og der  tages proever af 25 % af samtlige dyr derudover. For at sikre stor sandsynlighed for paavisning af  antistof indsamles der proever fra alle bedriftens enheder i samme forhold. B. LABORATORIEMAESSIG DIAGNOSTICERING AF KLASSISK SVINEPEST Hovedgrundlaget for laboratoriemaessig diagnosticering af CSF er paavisning af virusantigen, virus  eller antistoffer i organer og vaevsvaesker. I tilfaelde af usikre fund gentages testen paa de samme proever. Ekstra proever indsamles fra samme  kilde, hvis der fortsat er klinisk mistanke. Serologiske test til paavisning af antistoffer kan benyttes til udvidelse af diagnosticeringen i  tilfaelde af mistanke om CSF. Hvis paavisningen af virusantigen eller virusisoleringen paa materiale  fra dyr, der giver anledning til mistanke om CSF, eller fra bedrifter, der har vaeret i kontakt med  tilfaelde af CSF, ikke giver resultater, foretages der test til paavisning af antistoffer paa  blodproever fra dyr, der er kommet sig efter den mistaenkte sygdom og fra dyr, som er mistaenkte for  at have vaeret i kontakt med sygdommen. 1. Paavisning af virusantigen Til paavisning af virusantigen i organvaev anvendes et direkte immunmaerkningssystem paa tynde  frysemikrotomsnit (indtil 5 mikron) af tonsiller og andet organvaev som beskrevet i punkt A.1. Den  diagnostiske reagens skal vaere et pestvirusspecifikt, polyklonalt antiserum til CSF-virus, maerket  med et fluorochrom, et enzym eller et biotin ifoelge nedenstaaende kriterier: a) der tilvirkes hyperimmunt serum fra svin, der er fri for infektion eller antistoffer, som kunne  paavirke reaktionens specificitet eller kvalitet. b) maerket immunoglobulin tilvirket af CSF-hyperimmunt svineserum som beskrevet i litra a), skal  have et arbejdstiter paa mindst 1/20 som bestemt i CSF-virusinficerede cellekulturer og bekraeftet  ved kontroltest af vaevssnit. Arbejdsfortyndingen af konjugatet skal kombinere maksimalt signal og  minimal baggrundsfarvning. Proever, der viser specifikt cytoplasmatisk reaktion, betragtes som positive for pestvirus. I  saadanne tilfaelde skal der foretages yderligere test som beskrevet i punkt B.3. 2. Virusisolering og -identificering i cellekulturer a) Virusisolering fra vaevsproever foretages paa modtagelige cellekulturer af PK15 eller andre  tilsvarende modtagelige cellelinjer. Organsuspensioner fra mistaenkte dyr podes i en  tifoldsfortynding. b) Virusisolering fra blodproever, der er indsamlet og haandteret som angivet i punkt A.2, foretages  ved podning af cellekulturer med bufferet suspension, der er rekonstitueret til den oprindelige  blodmaengde. c) Til paavisning af virusantigen i cytoplasma fra podede encellelag behandles cellekulturer med  maerket polyklonalt antiserum. Farvning foretages med mellemrum paa 24 til 72 timer fra  podningstidspunktet. d) Positive kulturer underkastes differentialdiagnosetest som beskrevet i punkt B.3. Hvis  resultaterne er negative efter passage af den foerste cellekultur, kan endnu en eller endog flere  passager vaere noedvendige for at isolere virus. 3. Monoklonalantistoftypebestemmelse af pestvirusisolater a) Duplikater af vaevskryostatsnit eller cellekulturer, der giver positiv reaktion med polyklonalt  antiserum som beskrevet i punkt B.1 og B.2, undersoeges yderligere med maerkede monoklonale  antistoffer for at skelne mellem CSF-virus og BVD/BD-virus (bovinvirus-diarré/border disease). b) Der boer kun benyttes monoklonale antistoffer, der er officielt anbefalet af  EF-referencelaboratoriet for klassisk svinepest. c) De monoklonale antistoffer grupperes i fire paneler efter foelgende kriterier: >TABELPOSITION>Et panel kan vaere repraesenteret enten ved et enkelt monoklonalantistof eller ved en  blanding af M-komponentantistoffer, forudsat at reaktivitetsspektret svarer til ovenstaaende. d) Reaktionsmoenstrene fortolkes som nedenfor anfoert: >TABELPOSITION>C. PAAVISNING AF ANTISTOFFER MOD KLASSISK SVINEPESTVIRUS Paavisning af CSF-virusantistof i blodproever foretages til hjaelp ved diagnosticeringen af svinepest  paa bedrifter med svin, der viser kliniske tegn paa sygdommen, eller svin, der menes at have haft  kontakt med smittede svin. Den kan ogsaa foretages med henblik paa overvaagning eller til  undersoegelser af besaetninger med ukendt sundhedsstatus. Blodproever til disse formaal underkastes en godkendt test. Nedenstaaende test er godkendt til brug og skal foretages med indbefattelse af passende positive og  negative kontrolsera. De virusstammer, der skal bruges til serologiske proever, er dem, der blev enighed om paa et moede i  National Swine Fever Laboratories (NSFL), og som paa anmodning leveres af EF-referencelaboratoriet  for klassisk svinepest til NSFL efter behov. Alle testmetoder skal paavises at give tilfredsstillende resultater med CSF-referencesera leveret af  EF-referencelaboratoriet for klassisk svinepest. 1. Virusneutralisationstest Testen er baseret paa bestemmelse af 50 %-slutpunktet. Kulturerne podes med fortyndet serum og en  konstant virusmaengde efter en specificeret inkubationstid ved 37° C. Resultaterne er baseret paa  manglende tilstedevaerelse af virusreplikationer, der er paaviselige ved et immunmaerkningssystem. Der  kan benyttes enten neutralisationsimmunofluorescens (NIF) eller de neutraliserende,  peroxidasekoblede maalinger (NIF). EF-referencelaboratoriet for CSF leverer detaljerede protokoller  efter oenske. Til screeningsformaal fortyndes sera foerst i tifoldsfortyndinger. Hvis der kraeves komplet titrering,  tilberedes der tofoldsfortyndinger af serum med tifoldsfortyndinger som udgangsmateriale. Den  enkelte fortynding blandes med en tilsvarende maengde virussuspension, der indeholder 100 (± 0,5  log10) infektioese doser (TCID 50). Der bruges mindst to kulturer for hvert fortyndingsniveau. Efter  en passende inkubationstid fikseres cellekulturerne, og virusantigen paavises ved et  immunmaerkningssystem. Resultaterne udtrykkes som den reciprokke vaerdi af den oprindelige  serumfortynding, hvorved halvdelen af de podede cellekulturer ikke viser specifik maerkning. Der  skoennes et slutpunkt mellem to fortyndingsniveauer. 2. Enzymkaedeimmunitetmaaling (ELISA) Der kan anvendes konkurrerende, blokerende og indirekte metoder paa ethvert passende underlag. Det anbefales, at de benyttede test giver faerrest mulige krydsreaktioner med BVDB og anden  pestvirus. Testsystemet skal imidlertid sikre, at al CSF-infektion bliver identificeret paa ethvert  stadium i immunsvaret paa infektion. Antigen Antigenet afledes fra eller skal svare til virusproteiner fra en af de anbefalede CSF-virusstammer.  De celler, der benyttes til fremstilling af antigen, skal vaere fri for enhver anden  pestvirusinfektion. Antiserum Polyklonale antisera til konkurrerende eller blokerende test fremdyrkes i svin eller kaniner ved  infektion med en af de anbefalede CSF-virusstammer eller med C-lapinstammen. Monoklonale  antistoffer rettes direkte mod eller skal svare til et immundominant virusprotein fra CSF-virus.  Ved indirekte test benyttes et antiporcint immunoglobulinreagens, der paaviser baade lgG og lgM. ELISA's foelsomhed skal vaere stor nok til positivt at registrere eventuel serum, der reagerer i  neutralisationstest, samt positive referencesera som udleveret af EF-referencelaboratoriet for  CSF. ELISA maa kun benyttes med serum- eller plasmaproever fra enkeltdyr. Hvis den benyttede ELISA-proces ikke er CSF-specifik, undersoeges der flere positive proever ved  differentialtest som beskrevet i afsnit E. D. EVALUERING AF RESULTATERNE AF LABORATORIETEST 1. Paavisning af CSF-virusantigen i organvaev eller cellekulturer efter virusisoleringen fra  vaevsproever ifoelge de i punkt B.1, B.2 og B.3 beskrevne metoder danner grundlag for bekraeftelse af  sygdommens tilstedevaerelse, undtagen hvis der er tale om en reaktion, der paavises at skyldes  vaccinevirus som beskrevet i punkt B.3. Paavisningen af BVD/ND-antigen ifoelge punkt B.3 udelukker  mistanke for CSF, forudsat at der ikke er andre grunde til saadan mistanke. Efter usaedvanlige eller uventede resultater af typebestemmelse af monoklonalt antistof ifoelge punkt  B.3. betragtes pestvirusisolater som vaerende uklassificerede, og oprindelsesbesaetningen betragtes  som mistaenkt indtil paafoelgende test. Dette kan indebaere, at der indsendes virus til et  referencelaboratorium til karakterisering, og at der foretages serologiske undersoegelser i  oprindelsesbesaetningen. 2. Efter paavisningen af antistof, der reagerer med CSF-virus, betragtes oprindelsesbesaetningen som  mistaenkt. a) For at afvise mistanke om CSF foranlediget af paavisning af antistof benyttes den i afsnit E  beskrevne test til at skelne mellem CSF-reagerende antistoffer, der kan vaere fremkaldt af anden  virus, og de antistoffer, der skyldes selve CSF-virus. Alle originalproever omtestes ved  differentialtesten. b) Hvis mistanken ikke kan afvises ved den foerste differentialtest, foretages endnu en test mindst  30 dage efter for at foelge den eventuelle spredning af infektionen. De foerste tyve dyr paa den  mistaenkte bedrift proeves samt 25 % af samtlige dyr derudover. 3. Fortolkning af serologiske resultater Et virusneutralisationstiter paa 1/10 i et svin samtidig med kliniske eller epizootiologiske tegn,  der giver anledning til mistanke om sygdom, udgoer en positiv diagnose. Et titer paa 1/10 i et svin  uden samtidige kliniske eller epizootiologiske tegn giver anledning til mistanke om sygdom og boer  efterfoelges af differentialdiagnoser. De samme kriterier gaelder for alle svin, der giver et positivt ELISA-resultat. E. SEROLOGISKE METODER TIL DIFFERENTIALDIAGNOSE MED HENBLIK PAA SKELNEN MELLEM KLASSISK SVINEPEST OG  ANDEN PESTVIRUS 1. Differentialdiagnoser af CSF og andre pestvirusinfektioner er baseret paa paralleltest af sera  med baade CSF- og BVD/BD-virusstammer ved brug af fuldstaendigt sammenlignelige metoder. De benyttede CSF- og BVD/BD-virusstammer skal vaere officielt godkendt (jf. afsnit C). Til afvisning  af mistanke om CSF foranlediget af paavisning af antistof undersoeges blodproever ved sammenlignelige  slutpunktstitreringer for neutraliserende antistoffer mod CSF-virus og BVD/BD-virus. Ved blokerende ELISA kan der foretages en sammenligning af blokeringsprocenten for CSF-antigen og  BVD/BD-antigen. 2. Resultaterne af sammenlignende serologiske test med brug af referencestammer af CSF og anden  pestvirus fortolkes som foelger: a) hvis de sammenlignende test viser, at mere end et svin har antistof mod CSF-virus, men ikke  antistof mod anden pestvirus, betragtes testen som CSF-positiv b) hvis de sammenlignende test viser, at titret for CSF-virus er lig med eller hoejere end titrene  for anden pestvirus i mere end et af svinene, foreligger der mistanke om CSF, og differentieringen  forloeber derefter saaledes: - de svin, der har vist neutraliserende titre for CSF-virus, som er lig med eller hoejere end  titrene for anden pestvirus, aflives. Deres vaev og i tilfaelde af draegtighed deres fostre  underkastes undersoegelse for CSF-antigen eller -virus efter den i punkt B.1, B.2 eller B.3  beskrevne metode - hvis der paavises CSF-virusantigen eller -virus, bekraeftes CSF - hvis den i andet led beskrevne undersoegelse ikke viser tilstedevaerelse af CSF-antigen eller  -virus, betragtes bedriften som mistaenkt, indtil endnu et saet blodproever, der indsamles mindst 30  dage senere, har vaeret underkastet yderligere sammenlignende test - hvis disse paafoelgende test viser, at alle dyrene har signifikant (firefolds eller mere) hoejere  titre for BVD/BD-virus end for CSF-virus, afvises mistanken - hvis et eller flere dyr viser en titer for CSF-virus, der er lig med samme dyrs titer for  BVD/BD-virus, betragtes resultatet som CSF-positivt c) hvis BVD/BD-titrene er saaledes, at muligheden for CSF ikke kan udelukkes, betragtes bedriften  som mistaenkt og skal genproeves efter mindst 30 dages forloeb. F. DIFFERENTIALDIAGNOSTICERING AF AFRIKANSK SVINEPEST Afrikansk svinepest (ASF) kan ikke skelnes fra klassisk svinepest (CSF) ved hverken kliniske  undersoegelser eller obduktion, og begge disse sygdomme boer tages i betragtning ved  differentialdiagnosticeringen af ethvert tilfaelde af akut, febrilt bloedningssyndrom hos svin. Laboratorietest er vaesentlige for at skelne mellem de to sygdomme. En positiv diagnose i et  ASF-frit land boer vaere baseret paa isolering og identificering af ASF-virus. Hovedgrundlaget for laboratoriemaessig diagnosticering af ASF er paavisning af virus, virusantigen  eller antistoffer i organer og vaevsvaesker. I tilfaelde af usikre aller negative fund ud fra mindst to test paa proever fra dyr, der giver  anledning til mistanke om ASF, eller paa materiale fra bedrifter, der har haft kontakt med tilfaelde  af ASF, indsamles der yderligere materiale fra samme bedrift og fra dyr, der har vaeret i kontakt  med sygdommen. 1. Paavisning af virusantigen Til paavisning af virusantigen anvendes den direkte immunofluorescensmetode eller andre passende  metoder paa tynde frysemikrotomsnit af organvaev eller udstrygninger eller paa udfaeldninger fra  leukocytkulturer. Metoderne svarer til dem, der er beskrevet for CSF, bortset fra at der benyttes  ASF-specifikke reagenser. 2.Virusisolering og -identificering a) Haermadsorptionstest (HAD) HAD-testen foretages enten ved at pode tilberedte tifoldsfortyndinger af vaevssuspensioner eller  blod indsamlet i marken fra mistaenkte svin paa primaere svineleukocytkulturer eller ved at tilberede  leukocytkulturer af blodet fra febrile svin, der er podet paa laboratoriet, eller indsamlet i  marken. Haemadsorption bestaar i, at et stort antal svinerytrocytter tiltraekkes til overfladen med  inficerede celler og bekraefter ASF-diagnosen. b) Podning af svin Der tilberedes en pool med proever af hver tifoldsfortynding af vaevssuspension, og fire svin podes  intramuskulaert med 2 ml hver; to af svinene skal vaere vaccineret mod CSF og to uvaccinerede.  Svinene undersoeges dagligt for forhoejelse af rektaltemperaturen og begyndende kliniske symptomer i  indtil 21 doegn. I tilfaelde af temperaturstigning indsamles der blodproever til tilberedning af  leukocytkulturer til HAD-test (autorosettemetoden og podning af primaere svineleukocytkulturer).  Hvis der ikke udvikler sig nogen kliniske symptomer, udtages der blod til paavisning af antistoffer  efter observationstiden paa 21 doegn. G. PAAVISNING AF ANTISTOFFER FREMKALDT AF ASF-VIRUS I BLODPROEVER OG VAEVSVAESKER Paavisningen af antistof i proever af serum eller vaevsvaeske udfoeres til hjaelp ved diagnosticering af  ASF paa bedrifter med svin, som viser kliniske symptomer paa sygdom, eller som menes at have vaeret i  kontakt med ASF-smittede svin. Den kan ogsaa udfoeres med henblik paa overvaagning eller undersoegelse  af besaetninger med ukendt sundhedsstatus. Til disse formaal underkastes proeverne en godkendt test. Nedenstaaende test er godkendt til brug og skal udfoeres med indbefattelse af passende positive og  negative kontrolsera: a) indirekte immunofluorescens (IIF)-test b) ELISA.« 13) Foelgende bilag tilfoejes: »BILAG IV SEROLOGISK UNDERSOEGELSE AF SVIN I IAGTTAGELSESDISTRIKTER OG OVERVAAGNINGSOMRAADER TIL PAAVISNING AF  ANTISTOFFER MOD CSF-VIRUS I det serologiske undersoegelsesprogram skal der tages hensyn til den maade, klassisk svinepest  overfoeres paa, og til driftsformen, f.eks. om svinene er opstaldet i grupper eller ej. 1. Serologisk undersoegelse af svin, der holdes i en gruppe En gruppe er to eller flere svin, der er opstaldet i direkte kontakt med hinanden. Proevning af grupper - 20 svin eller derunder i en gruppe: - to svin; hvis gruppen bestaar af en so med smaagrise, udtages kun proeve af soen - over 20: - to svin plus 5 % af resten. Der udtages proever af alle grupper. 2. Serologisk undersoegelse af svin, der er opstaldet enkeltvis, herunder svin, der staar lige i  naerheden af hinanden, men som ikke er i direkte kontakt, f.eks. diegivende soeer Proevning >TABELPOSITION>BILAG V RENGOERING OG DESINFICERING AF EN ANGREBET BEDRIFT I. INDLEDENDE RENGOERING OG DESINFICERING a) Saa snart svinekroppene er fjernet med henblik paa bortskaffelse, sproejtes de afsnit af  ejendommen, hvor svinene har vaeret opstaldet, og eventuelle andre bygningsafsnit, gaarde osv., som  er forurenet under nedslagning eller obduktion, med desinfektionsmidler, der er godkendt til brug  ifoelge artikel 10. b) Vaev eller blod, som maatte vaere spildt under nedslagning eller obduktion eller ved grov  forurening af bygninger, gaarde, vaerktoejer osv., opsamles omhyggeligt og bortskaffes sammen med  svinekroppene. c) Det anvendte desinfektionsmiddel skal forblive paa overfladen i mindst 24 timer. II. ENDELIG RENGOERING OG DESINFICERING a) Fedt og snavs fjernes fra alle overflader ved anvendelse af et affedtningsmiddel, og  overfladerne vaskes med koldt vand. b) Efter vask med koldt vand som beskrevet i punkt a) sproejtes der igen med et  desinfektionsmiddel. c) Efter syv dages forloeb behandles lokalerne med et affedtningsmiddel, skylles med koldt vand,  sproejtes med et desinfektionsmiddel og skylles igen med koldt vand. d) Goedning og stroeelse opstakkes, sproejtes med et desinfektionsmiddel og lades uroert i 42 dage.  Gylle opbevares normalt i 42 dage efter sidste tilsaetning af infektioest materiale. Denne periode  kan forlaenges, hvis gyllen er blevet svaert forurenet.« Artikel 2 Medlemsstaterne saetter de noedvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at  efterkomme dette direktiv senest den 1. juli 1992. De underretter straks Kommissionen herom. Naar medlemsstaterne vedtager disse love og bestemmelser, henvises der deri til dette direktiv,  eller de ledsages ved offentliggoerelsen af en saadan henvisning. De naermere regler for denne  henvisning fastsaettes af medlemsstaterne. Artikel 3 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Udfaerdiget i Bruxelles, den 11. december 1991. Paa Raadets vegneP. BUKMANFormand        (1)EFT nr. C 226 af 31. 8. 1991, s. 6.  (2)EFT nr. C 326 af 16. 12. 1991.  (3)Udtalelse afgivet den 28. november 1991 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).  (4)EFT nr. L 47 af 21. 2. 1980, s. 11.  (5)EFT nr. L 280 af 3. 10. 1987, s. 21.


Avis juridique important

|

31979L0409

Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle

EF-Tidende nr. L 103 af 25/04/1979 s. 0001 - 0018 den græske specialudgave: Kapitel 15 bind 1 s. 0202  den spanske specialudgave: Kapitel 15 bind 2 s. 0125  den portugisiske specialudgave: Kapitel 15 bind 2 s. 0125  den finske specialudgave: kapitel 15 bind 2 s. 0161  den svenske specialudgave: kapitel 15 bind 2 s. 0161

++++   ( 1 ) EFT nr . C 24 af 1 . 2 . 1977 , s . 3 , og EFT nr . C 201 af 23 . 8 . 1977 , s . 2 .   ( 2 ) EFT nr . C 163 af 11 . 7 . 1977 , s . 28 .   ( 3 ) EFT nr . C 152 af 29 . 6 . 1977 , s . 3 .   ( 4 ) EFT nr . C 112 af 20 . 12 . 1973 , s . 40 .   ( 5 ) EFT nr . C 139 af 13 . 6 . 1977 , s . 1 .  RAADETS DIREKTIV  af 2 . april 1979  om beskyttelse af vilde fugle   ( 79/409/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR _  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 235 ,  under henvisning til forslag fra Kommissionen ( 1 ) ,  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 2 ) ,  under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 3 ) , og  ud fra foelgende betragtninger :  Raadet fastsatte i sin erklaering af 22 . november 1973 vedroerende et handlingsprogram for De europaeiske Faellesskaber paa miljoeomraadet ( 4 ) , at der skal ivaerksaettes saerlige aktioner til beskyttelse af fugle ; denne erklaering er blevet suppleret af en resolution fra Raadet for De europaeiske Faellesskaber og repraesentanterne for medlemsstaternes regeringer , forsamlet i Raadet , af 17 . maj 1977 om viderefoerelse og gennemfoerelse af en politik og et handlingsprogram for De europaeiske Faellesskaber paa miljoeomraadet ( 5 ) ;  paa medlemsstaternes omraade i Europa er der konstateret en tilbagegang i bestanden af et stort antal vilde fuglearter ; denne tilbagegang foregaar i visse tilfaelde meget hurtigt og udgoer en alvorlig fare for bevarelsen af det naturlige miljoe , navnlig paa grund af , at den biologiske ligevaegt hermed er truet ;  de fuglearter , der i vild tilstand har deres naturlige ophold paa medlemsstaternes omraade i Europa , er i vid udstraekning traekfugle , og maa derfor betragtes som faelles eje ; effektiv beskyttelse af fuglene er et typisk graenseoverskridende miljoeproblem , som landene har et faelles ansvar for ;  levevilkaarene for fugle paa Groenland er fundamentalt forskellige fra levevilkaarene i de oevrige egne af Faellesskabets omraade i Europa paa grund af de almindelige forhold , herunder isaer klimaet , den ringe befolkningstaethed samt oeens usaedvanlige stoerrelse og geografiske beliggenhed ;  dette direktiv boer derfor ikke gaelde for Groenland ;  beskyttelse af de fuglearter , der i vild tilstand har deres naturlige ophold paa medlemsstaternes omraade i Europa , er en noedvendig foranstaltning for som led i det faelles markeds funktion at virkeliggoere Faellesskabets maalsaetning med henblik paa bedre levevilkaar , harmonisk udvikling af den oekonomiske virksomhed inden for hele Faellesskabet og vedvarende og afbalanceret ekspansion ; traktaten indeholder imidlertid ikke den fornoedne specifikke hjemmel til at foretage indgreb ;  de foranstaltninger , der skal traeffes , maa vedroere de forskellige faktorer , som kan indvirke paa fuglebestandens stoerrelse , dvs . foelger af menneskelige aktiviteter , herunder isaer forringelse og forurening af fuglenes levesteder , fangst af og drab paa fugle , samt den handel , saadanne aktiviteter kan give anledning til ; omfanget af de foranstaltninger , der skal indgaa som led i en beskyttelsespolitik , maa tilpasses de forhold , som gaelder for de forskellige arter ;  beskyttelse omfatter bevarelse paa lang sigt samt forvaltning af de naturlige ressourcer , som er en integrerende del af de europaeiske folks arv ; den giver mulighed for at regulere disse ressourcer samt opstiller bestemmelser vedroerende deres udnyttelse paa grundlag af de foranstaltninger , der er noedvendige for at den naturlige ligevaegt for de paagaeldende fuglearter kan bevares og genoprettes i det omfang , dette med rimelighed er muligt ;  det er absolut noedvendigt at beskytte , opretholde eller genskabe tilstraekkeligt forskelligartede og vidtstrakte levesteder , hvis samtlige fuglearter skal bevares ; visse fuglearter boer omfattes af saerlige beskyttelsesforanstaltninger for saa vidt angaar deres levesteder med henblik paa at sikre , at disse arter kan overleve og formere sig i deres udbredelsesomraader ; disse bestemmelser boer ligeledes tage hensyn til traekfugle og samordnes med henblik paa oprettelse af et samlet hele ;  for at undgaa , at kommercielle interesser skal paavirke jagt - eller fangstniveauet i skadelig retning , er det noedvendigt at indfoere et generelt forbud mod markedsfoering og begraense undtagelserne til kun at gaelde for de arter , hvis biologiske status tillader det , under hensyn til de saerlige forhold , der goer sig gaeldende i de forskellige egne ;  der kan drives jagt paa visse fuglearter paa grund af bestandens stoerrelse og fugleartens geografiske udbredelse og formeringsevne inden for Faellesskabet ; dette maa betragtes som en forsvarlig udnyttelse , for saa vidt som der for en saadan jagtudoevelse saettes visse graenser , som skal overholdes , saaledes at bestanden kan opretholdes paa et tilfredsstillende niveau ;  midler , indretninger eller metoder , der tilsigter massefangst eller -drab eller ikke-selektiv fangst eller drab , samt jagt fra visse transportmidler skal forbydes paa grund af det urimeligt store indhug , der herved goeres eller kan goeres i bestanden af de paagaeldende arter ;  paa grund af den betydning , som visse saerlige situationer kan have , boer der vaere mulighed for at goere undtagelser paa visse betingelser og under kontrol fra Kommissionens side ;  beskyttelse af fugle , herunder saerlig traekfugle , giver stadig anledning til problemer , som boer undersoeges videnskabeligt ; ved hjaelp af saadanne undersoegelser vil det desuden vaere muligt at vurdere effektiviteten af de trufne foranstaltninger ;  det maa i samraad med Kommissionen paases , at eventuel indfoerelse af fuglearter , der ikke i vild tilstand har deres naturlige ophold paa medlemsstaternes omraade i Europa , ikke paa nogen maade skader flora og fauna i de paagaeldende medlemsstater ;  Kommissionen udarbejder og tilsender hvert tredje aar medlemsstaterne en sammenfattende rapport paa grundlag af oplysninger , som medlemsstaterne fremsender , vedroerende anvendelsen af de nationale bestemmelser , der fastsaettes i medfoer af dette direktiv ;  den tekniske og videnskabelige udvikling goer det noedvendigt , at der hurtigt kan foretages en tilpasning af nogle af bilagene ; for at lette ivaerksaettelsen af de foranstaltninger , der er noedvendige med henblik herpaa , boer der fastsaettes en fremgangsmaade , hvorved der i et udvalg for tilpasning til den tekniske og videnskabelige udvikling indfoeres et naert samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen _  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :  Artikel 1  1 . Dette direktiv vedroerer beskyttelse af alle de fuglearter , som i vild tilstand har deres naturlige ophold paa medlemsstaternes omraade i Europa , hvor traktaten finder anvendelse . Det omhandler bevarelse , forvaltning og regulering af de paagaeldende arter og fastsaetter regler for udnyttelse af de naevnte arter .  2 . Dette direktiv gaelder for fugle samt for deres aeg , reder og levesteder .  3 . Dette direktiv gaelder ikke for Groenland .  Artikel 2  Medlemsstaterne traeffer alle noedvendige foranstaltninger til at opretholde eller tilpasse bestanden af samtlige de i artikel 1 omhandlede arter paa et niveau , som isaer imoedekommer oekologiske , videnskabelige og kulturelle krav og samtidig tilgodeser oekonomiske og rekreative hensyn .  Artikel 3  1 . Medlemsstaterne traeffer ud fra de i artikel 2 omhandlede hensyn alle noedvendige foranstaltninger for at beskytte , opretholde eller genskabe tilstraekkeligt forskelligartede og vidtstrakte levesteder for alle de i artikel 1 omhandlede fuglearter .  2 . Beskyttelse , opretholdelse og genskabelse af biotoper og levesteder omfatter i foerste raekke foelgende foranstaltninger :  a ) oprettelse af beskyttede omraader ;  b ) vedligeholdelse og forvaltning i overensstemmelse med de oekologiske krav af levesteder baade i og uden for de beskyttede omraader ;  c ) genskabelse af oedelagte biotoper ;  d ) oprettelse af nye biotoper .  Artikel 4  1 . For arter , som er anfoert i bilag 1 , traeffes der saerlige beskyttelsesforanstaltninger med hensyn til deres levesteder for at sikre , at de kan overleve og formere sig i deres udbredelsesomraade .  I denne forbindelse tages der hensyn til :  a ) arter , der trues af udslettelse ;  b ) arter , der er foelsomme over for bestemte aendringer af deres levesteder ;  c ) arter , der anses for sjaeldne , fordi bestanden er ringe eller den lokale udbredelse begraenset ;  d ) andre arter , der kraever speciel opmaerksomhed paa grund af deres levesteders saerlige beskaffenhed .  Ved vurderinger i forbindelse hermed skal der tages hensyn til tendenser og variationer vedroerende bestandens stoerrelse .  Medlemsstaterne udlaegger som saerligt beskyttede omraader navnlig saadanne omraader , som med hensyn til antal og udstraekning er bedst egnede til beskyttelse af disse arter , idet der tages hensyn til behovet for at beskytte arterne i det geografiske soe - og landomraade , hvor dette direktiv finder anvendelse .  2 . Under hensyn til beskyttelsesbehovene i det geografiske soe - og landomraade , hvor dette direktiv finder anvendelse , traeffer medlemsstaterne tilsvarende foranstaltninger med hensyn til regelmaessigt tilbagevendende traekfuglearter , som ikke er anfoert i bilag I , for saa vidt angaar de paagaeldende arters yngle - , fjerskifte - og overvintringsomraader samt ratsteomraaderne inden for deres traektater . Med henblik herpaa er medlemsstaterne i saerlig grad opmaeksomme paa , at vaadomraaderne , og isaer vaadomraader af international betydning , beskyttes .  3 . Medlemsstaterne fremsender alle relevante oplysninger til Kommissionen , saaledes at denne kan tage passende initiativer til den samordning , som er noedvendig , for at de i stk . 1 og 2 omhandlede omraader kan udgoere et samlet hele , der imoedekommer behovet for beskyttelse af de paagaeldende arter i det geografiske soe - og landomraade , hvor dette direktiv finder anvendelse .  4 . Medlemsstaterne traeffer egnede foranstaltninger med henblik paa i de i stk . 1 og 2 naevnte beskyttede omraader at undgaa forurening eller forringelse af levestederne samt forstyrrelse af fuglene , i det omfang en saadan forurening , forringelse eller forstyrrelse har vaesentlig betydning for formaalet med denne artikel . Medlemsstaterne bestraeber sig paa at undgaa forurening eller forringelse af levesteder ogsaa uden for disse beskyttede omraader .  Artikel 5  Med forbehold af artikel 7 og 9 traeffer medlemsstaterne de noedvendige foranstaltninger til at indfoere en generel ordning til beskyttelse af alle de i artikel 1 omhandlede fuglearter , herunder isaer forbud mod :  a ) forsaetligt at draebe eller indfange dem , uanset hvilken metode der anvendes ;  b ) forsaetligt at oedelaegge eller beskadige deres reder og aeg samt fjerne deres reder ;  c ) at indsamle deres aeg i naturen og opbevare disse , ogsaa selv om de er tomme ;  d ) forsaetligt at forstyrre fuglene navnlig i yngletiden , i det omfang , en saadan forstyrrelse har vaesentlig betydning for formaalet med dette direktiv ;  e ) at vaere i besiddelse af fugle af arter , som det ikke er tilladt at jage og indfange .  Artikel 6  1 . Med forbehold af stk . 2 og 3 forbyder medlemsstaterne for samtlige i artikel 1 omhandlede fuglearter salg , transport med henblik paa salg og besiddelse med henblik paa salg samt udbud til salg af levende og doede fugle saavel som let genkendelige dele af eller produkter fremstillet af disse fugle .  2 . For de i bilag III/1 opregnede arter er der ikke forbud mod de i stk . 1 omhandlede aktiviteter , forudsat at fuglene er blevet draebt , indfanget eller paa anden maade lovlig erhvervet .  3 . For de i bilag III/2 anfoerte arter kan medlemsstaterne paa deres omraade tillade de i stk . 1 omhandlede aktiviteter og fastsaette begraensninger herfor , forudsat at fuglene er blevet draebt , indfanget eller paa anden maade lovligt erhvervet .  Medlemsstater , som oensker at meddele en saadan tilladelse , raadfoerer sig forinden med Kommissionen for sammen med denne at undersoege , om der er rimelig grund til at antage , at markedsfoering af fugle af den paagaeldende art i Faellesskabet som helhed medfoerer eller vil kunne medfoere fare for bestandes stoerrelse , artens geografiske udbredelse eller dens evne til at formere sig ; viser undersoegelsen , at den paakaenkte tilladelse efter Kommissionens opfattelse medfoerer eller vil kunne medfoere en af ovennaevnte farer , sender Kommissionen medlemsstaten en begrundet henstilling , hvorved der goeres indsigelse mod markedsfoering af den paagaeldende art . Bestaar der efter Kommissionens opfattelse ingen saadan fare , meddeler den medlemsstaten dette .  Kommissionens henstilling offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .  En medlemsstat , der meddeler en tilladelse i henhold til dette stykke , undersoeger med regelmaessige mellemrum , om forudsaetningerne for at meddele tilladelsen stadig er til stede .  4 . For de arter , der er anfoert i bilag III/3 foretager Kommissionen undersoegelser af deres biologiske status samt af de foelger , det vil faa for denne , hvis fuglene goeres til genstand for salg .  Den forelaegger senest fire maaneder inden udloebet af den i artikel 18 , stk . 1 , naevnte frist en rapport og sine forslag for det i artikel 16 omhandlede udvalg med henblik paa at afgoere , om de paagaeldende arter skal optages i bilag III/2 .  Indtil en saadan afgoerelse foreligger , kan medlemsstaterne med forbehold af stk . 3 anvende de gaeldende nationale bestemmelser paa de paagaeldende arter .  Artikel 7  1 . De i bilag II naevnte arter kan under hensyn til bestandens stoerrelse samt arternes geografiske udbredelse og formeringsevne inden for Faellesskabet som helhed jages i overensstemmelse med den nationale lovgivning . Medlemsstaterne paaser , at jagten paa disse arter ikke er i strid med de beskyttelsesforanstaltninger , der er truffet i arternes udbredelsesomraader .  2 . De i bilag II/1 naevnte arter kan jages i det geografiske soe - og landomraade , hvor dette direktiv finder anvendelse .  3 . De i bilag II/2 naevnte arter kan kun jages i de medlemsstater , hvorunder de er angivet .  4 . Medlemsstaterne sikrer sig , at jagt , herunder i givet fald falkejagt , saaledes som den skal finde sted i henhold til de i medlemslandene gaeldende jagtbestemmelser , udoeves i overensstemmelse med princippet om en fornuftig udnyttelse og en oekologisk afbalanceret regulering af de paagaeldende fuglearter , samt at jagtudoevelsen er forenelig med de bestemmelser , der foelger af artikel 2 , med hensyn til bestandene af disse arter og saerlig af traekkende arter . De drager isaer omsorg for , at de arter , som omfattes af jagtlovgivningen , hverken jages i redetiden eller i de forskellige faser af yngletiden . Naar det drejer sig om traekkende arter , paaser de ganske saerligt , at de arter , der omfattes af jagtlovgivningen , ikke jages i yngletiden og under deres traek til redebygningsstedet . Medlemsstaterne tilsender Kommissionen alle formaalstjenlige oplysninger om den praktiske gennemfoerelse af deres jagtlovgivning .  Artikel 8  1 . For saa vidt angaar jagt paa , fangst af eller drab paa fugle i overensstemmelse med dette direktiv forbyder medlemsstaterne anvendelse af alle midler , indretninger eller metoder til massefangst eller -drab eller ikke-selektiv fangst eller drab , som kan medfoere , at en art forsvinder lokalt ; de forbyder herunder navnlig anvendelse af de i bilag IV , litra a ) , naevnte midler , indretninger og metoder .  2 . Endvidere forbyder medlemsstaterne al jagt fra de i bilag IV , litra b ) , naevnte transportmidler paa de i samme bilag naevnte betingelser .  Artikel 9  1 . Medlemsstaterne kan af nedenstaaende grunde fravige artikel 5 , 6 , 7 og 8 , saafremt der ikke findes nogen anden tilfredsstillende loesning :  a ) _ af hensyn til den offentlige sundhed og sikkerhed ,   _ af hensyn til sikkerheden for luftfarten ,   _ for at hindre omfattende skader paa afgroeder , besaetninger , skove , fiskeri - og vandomraader ,   _ for at beskytte flora og fauna ;  b ) i forsknings - og undervisningsoejemed , for at genoprette og forny bestanden samt for at muliggoere opdraet i forbindelse med de her naevnte formaal ;  c ) for paa strengt kontrollerede betingelser at tillade selektiv indfangning , besiddelse eller enhver anden fornuftig anvendelse af bestemte fuglearter i mindre maengder .  2 . I undtagelsesbestemmelserne skal anfoeres :   _ de arter , der er omfattet af undtagelserne ,   _ de tilladte fangst - eller drabsmidler , -indretninger eller -metoder ,   _ de risikovilkaar samt de omstaendigheder med hensyn til tid og sted , under hvilke saadanne undtagelsesbestemmelser kan meddeles ,   _ den myndighed , som har bemyndigelse til at erklaere , at de fastsatte betingelser er opfyldt , og til at traeffe afgoerelse om hvilke midler , indretninger eller metoder , der kan bringes i anvendelse inden for hvilke graenser og af hvilke personer ,   _ den kontrol , der skal foeres ,  3 . Medlemsstaterne tilsender hvert aar Kommissionen en rapport om gennemfoerelsen af denne artikel .  4 . Paa grundlag af oplysninger , som Kommissionen raader over , herunder navnlig de oplysninger , den har faaet tilsendt i henhold til stk . 3 , paaser den til stadighed , at foelgerne af saadanne undtagelser ikke er i strid med dette direktiv . Den traeffer passende forholdsregler i saa henseende .  Artikel 10  1 . Medlemsstaterne stoetter forskning og andet arbejde med henblik paa beskyttelse , forvaltning og udnyttelse af bestanden af samtlige de i artikel 1 omhandlede fuglearter .  2 . Saerlig opmaerksomhed vises forskning og arbejde vedroerende de i bilag V naevnte emner . Medlemsstaterne tilsender Kommissionen alle noedvendige oplysninger , saaledes at den kan traeffe hensigtsmaessige foranstaltninger for at sikre en samordning af den i denne artikel omhandlede forskning og andet arbejde .  Artikel 11  Medlemsstaterne paaser , at der ved indfoerelse af fuglearter , som ikke i vild tilstand har deres naturlige ophold paa medlemsstaternes omraade i Europa , ikke tilfoejes den lokale flora og fauna nogen skade . De raadfoerer sig med Kommissionen herom .  Artikel 12  1 . Medlemsstaterne tilsender hvert tredje aar fra udloebet af den i artikel 18 , stk . 1 , omhandlede frist Kommissionen en rapport om gennemfoerelsen af de nationale bestemmelser , der er udstedt i henhold til dette direktiv .  2 . Kommissionen udarbejder hvert tredje aar en sammenfattende rapport paa grundlag af de i stk . 1 omhandlede oplysninger . Den del af udkastet til denne rapport , der vedroerer oplysninger fra en given medlemsstat , tilsendes myndighederne i denne medlemsstat til gennemsyn og berigtigelse . Den endelige udgave af rapporten tilsendes medlemsstaterne .  Artikel 13  Gennemfoerelsen af de foranstaltninger , der traeffes i henhold til dette direktiv , maa ikke medfoere en forringelse af de nuvaerende forhold med hensyn til bevarelse af samtlige de i artikel 1 omhandlede fuglearter .  Artikel 14  Medlemsstaterne kan traeffe beskyttelsesforanstaltninger , der er strengere end dem , der er fastsat i dette direktiv .  Artikel 15  De aendringer , der er noedvendige for at tilpasse bilag I og V til den tekniske og videnskabelige udvikling , samt de aendringer , der er omhandlet i artikel 6 , stk . 4 , andet afsnit , vedtages i overensstemmelse med fremgangsmaaden i artikel 17 .  Artikel 16  1 . Med henblik paa de i artikel 15 omhandlede aendringer nedsaettes der et udvalg for tilpasning af dette direktiv til den tekniske og videnskabelige udvikling , i det foelgende benaevnt " udvalget " ; dette sammensaettes af repraesentanter for medlemsstaterne , og formandskabet varetages af en repraesentant for Kommissionen .  2 . Udvalget fastsaetter selv sin forretningsorden .  Artikel 17  1 . Naar der henvises til den fremgangsmaade , der er fastsat i denne artikel , indbringer formanden sagen for udvalget enten paa eget initiativ eller paa begaering af en medlemsstats repraesentant .  2 . Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger , der skal traeffes . Udvalget afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist , som formanden kan fastsaette under hensyn til , hvor meget det forelagte spoergsmaal haster . Udtalelsen vedtages med et flertal af 41 stemmer , idet der tillaegges medlemsstaternes stemmer vaegt som fastsat i traktatens artikel 148 , stk . 2 . Formanden deltager ikke i afstemningen .  3 . a ) Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger , dersom de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse .  b ) Saafremt de paataenkte foranstaltninger ikke er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse eller saafremt der ikke foreligger nogen udtalelse , forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag vedroerende de foranstaltninger , der skal traeffes . Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal .  c ) Saafremt Raadet ved udloebet an en frist paa 3 maaneder efter forslagets indbringelse ikke har truffet afgoerelse , vedtages de paataenkte foranstaltninger af Kommissionen .  Artikel 18  1 . Medlemsstaterne saetter de noedvendige administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden for en frist paa to aar fra dets meddelelse . De underretter straks Kommissionen herom .  2 . Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter , som de udsteder paa det omraade , der er omfattet af dette direktiv .  Artikel 19  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Luxembourg , den 2 . april 1979 .  Paa Raadets vegne  J . FRANCOIS-PONCET  Formand  BILAG I _ ANHANG I _ ANNEX I _ ANNEXE I _ ALLEGATO I _ BIJLAGE I   * Dansk * Deutsch * English * Francais * Italiano * Nederlands  1 . Gavia immer * Islom * Eistaucher * Great northern diver * Plongeon imbrin * Strolaga maggiore * IJsduiker  2 . Calonectris diomedea * Kuhls skraape * Gelbschnabelsturm - * Cory's shearwater * Puffin cendré * Berta maggiore * Kuhls pijlstormvogel   * * taucher  3 . Hydrobates pelagicus * Lille stormsvale * Sturmschwalbe * Storm petrel * Pétrel tempéte * Uccello delle tempeste * Stormvogeltje  4 . Oceanodroma leucorrhoa * Stor stormsvale * Wellenlaeufer * Leach's petrel * Pétrel cul-blanc * Uccello delle tempeste * Vaal stormvogeltje   * * * * * codaforcuta  5 . Phalacrocorax carbo sinensis * Skarv * Kormoran * Cormorant * Grand cormoran * Cormorano * Aalscholver   * ( kontinental race ) * ( kontinentale Rasse ) * ( continental race ) * ( race continentale ) * ( razza continentale ) * ( continentaal ras )  6 . Botaurus stellaris * Roerdrum * Rohrdommel * Bittern * Butor étoilé * Tarabuso * Roerdomp  7 . Nycticorax nycticorax * Nathejre * Nachtreiher * Night heron * Héron bihoreau * Nitticora * Kwak  8 . Ardeols ralloides * Tophejre * Rallenreiher * Squacco heron * Héron crabier * Sgarza ciuffetto * Ralreiger  9 . Egretta garzetta * Silkehejre * Seidenreiher * Little egret * Aigrette garzette * Garzetta * Kleine zilverreiger  10 . Egretta alba * Soelvhejre * Silberreiher * Great white heron * Grande aigrette * Airone bianco * Grote zilverreiger   * * * * * maggiore  11 . Ardea purpurea * Purpurhejre * Purpurreiher * Purple heron * Héron pourpré * Airone rosso * Purperreiger  12 . Ciconia nigra * Sort stork * Schwarzstorch * Black stork * Cigogne noire * Cicogna nera * Zwarte ooievaar  13 . Ciconia ciconia * Hvid stork * Weissstorch * White stork * Cigogne blanche * Cicogna bianca * Ooievaar  14 . Plegadis falcinellus * Sort ibis * Sichler * Glossy ibis * Ibis falcinelle * Mignattaio * Zwarte ibis  15 . Platalea leucorodia * Skestork * Loeffler * Spoonbill * Spatule blanche * Spatola * Lepelaar  16 . Phoenicopterus ruber * Flamingo * Flamingo * Greater flamingo * Flamant rose * Fenicottero * Flamingo  17 . Cygnus colombianus bewickii * Pibesvane * Zwergschwan * Bewick's swan * Cygne de Bewick * Cigno minore * Kleine zwaan   ( Cygnus bewickii )  18 . Cygnus cygnus * Sangsvane * Singschwan * Whooper swan * Cygne sauvage * Cigno selvatico * Wilde zwaan  19 . Anser albifrons flavirostris * Blisgaas * Blaessgans * White-fronted goose * Oie ricuse * Oca lombardella * Kolgans   * ( groenlandsk race ) * ( Groenlandrasse ) * ( Greenland race ) * ( race de Groenland ) * ( razza di Groenlandia ) * ( Groenland-ras )  20 . Branta leucopsis * Bramgaas * Nonnengans * Barnacle goose * Bernache nonnette * Oca facciabianca * Brandgans  21 . Aythya nycroca * Hvidoejet and * Moorente * White-eyed pochard * Canard nyocra * Moretta tabacata * Witoogeend  22 . Oxyura leucicephala * Hvidhovedet and * Weisskopf-Ruderende * White-headed duck * Erismature à tète * Gobbo rugginoso * Witkopeend   * * * * blanche  23 . Pernis apivorus * Hvepsevaage * Wespenbussard * Honey buzzard * Bondrée apivore * Falco pecchiaiolo * Wespendief  24 . Milvus migrans * Sort glente * Schwarzmilan * Black kite * Milan noir * Nibbio bruno * Zwarte wouw  25 . Milvus milvus * Roed glente * Rotmilan * Kite * Milan royal * Nibbio reale * Rode wouw  26 . Haliaaetus albicilla * Havoern * Seeadler * White-tailed eagle * Pygargue à queue * Aquila di mare * Zeearend   * * * * blanche  27 . Gypaetus barbatus * Lammegrib * Bartgeier * Bearded vulture * Gypaète barbu * Avvoltoio degli agnelli * Lammergier  28 . Neophron percnopterus * Aadselgrib * Schmutzgeier * Egyptian vulture * Percnoptère d'Egypte * Capovaccaio * Aasgier  29 . Gyps fulvus * Gaasegrip * Gaansegeier * Griffon vulture * Vautour fauve * Grifone * Vale gier  30 . Aegypius monachus * Munkegrib * Moenchsgeier * Black vulture * Vautour moine * Avvoltoio * Monniksgier  31 . Circaetus gallicus * Slangeoern * Schlangenadler * Short-toed eagle * Circaète jean-le-blanc * Biancone * Slangenarend  32 . Circus aeroginosus * Roerhoeg * Rohrweihe * Marsh harrier * Busard des roseaux * Falco di palude * Bruine kiekendief  33 . Circus cyaneus * Blaa kaerhoeg * Kornweihe * Hen harrier * Busard saint-martin * Albanella reale * Blauwe kiekendief  34 . Circus pygargus * Hedehoeg * Wiesenweihe * Montagu's harrier * Busard cendré * Albanella minore * Grauwe kiekendief  35 . Aquila chrysaetus * Kongeoern * Steinadler * Golden eagle * Aigle royal * Aquila reale * Steenarend  36 . Hieraaetus pennatus * Dvaergoern * Zwergadler * Booted eagle * Aigle botté * Aquila minore * Dwergarend  37 . Hieraaetus fasciatus * Hoegeoern * Habichtsadler * Bonelli's eagle * Aigle de Bonelli * Aquila del Bonelli * Havikarend  38 . Pandion haliaaetus * Fiskeoern * Fischadler * Osprey * Balbuzard pêcheur * Falco pescatore * Visarend  39 . Falco eleonorae * Eleonorafalk * Eleonorenfalke * Eleonora's falcon * Faucon d'Eléonore * Falco della regina * Eleonora's valk  40 . Falco biarmicus * Lannerfalk * Lanner * Lanner falcon * Faucon lanier * Lanario * Lannervalk  41 . Falco peregrinus * Vandrefalk * Wanderfalke * Peregrine * Faucon pèlerin * Falco pellegrino * Slechtvalk  42 . Porphyrio porphyrio * Sultanhoene * Purpurhuhn * Purple gallinule * Poule sultane * Pollo sultano * Purperkoet  43 . Grus grus * Trane * Kranich * Crane * Grue cendrée * Gru * Kraanvogel  44 . Tetrax tetrax ( Otis tetrax ) * Dvaergtrappe * Zwergtrappe * Little bustard * Outarde canepetière * Gallina prataiola * Kleine trap  45 . Otis tarda * Stortrappe * Grosstrappe * Great bustard * Outarde barbue * Otarda * Grote trap  46 . Himantopus himantopus * Stylteloeber * Stelzenlaeufer * Black-winged stilt * Echasse blanche * Cavaliere d'Italia * Steltkluut  47 . Recurvirostra avosetta * Klyde * Saebelschnaebler * Avocet * Avocette * Avocetta * Kluut  48 . Burhinus oedicnemus * Triel * Triel * Stone curlew * Cedicnème criard * Occhione * Grief  49 . Glareola pratincola * Braksvale * Brachschwalbe * Pratincole * Glaréole à collier * Pernice di mare * Vorkstaartplevier  50 . Charadrius morinellus * Pomeransfugl * Mornellregenpfeifer * Dotterel * Pluvier guignard * Piviere tortolino * Morinelplevier   ( Endromias morinellus )  51 . Pluvialis apricaria * Hjejle * Goldregenpfeifer * Golden plover * Pluvier doré * Piviere dorato * Goudplevier  52 . Gallinago media * Tredaekker * Doppelschnepfe * Great snipe * Bécassine double * Croccolone * Poelsnip  53 . Tringa glareola * Tinksmed * Bruchwasserlaeufer * Wood-sandpiper * Chevalier sylvain * Piro-piro boschereccio * Bosruiter  54 . Phalaropus lobatus * Odinshane * Odinshuehnchen * Red-necked phalarope * Phalarope à bec étroit * Falarope becco sottile * Grauwe franjepoot  55 . Larus genei * Tyndnaebbet maage * Duennschnabelmoewe * Slender-billed gull * Goéland railleur * Gabbiano roseo * Dunbekmeeuw  56 . Larus audouinii * Adouinsmaage * Korallenmoewe * Audouin's gull * Goéland d'Audouin * Gabbiano corso * Audouins meeuw  57 . Gelochelidon nilotica * Sandterne * Lachseeschwalbe * Gull-billed tern * Sterne hansel * Sterna zampenere * Lachstern  58 . Sterna sandvicensis * Splitterne * Brandseeschwalbe * Sandwich tern * Sterne caugek * Beccapesci * Grote stern  59 . Sterna dougallii * Dougallsterne * Rosenseeschwalbe * Roseate tern * Sterne de Dougall * Sterna del Dougall * Dougalls stern  60 . Sterna hirundo * Fjordterne * Flussseeschwalbe * Common tern * Sterne Pierregarin * Sterna comune * Visdief  61 . Sterna paradisaea * Havterne * Kuestenseeschwalbe * Arctic tern * Sterne arctique * Sterna codalunga * Noordse stern  62 . Sterna albifrons * Dvaergterne * Zwergseeschwalbe * Little tern * Sterne naine * Fraticello * Dwergstern  63 . Chelidonias niger * Sortterne * Trauerseeschwalbe * Black tern * Guifette noire * Mignattino * Zwarte stern  64 . Pterocles alchata * Spidshalet sandhoene * Spiessfiughuhn * Pin-tailed sandgrouse * Ganga cata * Grandule * Witbuikzandhoen  65 . Bubo bubo * Stor hornugle * Uhu * Eagle owl * Hibou grand-duc * Gufo reale * Oehoe  66 . Nyctea scandiaca * Sneugle * Schnee-Eule * Snowy owl * Chouette harfang * Gufo delle nevi * Sneeuwuil  67 . Asio flammeus * Mosehornugle * Sumpfohreule * Short-eared owl * Hibou brachyote * Gufo di palude * Velduil  68 . Alcedo atthis * Isfugl * Eisvogel * Kingfisher * Martin pêcheur * Martin pescatore * IJsvogel   * * * * d'Europe  69 . Dryocopus martius * Sortspaette * Schwarzspecht * Black woodpecker * Pic noir * Picchio nero * Zwarte specht  70 . Dendrocopus leucotus * Hvidrygget spaette * Weissrueckenspecht * White-backed * Pie à dos blanc * Picchio dorsobianco   * * * woodpecker  71 . Luscinia svecica * Blaahals * Blaukehlchen * Blue-throat * Gorge-bleue à miroir * Pettazzurro * Blauwborst  72 . Sylvia undata * Provencesanger * Provencegrasmuecke * Dartford warbler * Fauvette pitchou * Magnanina * Provence-grasmus  73 . Sylvia nisoria * Hoegesanger * Sperbergrasmuecke * Barred warbler * Fauvette épervière * Bigia padovana * Gestreepte grasmus  74 . Sitta whiteheadi * Korsikansk spaetmejse * Korsenkleiber * Corsican nuthatch * Sittelle corsé * Picchio muratore corso * Zwartkopboomklever  BILAG II/1 _ ANHANG II/1 _ ANNEX II/1 _ ANNEXE II/1 _ ALLEGATO II/1 _ BIJLAGE II/1   * Dansk * Deutsch * English * Francais * Italiano * Nederlands  ANSERIFORMES  1 . Anser fabalis * Saedgaas * Saatgans * Bean goose * Oie des moissons * Oca granaiola * Rietgans  2 . Anser anser * Graagaas * Graugans * Greylag goose * Oie cendrée * Oca selvatica * Grauwe gans  3 . Branta canadensis * Kanadagaas * Kanadagans * Canada goose * Bernache du Canada * Oca del Canada * Canadese gans  4 . Anas penelope * Pibeand * Pfeifente * Wigeon * Canard siffleur * Fischione * Smient  5 . Anas strepera * Knarand * Schnatterente * Gadwall * Canard chipeau * Canapiglia * Krakeend  6 . Anas crecca * Krikand * Krickente * Teal * Sarcelle d'hiver * Alzavola * Wintertaling  7 . Anas platyrhynchus * Graaand * Stockente * Mallard * Canard colvert * Germano reale * Wilde eend  8 . Anas acuta * Spidsand * Spiessente * Pintail * Canard pilet * Codone * Pijlstaart  9 . Anas querquedula * Atlingand * Knaekente * Garganey * Sarcelle d'été * Marzaiola * Zomertaling  10 . Anas clypeata * Skeand * Loeffelente * Shoveler * Canard souchet * Mestolone * Slobeend  11 . Aythya ferina * Taffeland * Tafelente * Pochard * Fuligule milouin * Moriglione * Tafeleend  12 . Aythya fuligula * Troldand * Reiherente * Tufted duck * Fuligule morillon * Moretta * Kuifeend  GALLIFORMES  13 . Lagopus lagopus * Grouse * Schottisches * Red grouse * Lagopède des saules * Pernice bianca * Moerassneeuwhoen  scoticus et * * Moorschneehuhn * * * di Scozia  hibernicus  14 . Lagopus mutus * Fjeldrype * Alpenschneehuhn * Ptarmigan * Lagopède des Alpes * Pernice bianca * Alpensneeuwhoen  15 . Alectoris graeca * Stenhoene * Steinhuhn * Rock partridge * Perdrix bartavelle * Coturnice * Europese steenpatrijs  16 . Alectoris rufa * Roedhoene * Rothuhn * Red-legged partridge * Perdrix rouge * Pernice rossa * Rode patrijs  17 . Perdix perdix * Agerhoene * Rebhuhn * Partridge * Perdrix grise * Starna * Patrijs  18 . Phasianus colchicus * Fasan * Fasan * Pheasant * Faisan de chasse * Fagiano * Fazant  GRUIFORMES  19 . Fulica atra * Blishoene * Blaesshuhn * Coot * Foulque macroule * Folaga * Meerkoet  CHARADRIIFORMES  20 . Lymnocryptes * Enkeltbekkasin * Zwergschnepfe * Jack snipe * Bécassine sourde * Frullino * Bokje  minimus  21 . Gallinago gallinago * Dobbeltbekkasin * Bekassine * Snipe * Bécassine des marais * Beccaccino * Watersnip  22 . Scolopax rusticola * Skovsneppe * Waldschnepfe * Woodcock * Bécasse des bois * Beccaccia * Houtsnip  COLUMBIFORMES  23 . Columba livia * Klippedue * Felsentaube * Rock dove * Pigeon biset * Piccione selvatico * Rotsduif24 . Columba palumbus * Ringdue * Ringeltaube * Wood pigeon * Pigeon ramier * Colombaccio * Houtduif  BILAG II/2 _ ANHANG II/2 _ ANNEX II/2 _ ANNEXE _ II/2 _ ALLEGATO II/2 _ BIJLAGE II/2   * Dansk * Deutsch * English * Francais * Italiano * Nederlands  25 . Cygnus olor * Knopsvane * Hoeckerschwan * Mute swan * Cygne muet * Cigno reale * Knobbelzwaan  26 . Anser brachyrhynchus * Kornaebbet gaas * Kurzschnabelgans * Pink-footed goose * Oie à bec court * Oca zamperose * Kleine rietgans  27 . Anser albifrons * Blisgaas * Blaessgans * White-fronted goose * Oie rieuse * Oca lombardella * Kolgans  28 . Branta bernicla * Knortegaas * Ringelgans * Brent goose * Bernache cravant * Oca colombaccio * Rotgans  29 . Netta rufina * Roedhovedet and * Kolbenente * Red-crested pochard * Nette rousse * Fistione turco * Krooneend  30 . Aythya marila * Bjergand * Bergente * Scaup * Fuligule milouinin * Moretta grigia * Toppereend  31 . Somateria mollissima * Ederfugl * Eiderente * Eider * Eider à duvet * Edredone * Eidereend  32 . Clangula hyemalis * Havlit * Eisente * Long-tailed duck * Harelde de Miquelon * Moretta codona * IJseend  33 . Melanitta nigra * Sortand * Trauerente * Common scoter * Macreuse noire * Orchetto marino * Zwarte zeeëend  34 . Melanitta fusca * Floejlsand * Samtente * Velvet scoter * Macreuse brune * Orco marino * Grote zeeëend  35 . Bucephala clangula * Hvinand * Schellente * Golden-eye * Garrot à l'oeil d'or * Quattrocchi * Brilduiker  36 . Mergus serrator * Toppet skallesluger * Mittelsaeger * Red-breasted merganser * Harle huppé * Smergo minore * Middelste zaagbek  37 . Mergus merganser * Stor skallesluger * Gaensesaeger * Goosander * Harle bièvre * Smergo maggiore * Grote zaagbek  38 . Bonasia bonasia * Hjerpe * Haselhuhn * Hazel hen * Gélinotte des bois * Francolino di monte * Hazelhoen   ( Tetrastes bonasia )  39 . Tetrao tetrix * Urfugl * Birkhuhn * * Black grouse * Tétras lyre * * Fagiano di monte * Korhoen   ( Lyrurus tetrix )  40 . Tetrao urogallus * Tjur * Auerhuhn * * Capercaillie * Grand tétras * * Gallo cedrone * Auerhoen  41 . Alectoris barbara * Berberhoene * Felsenhuhn * Barbary partridge * Perdrix de Barbarie * Pernice di Sardegna * Barbarijse patrijs  42 . Coturnix coturnix * Vagtel * Wachtel * Quail * Caille des blés * Quaglia * Kwartel  43 . Meleagris gallopavo * Vildkalkun * Wildtruthuhn * Wild turkey * Dindon / Dinde sauvage * Tacchino selvatico * Wilde kalkoen  44 . Rallus aquaticus * Vandrikse * Wasserralle * Water rail * Raale d'eau * Porciglione * Waterral  45 . Gallinula chloropus * Groenbenet roerhoene * Teichhuhn * Moorhen * Poule d'eau * Gallinella d'acqua * Waterhoen  46 . Haematopus ostralegus * Strandskade * Austernfischer * Oystercatcher * Huîtrier pie * Beccaccia di mare * Scholekster  47 . Pluvialis apricaria * Hjejle * Goldregenpfeifer * Golden plover * Pluvier doré * Piviere dorato * Goudplevier  48 . Pluvialis squatarola * Strandhjejle * Kiebitzregenpfeifer * Grey plover * Pluvier argenté * Pivieressa * Zilverplevier  49 . Vanellus vanellus * Vibe * Kiebitz * Lapwing * Vanneau huppé * Pavoncella * Kievit  50 . Calidris canutus * Islandsk ryle * Knutt * Knot * Bécasseau maubèche * Piovanello maggiore * Kanoetstrandloper  51 . Philomachus pugnax * Brushane * Kampflaeufer * Ruff * * Reeve * * Chevalier combattant * Combattente * Kemphaan  52 . Limosa limosa * Stor kobbersneppe * Uferschnepfe * Black-taailed godwit * Barge à queue noir * Pittima reale * Grutto  53 . Limosa lapponica * Lille kobbersneppe * Pfuhlschnepfe * Bar-tailed godwit * Barge rousse * Pittima minore * Rosse grutto  54 . Numenius phaeopus * Lille regnspove * Regenbrachvogel * Whimbrel * Courlis corlieu * Chiurlo piccolo * Regenwulp  55 . Numenius arquata * Stor regnspove * Grosser Brachvogel * Curlew * Courlis cendré * Chiurlo * Wulp  56 . Tringa erythropus * Sortklire * Dunkler Wasserlaeufer * Spotted redshank * Chevalier arlequin * Totano moro * Zwarte ruiter  57 . Tringa totanus * Roedben * Rotschenkel * Redshank * Chevalier gambette * Pettegola * Tureluur  58 . Tringa nebularia * Hvidklire * Gruenschenkel * Greenshank * Chevalier aboyeur * Pantana * Groenpootruiter  59 . Larus ridibundus * Haettemaage * Lachmoewe * Black-headed gull * Mouette rieuse * Gabbiano comune * Kokmeeuw  60 . Larus canus * Stormmaage * Sturmmoewe * Common gull * Goéland cendré * Gavina * Stormmeeuw  61 . Larus fuscus * Slidemaage * Heringsmoewe * Lesser black-backed * Goéland brun * Gabbiano zafferano * Kleine mantelmeeuw   * * * gull  62 . Larus argentatus * Soelvmaage * Silbermoewe * Herring gull * Goéland argenté * Gabbiano reale * Zilvermeeuw  63 . Larus marinus * Svartbag * Mantelmoewe * Greater black-backed * Goéland marin * Mugnaiaccio * Mantelmeeuw   * * * gull  64 . Columba oenas * Huldue * Hohltaube * Stock dove * Pigeon columbien * Colombella * Holenduif  65 . Streptopelia decaoctoa * Tyrkerdue * Tuerkentaube * Collared turtle dove * Tourterelle turque * Tortora dal collare * Turkse tortel   * * * * * orientale  66 . Streptopelia turtur * Turteldue * Turteltaube * Turtle dove * Tourterelle des bois * Tortora * Tortelduif  67 . Alauda arvensis * Sanglaerke * Feldlerche * Skylark * Alouette des champs * Lodola * Veldleeuwerik  68 . Turdus merula * Solsort * Amsel * Blackbird * Merle noir * Merlo * Merel  69 . Turdus pilaris * Sjagger * Wacholderdrossel * Fieldfare * Grive litorne * Cesena * Kramsvogel  70 . Turdus philomelos * Sangdrossel * Singdrossel * Song-thrush * Grive musicienne * Tordo * Zanglijster  71 . Turdus iliacus * Vindrossel * Rotdrossel * Redwing * Grive mauvis * Tordo sassello * Koperwiek  72 . Turdus viscivorus * Misteldrossel * Misteldrossel * Mistle-thrush * Grive draine * Tordela * Grote lijster   * Belgique / * * * * * * * * United   * Belgie * Danmark * Deutschland * France * Ireland * Italia * Luxembourg * Nederland * Kingdom  25 . Cynus olor * * * +  26 . Anser brachyrhynchus * + * + * * * + * * * * +  27 . Anser albifrons * + * + * + * + * + * * * + * +  28 . Branta bernicla * * + * +  29 . Netta rufina * * * * +  30 . Aythya marila * + * + * + * + * + * * * + * +  31 . Somateria mollissima * * + * * + * +  32 . Clangula hyemalis * * + * * + * + * * * * +  33 . Melanitta nigra * * + * + * + * + * * * * +  34 . Melanitta fusca * * + * + * + * + * * * * +  35 . Bucephala clangula * * + * * + * + * * * * +  36 . Mergus serrator * * + * * * +  37 . Mergus merganser * * + * * * +  38 . Bonasia bonasia ( Tetrastes bonasia ) * * * * +  39 . Tetrao tetrix ( Lyrurus tetrix ) * + * * + * * + * * * + * * * +  40 . Tetrao urogallus * * * + * * + * * * + * * * +  41 . Alectoris barbara * * * * * * +  42 . Coturnix coturnix * * * * + * * +  43 . Meleagris gallopavo * * * +  44 . Rallus aquaticus * * * * + * * +  45 . Gallinula chloropus * + * * * + * * + * * * +  46 . Haematopus ostralegus * * + * * +  47 . Pluvialis apricaria * + * + * * + * +  + * * + * +  48 . Pluvialis squatarola * * + * * + * * * * * +  49 . Vanellus vanellus * + * + * * + * + * +  50 . Calidris canutus * * + * * +  51 . Philomachus pugnax * * * * + * * +  52 . Limosa limosa * * + * * + * * +  53 . Limosa lapponica * * + * * + * * + * * * +  54 . Numenius phaeopus * * + * * + * * * * * +  55 . Numenius arquata * * + * * + * + * + * * * +  56 . Tringa erythropus * * + * * +  57 . Tringa totanus * * + * * + * * + * * * +  58 . Tringa nebularia * * + * * +  59 . Larus ridibundus * * + * +  60 . Larus canus * * + * +  61 . Larus fuscus * * + * +  62 . Larus argentatus * * + * +  63 . Larus marinus * * + * +  64 . Columba oenas * * * * +  65 . Streptopelia decaoctoa * * + * + * +  66 . Streptopelia turtur * * * * + * * +  67 . Alauda arvensis * * * * + * * +  68 . Turdus merula * * * * + * * +  69 . Turdus pilaris * * * * + * * +  70 . Turdus philomelos * * * * + * * +  71 . Turdus iliacus * * * * + * * +  72 . Turdus viscivorus * * * * +   + = Medlemsstater , som i overensstemmelse med artikel 7 , stk . 3 , kan give tilladelse til jagt paa de anfoerte arter .   + = Mitgliedstaaten , die nach Artikel 7 Absatz 3 die Bejagung der aufgefuehrten Arten zulassen koennen .   + = Member States which under Article 7 ( 3 ) may authorize hunting og the species listed .   + = Etats membres pouvant authoriser , comformément à l'article 7 paragraphe 3 , la chasse des espèces énumérées .   + = Stati membri che possono authorizzare , conformemente all'articolo 7 , paragrafo 3 , la caccia delle specie elencate .   + = Lid-Staten die overeenkomstig artikel 7 , lid 3 , toestemming mogen geven tot het jagen op de genoemde soorten .  BILAG III/1 _ ANHANG III/1 _ ANNEX III/1 _ ANNEXE III/1 _ ALLEGATO III/1 _ BIJLAGE III/1   * Dansk * Deutsch * English * Francais * Italiano * Nederlands  1 . Anas platyrhynchus * Graaand * Stockente * Mallard * Canard colvert * Germano reale * Wilde eend  2 . Lagopus lagopus scoticus et * Grouse * Schottisches * Red grouse * Lagopède des saules * Pernice bianca di Scozia * Moerassneeuwhoen  hibernicus * * Moorschneehuhn  3 . Alectoris rufa * Roedhoene * Rothuhn * Red-legged partridge * Perdrix rouge * Pernice rossa * Rode patrijs  4 . Alectoris barbara * Berberhoene * Felsenhuhn * Barbary partridge * Perdrix de Barbarie * Pernice di Sardegna * Barbarijse patrijs  5 . Perdix perdix * Agerhoene * Rebhuhn * Partridge * Perdrix grise * Starna * Patrijs  6 . Phasianus colchicus * Fasan * Fasan * Pheasant * Faisan de chasse * Fagiano * Fazant  7 . Columba palumbus * Ringdue * Ringeltaube * Wood pigeon * Pigeon ramier * Colombaccio * Houtduif  BILAG III/2 _ ANHANG III/2 _ ANNEX III/2 _ ANNEXE III/2 _ ALLEGATO III/2 _ BIJLAGE III/2   * Dansk * Deutsch * English * Francais * Italiano * Nederlands  8 . Anser anser * Graagaas * Graugans * Greylag goose * Oie cendrée * Oca selvatica * Grauwe gans  9 . Anas penelope * Pibeand * Pfeifenente * Wigeon * Canard siffleur * Fischione * Smient  10 . Anas crecca * Krikand * Krickente * Teal * Sarcelle d'hiver * Alzavola * Wintertaling  11 . Anas acuta * Spidsand * Spiessente * Pintail * Canard pilet * Codone * Pijlstaart  12 . Aythya ferina * Taffeland * Tafelente * Pochard * Fuligule milouin * Moriglione * Tafeleend  13 . Aythya fuligula * Troldand * Reiherente * Tufted duck * Fuligule morillon * Moretta * Kuifeend  14 . Somateria mollissima * Ederfugl * Eiderente * Eider * Eider à duvet * Edredone * Eidereend  15 . Lagopus mutus * Fjeldrype * Alpenschneehuhn * Ptarmigan * Lagopède des Alpes * Pernice bianca * Alpensneeuwhoen  16 . Tetrao urogallus * Tjur * Auerhuhn * Capercaillie * Grand tétras * Gallo cedrone * Auerhoen  17 . Fulica atra * Blishoene * Blaesshuhn * Coot * Foulque macroule * Folaga * Meerkoet  BILAG III/3 _ ANHANG III/3 _ ANNEX III/3 _ ANNEXE III/3 _ ALLEGATO III/3 _ BIJLAGE III/3   * Dansk * Deutsch * English * Francais * Italiano * Nederlands  18 . Anser albifrons * Blisgaas * Blaessgans * White-fronted goose * Oie rieuse * Oca lombardella * Kolgans  19 . Anas clypeata * Skeand * Loeffelente * Shoveler * Canard souchet * Mestolone * Slobeend  20 . Aythya marila * Bjergand * Bergente * Scaup * Fuligule milouinin * Moretta grigia * Toppereend  21 . Melanitta nigra * Sortand * Trauerente * Common scoter * Macreuse noire * Orchetto marino * Zwarte zeee:end  22 . Tetrao tetrix ( Lyrurus tetrix ) Urfugl * Birkhuhn * Black grouse * Tétras lyre * Fagiano di monte * Korhoen  23 . Pluvialis apricaria * Hjejle * Goldregenpfeifer * Golden plover * Pluvier doré * Piviere dorato * Goudplevier  24 . Lymnocryptes minimus * Enkeltbekkasin * Zwergschnepfe * Jack snipe * Bécassine sourde * Frullino * Bokje  25 . Gallinago gallinago * Dobbeltbekkasin * Bekassine * Snipe * Bécassinne de marais * Beccaccino * Watersnip  26 . Scolopax rusticola * Skovsneppe * Waldschnepfe * Woodcock * Béccasse des bois * Beccaccia * Houtsnip  BILAG IV  a ) _ snarer , limpinde , kroge , levende fugle , der er blindede eller lemlaestede , og som anvendes som lokkefugle , samt baandoptagere og elektriske anordninger ;   _ kunstigt lys , spejle , anordninger til belysning af maalet , sigteanordninger til skydning om natten med billedkonvertere eller elektroniske billedforstaerkere ;   _ spraengstoffer ;   _ net , faelder , mading indeholdende gift eller bedoevende midler ;   _ halv - eller helautomatiske vaaben , hvis magasin kan rumme mere end to patroner ;  b ) _ fly , motordrevne koeretoejer ;   _ baade , der kan fremfoeres med stoerre hastighed end 5 kilometer i timen ; paa det aabne hav kan medlemsstaterne af sikkerhedshensyn tillade benyttelse af motorbaade med en maksimal hastighed paa 18 kilometer i timen ; medlemsstaterne underretter Kommissionen om de meddelte tilladelser .  BILAG V  a ) udarbejdelse under hensyn til fuglenes geografiske udbredelsesomraade af nationale lister over de fuglearter , der trues af udslettelse , eller som er saerlig udsatte ;  b ) registrering og oekologisk beskrivelse af de omraader , der for traekfugle har saerlig betydning under deres traek , overvintring og redebygning ;  c ) registrering af oplysninger om stoerrelsen af bestanden af traekfugle paa grundlag af data opnaaet ved ringmaerkning ;  d ) bestemmelse af , hvilken indflydelse de forskellige fangstmaader har paa bestandenes stoerrelse ;  e ) udarbejdelse og udvikling af oekologiske metoder til forebyggelse af skader foraarsaget af fugle ;  f ) bestemmelse af visse arters betydning som forureningsindikatorer ;  g ) undersoegelse af den kemiske forurenings skadelige virkninger paa fuglearternes udbredelse .