Avis juridique important

|

31979L1066

Kommissionens første direktiv 79/1066/EØF af 13. november 1979 om fastlæggelse af fællesskabsanalysemetoder til kontrol af kaffeekstrakter og cikorieekstrakter

EF-Tidende nr. L 327 af 24/12/1979 s. 0017 - 0028 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 10 s. 0138  den græske specialudgave: Kapitel 13 bind 9 s. 0040  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 10 s. 0138  den spanske specialudgave: Kapitel 13 bind 10 s. 0252  den portugisiske specialudgave: Kapitel 13 bind 10 s. 0252

++++  KOMMISSIONENS FOERSTE DIREKTIV  af 13 . november 1979  om fastlaeggelse af faellesskabsanalysemetoder til kontrol af kaffeekstrakter og cikorieekstrakter   ( 19/1066/EOEF )  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ,  under henvisning til Raadets direktiv 77/436/EOEF af 27 . juni 1977 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes Lovgivninger om kaffeekstrakter og cikorieekstrakter ( 1 ) , saerlig artikel 8 , og  ud fra foelgende betragtninger :  I henhold til artikel 8 i direktiv 77/436/EOEF skal kaffeekstrakters og cikorieekstrakters sammensaetning og egenskaber kontrolleres efter faellesskabsanalysemetoder ;  en foerste raekke metoder , for hvilke undersoegelserne er sluttet , boer vedtages ;  de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Det staaende Levnedsmiddeludvalg -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :  Artikel 1  Medlemsstaterne foreskriver , at de fornoedne analyser til efterproevning af de i bilag I angivne egenskaber , udfoeres efter de i bilag II beskrevne metoder .  Artikel 2  Medlemsstaterne saetter de noedvendige administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser i kraft for senest 18 maaneder efter dets meddelelse af efterkomme dette direktiv . De underretter straks Kommissionen herom .  Artikel 3  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 13 . november 1979 .  Paa Kommissionens vegne  Etienne DAVIGNON  Medlem af Kommissionen  ( 1 ) EFT nr . L 172 af 12 . 7 . 1977 , s . 20 .  BILAG I  ANVENDELSESOMRAADET FOR FOERSTE DIREKTIV OM FAELLESSKABSANALYSEMETODER FOR KAFFEEKSTRAKTER OG CIKORIEEKSTRAKTER  I . Almindelige bestemmelser  II . Bestemmelse af koffeinindholdet i dekoffeinerede kaffeekstrakter under anvendelse af metode 1 i bilag II .  III . Bestemmelse af toerstofindholdet i kaffe - og cikorieekstrakters , ekstrakter af oploeselig kaffe , oploeselig kaffe og cikorie og pulverkaffe og pulvercikorie ved metode 2 i bilag II .  IV . Bestemmelse af toerstofindholdet i flydende kaffeekstrakt , i flydende cikorieekstrakt , i kaffeekstrakt i pastaform og i cikorieekstrakt i pastaform under anvendelse af metode 3 i bilag II .  BILAG II  ANALYSEMETODER FOR KAFFEEKSTRAKTER OG CIKORIEEKSSTRAKTER  ALMINDELIGE BESTEMMELSER  1 . KLARGOERING AF ANALYSEPROEVEN  1.1 . Generelt  Den proevemasse , der forelaegges laboratoriet til analyse , skal vaere paa mindst 50 g .  1.2 . Tilberedningen af proeven til den kemiske analyse  1.2.1 . Blanding  Analyseproeven skal altid blandes godt , foer nogen proeveportion afvejes .  1.2.1.1 . Proever i pulver - eller pastaform skal tages ud af beholderen , alle klumper udjaevnes , proeven blandes paa hensigtsmaessig maade og anbringes i en egnet beholder .  1.2.1.2 . Flydende proever skal blandes ved omroering .  1.3 . Beholdere  Den blandede proeve skal altid opbevares i en luft - og fugtighedstaet beholder .  2 . REAGENSER  2.1 . Vand  2.1.1 . Naar som helst vand omtales med henblik paa oploesning , fortynding eller vask , skal der anvendes destilleret vand eller demineraliseret vand af mindst tilsvarende renhed .  2.1.2 . Naar som helst der henvises til " oploesning " eller " fortynding " uden yderligere angivelse , menes der  " oploesning i vand " eller " fortynding med vand " .  2.2 . Kemikalier  Alle benyttede kemikalier skal vaere af anerkendt analyseren kvalitet , medmindre andet er naermere angivet .  3 . APPARATUR  3.1 . Lister over udstyr  Listerne over udstyr indeholder kun de enheder , der har et specielt anvendelsesformaal , og enheder med saerlig specifikation .  3.2 . Analysevaegt  Ved analysevaegt forstaas en vaegt , der kan veje med en noejagtighed paa mindst . 0,1 mg .  4 . PRAESENTATION AF RESULTATERNE  4.1 . Resultater  Det i analyserapporten angivne resultat er gennemsnitsvaerdien for mindst to bestemmelser , hvis repeterbarhed er tilfredsstillende .  4.2 . Beregning af procentindhold  Medmindre andet er naermere angivet , skal resultatet beregnes som en procentdel ved hjaelp af proevemassen .  4.3 . Antal betydende cifre  Resultatet maa ikke indeholde flere betyndende cifre , end anvendte analysemetodes noejagtighed berettiger til .  5 . AFPROEVNINGSRAPPORT  Afproevningsrapporten skal angive den anvendte analysemetode samt de opnaaede resultater . Derudover skal den anfoere alle de detaljer i fremgangsmaaden , der ikke er specificeret i analysemetoden , eller som er valgfrie , samt de omstaendigheder , der kan have oevet indflydelse paa det opnaaede resultat .  Afproevningsrapporten skal indeholde alle de oplysninger , der er noedvendige til en fuldstaendig identifikation af proeven .  METODE 1 : BESTEMMELSE AF KOFFEININDHOLD  1 . OMFANG - OG ANVENDELSESOMRAADE  Med denne metode bestemmes koffeinindholdet i dekoffeinerede kaffeekstrakter .  2 . DEFINITION  Koffeinindhold : Indholdet af koffein saaledes som bestemt ved den angivne metode .  3 . PRINCIP  Ekstraktion af koffein fra en afproevningsportion af proeven i ammoniakalsk miljoe . Successiv rensning med diethylether paa to cromatografisoejler ; den foerste i basisk oploesning og den anden i sur oploesning . Dernaest eluering af koffeinen fra soejlen med chloroform og spektrofotometrisk beregning .  4 . REAGENSER  4.1 . Svovlsyre , 2 M oploesning .  4.2 . Natriumhydroxid , 2 M oploesning  4.3 . Celite 545 eller tilsvarende  4.4 . Ammoniakoploesning , ca . 4 M ( tilberedes ved tilsaetning af 1 rumfang koncentreret ammoniakvand , Q20 = ca . 0,9 g/ml plus to rumfang vand ) .  4.5 . Diethylether ren eller renset paa en chromatografisoejle med aluminiumhydroxid med en aktivitetsgrad paa 1 .  Led 800 ml diethylether gennem en soejle fyldt med 100 g aluminiumoxid . Den saaledes rensede diethylether boer opbevares paa moerke flasker , indtil den skal bruges .   ( I stedet for diethylether renset ved chromatografi kan man bruge diethylether , der er nydestilleret og befriet for peroxider . )  Maet diethyletheren med vand .  4.6 . Koffein ( 1,3,7-trimethyl-2,6-dihydroxypurin ) , ren og vandfri ( C8H10N4O2 ) .  4.7 . Chloroform ren eller renset ved chromatografi i overensstemmelse med den i pkt . 4.5 beskrevne metode og derefter maettet med vand .  5 . APPARATUR  5.1 . Chromatografisoejler ( se figur 1 ) af cirka 250 mm laengde og 21 mm indre diameter ( soejle I ) og 17 mm indre diameter ( soejle II ) forsynede med haner .  5.2 . Ultraviolet spektrofotometer  Spektrofotometeret skal have en absorbanspraecision paa 0,004 inden for det benyttede omraade .  5.3 . Kvartskuvetter med 10 mm optisk vejlaengde .  5.4 . Almindeligt laboratorieudstyr omfattende  5.4.1 . Kogende vandbad  5.4.2 . Maalekolber paa 50 ml , 100 ml og 1 000 ml , der opfylder ISO 1042 .  5.4.3 . Maalepipetter paa 2 ml og 5 ml , der opfylder ISO 648 .  5.4.4 . Analysevaegt  6 . FREMGANGSMAADE  6.1 . Fremstilling af proeven  Afvej med 0,1 mg noejagtighed omkring 0,5 g af den toerrede kaffeekstraktproeve , mellem 0,5 og 0,7 g kaffeekstraktproeven i pastaform og mellem 0,8 og 3,2 g af den flydende kaffeekstraktproeve . De to sidstnaevnte vaegte vaelges for at give proever , der indeholder omkring 0,5 g toerret kaffeekstrakt . Kom proeven i et 100 ml baegerglas , tilsaet 5 ml ammoniakoploesning ( 4.4 . ) og varm det i 2 minutter i det kogende vandbad ( 5.4.1 . ) . Tilsaet 6 g Célite ( 4.3 . ) og ryst det grundigt .  6.2 . Fyldning af soejlerne  6.2.1 . Soejle 1 ( basis soejle )  Fase A . Med den flade del af en boejelig spatel blandes omhyggeligt 3 g Célite ( 4.3 . ) og 2 ml natriumhydroxidoploesning ( 4.2 . ) indtil fuldstaendig homogenitet ( se nedenstaaende note ) . Man faar et lidt fugtigt pulver . Dette pulver overfoeres i smaa portioner  ( paa omkring 2 g ) til en chromatografisoejle ( 5.1 . ) , som forneden er lukket med en tot vat eller glasuld . Efter hver tilsaetning presses blandingen forsigtigt med en glasomroerer , hvis ene ende er fladet ud til samme diamter som soejlen , indtil man opnaar en fuldstaendig homogen og kompakt fase . Man kan derefter anbringe en lille tot vat eller glasuld over fase A .  Note : Soejlematerialet kan fremstilles i stoerre maengder i forvejen og opbevares i lukkede beholdere .  Fase B . Overfor blandingen af proeven og Célite ( 6.1 . ) til soejlen oven over fase A . Baegerglasset toerres to gange med 1 grams portioner af Célite ( 4.3 . ) , idet dette Célite overfoeres til soejlen . Pres let for at opnaa en homogen gase og anbring en tot vat eller glasuld oeverst paa fase B .  6.2.2 . Soejle II ( sur soejle )  I en anden soejle , som er lukket forneden med en tot vat eller glasuld , anbringes 3 g Célite ( 4.3 . ) og 3 ml svovlsyreoploesning ( 4.1 . ) , der er omhyggeligt blandet paa samme maade som beskrevet i pkt . 6.2.1 . ( se noten til det paagaeldende underpunkt ) . Anbring en tot vat eller glasuld for at undgaa enhver form for nedbrydning .  6.3 . Chromatografi  Soejlerne anbringes over hinanden saaledes , at afloebet fra soejle I kan dryppe direkte ned i soejle II . Lad 150 ml diethylether ( 4.5 . ) passere gennem de to soejler . Hanen paa soejle I skal staa aaben . Hanen paa soejle Il stilles saaledes , at en vis maengde oploesning staar over den foerste fase . Soejle I fjernes . Lad 50 ml diethylether  ( 4.5 . ) passere gennem soejle II , idet den foerste portion af det benyttes til at vaske enden paa soejle I , og idet denne portion ogsaa kommes i soejle II . Afloebet fra soejle II toemmes ud .  Note : Den udtoemte diethylether kan benyttes igen efter at vaere blevet rystet med jern ( II ) sulfat .  Lad en luftstroem passere igennem soejle II med aaben hane ( benyt f.eks . en ballonsproejte ) , indtil der ikke laengere drypper diethylether ud af soejlen og luftstroemmen fra hanen kun lugter meget svagt af diethylether ( se nedenstaaende note ) . Eluer soejle II med 45 til 50 ml maalekolbe ( 5.4.2 . ) , der fyldes op med chloroform  ( 4.7 . ) og blandes omhyggeligt .  Gennemloebsmaengden af diethylether og chloroform boer under normale afloebsforhold vaere 1,5 - 3 ml/min . Hvis denne overskrides , maa det antages at der er utaetheder i pakningen .  Note : Denne del af bestemmelsen boer foretages i et stinkskab , der har godt aftraek , baade for at undgaa indaanding af solventdampe og af hensyn til eksplosionsfaren .  6.4 . Spektrofotometrisk maaling ( se figur 2 )  6.4.1 . Maaling af den oploesning , der skal analyseres  Maal absorbansen hos oploesningen af koffein i chloroform  ( 6.3 . ) i kvartskuvetter ( 5.3 . ) i forhold til chloroform ( 4.7 . ) ved 276 nm ( maksimumsabsorption ) , idet fejl fra fordampning af chloroform undgaas . Ligeledes maales absorbansen ved 246 nm ( minimal absorbans ) og ved 306 nm for at kontrollere renheden af den isolerede koffein .  Hvis absorbansen ved 276 nm overstiger 1.3 . , gentages maalingen med en fortyndet proeveoploesning . I dette tilfaelde holdes regnskab med fortyndingsfaktoren . Faktorerne i formlerne i pkt . 7.1 . aendres i overensstemmelse hermed . Hvis absorbansen ved 276 nm er mindre end 0,2 , gentages maalingen med en stoerre proevemaengde .  6.4.2 . Fremstilling og maaling af en kontroloploesning  Fremstil en kontroloploesning af koffein paa foelgende maade : med 0,1 mg noejagtighed afvejes ca . 100 mg  ( mere aller mindre 20 mg ) ren vandfri koffein ( 4.6 . ) . Proeven anbringes i en 1 000 ml maalekolbe ( 5.2.4 . ) , oploeses i chloroform , og der fortyndes til 1 000 ml . Med en maalepipette udtages 5 ml af oploesningen , og der fortyndes til 50 ml med chloroform .  Maal absorbansen for denne oploesning som beskrevet i pkt . 6.4.1 . Kontroloploesningens korrigerede absorbans boer vaere ca . 0,4 .  6.5 . Antal bestemmelser  Mindst to bestemmelser udfoeres paa samme proeve .  6.6 . Blindproeve  Der udfoeres en blindproeve paa reagenserne i henhold til den ovenfor beskrevne fremgangsmaade , idet proeven udelades , foer de rensede reagenser benyttes ( se pkt . 4.5 . og 4.7 . ) gentages blindproeven for at efterproeve deres renhed .  7 . PRAESENTATION AF RESULTATERNE  7.1 . Beregningsmetode og formler  Koffeinindholdet i g pr . 100 g proevetoermasse er lig  5 gange 10 5 gange C gange A1/A2 gange m gange p  hvor  C er kontroloploesningens ( 6.4.2 . ) koffeinindhold i g/ml ;  A1 er det rensede ekstrakts ( 6.4.1 . ) korrigerede absorbans ( altsaa absorbansen ved 276 nm - 0,5 ( absorbansen ved 246 nm + absorbansen ved 306 nm ) ) ;  A2 er koffeinkontroloploesningens ( 6.4.2 . ) korrigerede absorbans ( altsaa absorbansen ved 276 nm - 0,5 ( absorbansen ved 246 nm + absorbansen ved 306 nm ) ) ;  m er proevens masse i g ;  p er proevens toerstofindhold udtrykt i procent , saaledes som den bestemmes ved metoderne 2 eller 3 i bilag II .  7.2 . Repeterbarhed  Forskellen mellen resultaterne for to bestemmelser udfoert samtidigt eller hurtigt efter hinanden af den samme analytiker , der anvender den samme proeve og under de samme betingelser , maa ikke overstige 0,01 g koffein pr . 100 g produkt .  Figur 1  Chromatografiske soejler  FIGUR : JFR . EFT  Kuvetter : Kvarts med 10 mm optisk vejlaengde  Oploesning : Chloroform  Blindproeve : Chloroform  Figur 2  Spektrofotometrisk maaling  FIGUR : JFR . EFT  METODE 2 : BESTEMMELSE AF TOERSTOFINDHOLD  1 . GYLDIGHEDS - OG ANVENDELSESOMRAADE  Med denne metode bestemmes toerstofindholdet af kaffe - og cikorieekstrakt , ekstrakt af oploeselig cikorié og kaffeekstrakt , oploeselig kaffe og cikorie samt pulverkaffe og pulvercikorie .  2 . DEFINITION  Toerstofindhold : Indholdet af toerstof saaledes som bestemt ved den angivne metode .  3 . PRINCIP  Den tilbageblevne masse af proeven bestemmes efter 16 timers toerring ved en temperatur paa 70 * C og et tryk paa 5,0 kPa i en vakuumovn , og den beregnes som en procentdel af proevemassen .  4 . APPARATUR  4.1 . Vaegtskaale , som er fladbundede og modstandsdygtige over for angreb fra proeven og proevevilkaarene , paa omkring 50 mm i diameter og 30 mm i hoejden med taetsluttende laag . Skaale af aluminium og rustfrit staal vil vaere velegnede .  4.2 . Vakuumovn , som opvarmes elektrisk og termostatstyres ved 70 * C mere aller mindre 1 * C overalt i ovnen , der er udstyret med et termometer med certifikat for noejagtighed ved 70 * C , som viser temperaturen i hyldens umiddelbare naerhed , og et instrument , der viser det indre tryk i kPa over nul . Denne ovn boer have en ensartet indre temperaturfordeling . Hylderne skal vaere fremstillet og monteret saa varmeledningen til skaalene  ( 4.1 . ) bliver bedst mulig .  4.3 . Toerreovn , som opvarmes elektrisk og termostatstyres ved 102 mere aller mindre 2 * C overalt i ovnen .  4.4 . Vakuumpumpe , hvormed vakuumovnen ( 4.2 . ) kan toemmes ned til et indre tryk paa 5,0 kPa eller derunder .  4.5 . Lufttoerringsanlaeg , der bestaar af to vaskeflasker ( af glas ) fyldt med glycerol , saaledes at de danner et bobleanlaeg , og to toerretaarne ( af glas ) fyldt med nyaktiveret silicagel og med et hygrometer . Bobleanlaegget og toerreanlaeggene er forbundne i serie med vakuumovnen ( 4.2 . ) med toerretaarnene mellem ovnen bobleanlaegget .  4.6 . Udtoerringskasse med nyaktiveret silicagel ( eller et tilsvarende toerringsmiddel ) og med et hygrometer .  4.7 . Analysevaegt  5 . FREMGANGSMAADE  5.1 . Klargoering af skaalene  Anbring de rene , toerre , tomme skaale og laag ( 4.1 . ) i en toerreovn ( 4.3 . ) , der er stillet paa 102 mere aller mindre 2 * C i en time . Laagene boer anbringes ved siden af skaalene for at udsaette alle overflader for toerring .  Fjern skaale og laag fra ovnen og anbring dem i en udtoerringskasse ( 4.6 . ) . Lad dem koele af og vej de sammenhoerende skaale og laag med en noejagtighed paa 0,1 mg ( M0 ) .  5.2 . Proeven  Fjern laaget fra den klargjorte skaal ( 5.1 . ) . Placer saa hurtigt som muligt ca . 3 g af proevestoffet i skaalen og fordel det ensartet over skaalens bund . Laeg det tilhoerende laag paa skaalen og vej den med dens indhold med en noejagtighed paa 0,1 mg ( M2 ) . Saafremt der skal foretages mere end en vejning , anbring da de tildaekkede skaale i udtoerringskassen , indtil alle proeverne er blevet vejet og er klar til at blive anbragt i ovnen .  5.3 . Placer skaalen og dens laag hver for sig i vakuumovnen ( 4.2 . )  5.4 . Luk ovnen og nedsaet langsomt trykket ( over mindst 2 til 2 1/2 minut ) til 5,0 mere aller mindre 0 , kPa .  5.5 . Lad toer luft langsomt traenge ind i ovnen gennem toerretaarnene og bobleanlaegget ( 4.5 . ) med tilnaermelsesvis en boble i sekundet i vaesken i bobleanlaegget .  5.6 . Toer i vakuumovnen ved 70 * C mere aller mindre 1 * C i 16 mere aller mindre 0,5 timer under opretholdelse af luftstroemmen .  5.7 . Lad luften sive langsomt ind i ovnen ( 2 - 3 minutter ) ved toerreperiodens afslutning for at undgaa luftbevaegelser , der kunne medfoere tab af proevemateriale fra skaalen .  Saet laaget paa den tilhoerende skaal og anbring den tildaekkede skaal i udtoerringskassen ( 4.6 ) og lad den afkoele til omgivelsernes temperatur .  5.8 . Vej den tildaekkede skaal med indhold ( M1 ) med 0,1 mg noejagtighed .  6 . FREMLAEGGELSE AF RESULTATERNE  6.1 . Beregningsmetode og formel  Toerstofindholdet beregnet i procent af massen af den tilberedte proeve er lig   ( M1 - M0 ) / ( M2 - M0 ) gange 100  hvor  M0 er massen af den klargjorte skaal med laag ;  M1 er massen af skaalen , laaget og proeven efter toerring ;  M2 er massen af skaalen , laaget og proeven foer toerring .  Brug den aritmetiske middelvaerdi af resultaterne fra to bestemmelser som resultat , forudsat at vurderingen af reproducerbarhed ( 6.2 . ) er tilfredsstillende .  6.2 . Repeterbarhed  Forskellen mellem resultaterne af to maalinger , udfoert samtidigt eller hurtigt efter hinanden af den samme analytiker , der anvender den samme proeve under de samme betingelser , maa ikke overstige 0,06 g toerstof pr . 100 g produkt .  METODE 3 : BESTEMMELSE AF TOERSTOFINDHOLD  1 . GYLDIGHEDS - OG ANVENDELSESOMRAADE  Med denne metode bestemmes toerstofindholdet af   - flydende kaffeekstrakt ,   - flydende cikorieekstrakt ,   - kaffeekstrakt i pastaform og   - cikorieekstrakt i pastaform .  2 . DEFINITION  Toerstofindholdet : Indholdet af toerstof saaledes som bestemt ved den angivne metode .  3 . PRINCIP  Proeveportioner blandes med strandsand og toerres derefter i 16 timer ved en temperatur paa 70 * C og et tryk paa 5,0 kPa i en vakuumovn . Den tiloversblevne masse beregnes som en procentdel af proevemassen .  4 . REAGENSER  Strandsand renset med syre og derefter med vand , indtil det er syrefrit , og derefter gloedet .  5 . APPARATUR  5.1 . Vaegtskaale , som er fladbundede og modstandsdygtige over for angreb fra proeven og proevevilkaarene , paa omkring 80 mm i diameter og med taetsluttende laag .  5.2 . Glasstaenger af en saadan laengde , at de i deres helhed ligger i vaegtskaalene ( 5.1 . ) med f.eks . 50 til 75 mm lange .  5.3 . Vakuumovn , som opvarmes elektrisk og termostatstyres ved 70 * C mere aller mindre 1 * C overalt i ovnen , der er udstyret med et termometer med certifikat for noejagtighed ved 70 * C , og som viser temperaturen i hyldens umiddelbare naerhed , og et instrument , der viser det indre tryk i kPa over nul . Denne ovn boer have en ensartet indre temperaturfordeling . Hylderne skal vaere fremstillet og monteret saa varmeledningen til skaalene  ( 5.1 . ) bliven bedst mulig .  5.4 . Vakuumpumpe , hvormed vakuumovnen ( 5.3 . ) kan toemmes ned til et indre tryk paa 5,0 kPa eller derunder .  5.5 . Lufttoerringsanlaeg , der bestaar af to vaskeflasker  ( af glas ) fyldt med glycerol , saaledes at de danner et bobleanlaeg , og to toerretaarne ( af glas ) fyldt med nyaktiveret silicagel og med et hygrometer . Bobleanlaegget og toerreanlaeggene er forbundne i serie med vakuumovnen  ( 5.3 . ) med toerretaarnene mellem ovnen og bobleanlaegget .  5.6 . Udtoerringskasse med nyaktiveret silicagel ( eller et tilsvarende toerringsmiddel ) og med et hygrometer .  5.7 . Analysevaegt  5.8 . Kogende vandbad  6 . FREMGANGSMAADE  6.1 . Klargoering af vaegtskaal  Anbring 25 - 35 g strandsand ( 4 ) i en vaegtskaal ( 5.1 . ) sammen med en glasstang ( 5.2 . ) og vej . Anbring skaalen , laaget og stangen i vakuumovnen ( 5.3 . ) .  Laaget boer anbringes ved siden af skaalen , saa alle overflader kan blive toerret .  Fjern skaalen med indhold og dens laag fra ovnen og anbring det i udtoerringskassen ( 5.6 . )  Lad dem koele af og vej de sammenhoerende skaale og laag med en noejagtighed paa 0,1 mg .  Gentag indtil der er opnaaet konstant vaegt ( M0 ) .  6.2 . Proeven  Fjern laaget fra den klargjorte skaal ( 6.1 . ) . Tilsaet  ( saa hurtigt som muligt ) en proeveportion med et toerstofindhold svarende til mellem 0,1 og 1 g .  Vej skaalen med dens indhold , herunder proeveportionen , og laaget med en noejagtighed paa 0,1 mg ( M2 ) .  6.3 . Bland omhyggeligt strandsandet og proeven med glasstanden ( 5.2 . ) . Saafremt blandingen ikke lykkes , tilsaet da en lille smule vand for at hjaelpe paa blandingen . Genopvarm i et vandbad ( 5.8 . ) med omroering af og til , indtil der er opnaaet en fuldstaendig homogen sandet blanding . Saafremt blandingen skulle have tendens til at blive klumpet eller skorpet , roeres eller stoedes kontinuerligt for at hindre enhver form for klumpdannelse .  6.4 . Placer skaalen og det tilhoerende laag hver for sig i vakuumovnen ( 5.3 . ) .  6.5 . Luk ovnen og nedsaet langsomt trykket ( over mindst 2 til 2 1/2 minut ) til 5,0 mere aller mindre 0,1 kPa .  6.6 . Lad toer luft langsomt traenge ind i ovnen gennem toerretaarnene og bobleanlaegget ( 5.5 ) med tilnaermelsesvis en boble i sekundet i vaesken i bobleanlaegget .  6.7 . Toer i vakuumovnen ved 70 * C mere aller mindre 1 * C i 16 mere aller mindre 0,5 timer under opretholdelse af luftstroemmen .  6.8 . Lad luften sive langsomt ind i ovnen  ( 2 - 3 minutter ) ved toerreperiodens afslutning for at undgaa luftbevaegelser , der kunne medfoere tab af proevemateriale fra skaalen .  6.9 . Vej den tildaekkede skaal med indhold ( M1 ) med 0,1 mg noejagtighed .  7 . PRAESENTATION AF RESULTATERNE  7.1 . Beregningsmetode og formel  Toerstofindholdet beregnet i procent af massen af den tilberedte proeve er lig   ( M1 - M0 ) / ( M2 - M0 ) gange 100  hvor  M0 er massen af den klargjorte skaal med laag ;  M1 er massen af skaalen , laaget og proeven efter toerring ;  M2 er massen af skaalen , laaget og proeven foer toerring .  Brug den aritmetiske middelvaerdi af resultaterne fra to bestemmelser som resultat , forudsat at vurderingen af reproducerbarhed ( 7.2 . ) er tilfredsstillende .  7.2 . Repeterbarhed  Forskellen mellem resultaterne af to maalinger udfoert samtidigt eller hurtigt efter hinanden af den samme analytiker , der anvender den samme proeve under de samme betingelser maa ikke overstige 0,06 g toerstof pr . 100 g produkt .


Avis juridique important

|

31994L0056

Rådets direktiv 94/56/EF af 21. november 1994 om fastlæggelse af de grundlæggende principper for undersøgelse af flyvehavarier og flyvehændelser inden for civil luftfart

EF-Tidende nr. L 319 af 12/12/1994 s. 0014 - 0019 den finske specialudgave: kapitel 7 bind 5 s. 0172  den svenske specialudgave: kapitel 7 bind 5 s. 0172

RAADETS DIREKTIV 94/56/EF af 21. november 1994 om fastlaeggelse af de grundlaeggende principper for undersoegelse af flyvehavarier og flyvehaendelser inden for civil luftfartRAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 84, stk. 2,  under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),  under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (2),  i henhold til fremgangsmaaden i artikel 189 C (3) i traktaten, og ud fra foelgende betragtninger:  der boer opretholdes et hoejt sikkerhedsniveau inden for civil luftfart i Europa, og der boer goeres alt for at nedbringe antallet af flyvehavarier og flyvehaendelser;  hurtig gennemfoerelse af de tekniske undersoegelser af flyvehavarier og flyvehaendelser inden for civil luftfart forbedrer flyvesikkerheden ved at bidrage til at forebygge saadanne havarier og haendelser;  der boer tages hensyn til konventionen angaaende international civil luftfart, der blev undertegnet den 7. december 1944 i Chicago, og som tager sigte paa gennemfoerelse af foranstaltninger, der er noedvendige til sikring af luftfarten; der boer tages hensyn  specielt til anneks 13 til ovennaevnte konvention, hvori der fastsaettes internationale standarder og anbefalet praksis vedroerende undersoegelsen af flyvehavarier;  internationale standarder i anneks 13 foreskriver, at havariundersoegelsen skal udfoeres under den stats ansvar, hvor flyvehavariet finder sted;  hvis undersoegelsen af en alvorlig flyvehaendelse ikke indledes af den stat, hvor den indtraeffer, boer den udfoeres af registreringsstaten;  undersoegelsen af alvorlige flyvehaendelser boer udfoeres paa lignende maade som undersoegelsen af flyvehavarier;  undersoegelsernes omfang boer afpasses efter det erfaringsgrundlag, der vil kunne tilvejebringes med henblik paa forbedring af sikkerheden;  flyvesikkerheden kraever, at undersoegelser udfoeres saa hurtigt som muligt;  undersoegelsespersonalet skal kunne udfoere deres arbejde med den noedvendige uafhaengighed;  under overholdelse af gaeldende lovgivning vedroerende kompetencen for de myndigheder, der er ansvarlige for den retlige undersoegelse, og i givet fald i naert samarbejde med disse, soerger medlemsstaterne for, at de ansvarlige for den tekniske undersoegelse  faar mulighed for at udfoere deres opgaver under de bedst mulige vilkaar;  undersoegelsen af flyvehavarier og flyvehaendelser inden for civil luftfart boer udfoeres af eller under kontrol af en uafhaengig instans eller enhed for at undgaa interessekonflikter og udelukke enhver mulighed for, at undersoegelsespersonalet er impliceret i  haendelsesforloebet vedroerende den begivenhed, der undersoeges;  denne instans eller enhed boer vaere passende udstyret, og dens arbejdsopgaver boer ogsaa kunne omfatte aktiviteter af forebyggende karakter;  medlemsstaterne boer traeffe foranstaltninger til om fornoedent at sikre gensidig bistand til at udfoere undersoegelserne;  en medlemsstat kan delegere udfoerelsen af en undersoegelse til en anden medlemsstat;  det er vigtigt for forebyggelsen af flyvehavarier, at konklusionerne af undersoegelserne offentliggoeres hurtigst muligt;  ved udbredelsen af konklusionerne af undersoegelser af flyvehaendelser skal der tages hensyn til haendelsernes saerlige karakter;  medlemsstaterne boer tage skyldigt hensyn til de sikkerhedsanbefalinger, som en undersoegelse af en flyvehavari eller en flyvehaendelse resulterer i;  den tekniske undersoegelse har udelukkende til formaal at tilvejebringe et erfaringsgrundlag, saaledes at fremtidige flyvehavarier og flyvehaendelser kan forebygges, og analysen af haendelsesforloebet, konklusionerne og sikkerhedsanbefalinger kan derfor ikke  benyttes til at fastslaa skyld eller placere ansvar;  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:   Artikel 1  Formaal Formaalet med dette direktiv er at oege flyvesikkerheden ved at fremme hurtig gennemfoerelse af undersoegelser, hvis eneste formaal er at forebygge fremtidige flyvehavarier og flyvehaendelser.   Artikel 2  Anvendelsesomraade 1.  Dette direktiv finder anvendelse paa undersoegelse af flyvehavarier og flyvehaendelser inden for civil luftfart paa Faellesskabets omraade, under hensyntagen til medlemsstaternes internationale forpligtelser.  2.  Dette direktiv finder ogsaa anvendelse uden for Faellesskabets omraade i) paa undersoegelser af flyvehavarier, som omfatter luftfartoejer, der er registreret i en medlemsstat, naar en saadan undersoegelse ikke udfoeres af en anden stat ii) paa undersoegelser af alvorlige flyvehaendelser, som omfatter luftfartoejer, der er registreret i en medlemsstat, eller som benyttes af et foretagende, der er etableret i en medlemsstat, naar en saadan undersoegelse ikke udfoeres af en anden stat.   Artikel 3  Definitioner I dette direktiv forstaas ved:  a) »Flyvehavari« (havari): en begivenhed, der indtraeffer i forbindelse med anvendelse af et luftfartoej fra det tidspunkt, hvor en person gaar om bord i luftfartoejet i den hensigt at flyve, og indtil alle er gaaet fra borde, og hvor:  1) nogen afgaar ved doeden eller kommer alvorligt til skade som foelge af - at vaere i luftfartoejet, eller - direkte beroering med en hvilken som helst del af luftfartoejet, herunder dele, som har loesnet sig fra luftfartoejet, eller - direkte udsaettelse for lufttrykket fra en jetmotor undtagen hvis skaderne har naturlige aarsager, er paafoert af personen selv eller af andre personer, eller hvis skaderne rammer blinde passagerer, der har skjult sig uden for de omraader, som passagerer og besaetning normalt har adgang til; eller 2) luftfartoejer udsaettes for skade eller strukturelle fejl, der:  - nedsaetter strukturens styrke eller luftfartoejets flyveegenskaber, og som - normalt vil noedvendiggoere en stoerre reparation eller udskiftning af de paagaeldende dele bortset fra motorfejl eller motorskade, naar skaden er begraenset til motoren, deres motorskaerme eller tilbehoer, og bortset fra sakde, der er begraenset til propeller, vingespidser, antenner, daek, bremser eller skaerme, eller til mindre buler eller huller i  luftfartoejets beklaedning, eller 3) luftfartoejet savnes eller er fuldstaendig utilgaengeligt b) »alvorlig kvaestelse«: en kvaestelse, som en person har paadraget sig ved et havari, og 1) som kraever hospitalsindlaeggelse i mere end to doegn, hvis indlaeggelse sker senest syv dage efter den dag, hvor personen blev kvaestet; eller 2) hvorved der er sket knoglebrud (bortset fra ukomplicerede brud paa fingre, taeer eller naese): eller 3) hvorved der er fremkommet alvorlig bloedning, eller nerve-, muskel- eller seneskade; eller 4) hvorved der er sket kvaestelse af et indre organ; eller 5) hvorved der er sket anden- eller tredjegrads forbraendninger eller forbraendninger, der daekker mere end 5% af kroppens overflade; eller 6) hvorved der er sket bevislig udsaettelse for smitsomme stoffer eller skadelig straaling;  c) »doedsbringende kvaestelse«: en kvaestelse, som en person har paadraget sig ved et havari, og som medfoerer doeden inden for 30 dage efter datoen for havariet;  d) »aarsager«: handling(er), undladelse(r), tildragelse(r), forhold, eller en kombination heraf, som foerer til havariet eller flyvehaendelsen (haendelse) e) »undersoegelse«: aktiviteter, der udfoeres med det formaal at forebygge havarier og haendelser, og som omfatter indsamling og analyse af oplysninger, udarbejdelse af konklusioner, herunder fastlaeggelse af aarsag(er) og om noedvendigt udarbejdelse af  sikkerhedsanbefalinger f) »undersoegelsesleder«: en person, der paa grundlag af sine kvalifikationer faar overdraget ansvaret for tilrettelaeggelsen og gennemfoerelsen af samt tilsynet med en undersoegelse g) »flight recorder«: enhver form for apparat installeret i et luftfartoej med det formaal at supplere undersoegelser af havarier og haendelser h) »foretagende«: enhver fysisk eller juridisk person, uanset om denne driver virksomhed med oekonomisk vinding for oeje, eller ethvert officielt organ, uanset om det har selvstaendig status som juridisk person i) »operatoer«: person, organ eller foretagende, der varetager eller tilbyder at varetage driften af et eller flere luftfartoejer j) »flyvehaendelse« (haendelse): en begivenhed, som ikke er et havari, men som indtraeffer i forbindelse med anvendelsen af et luftfartoej, og som har indflydelse paa eller vil kunne faa indflydelse paa sikkerheden i forbindelse med luftfartoejers anvendelse k) »alvorlig flyvehaendelse« (alvorlig haendelse): en haendelse, der rummer omstaendigheder, som indicerer, at der var naer ved at indtraeffe et havari (bilaget indeholder en liste med eksempler paa alvorlige flyvehaendelser) l) »sikkerhedsanbefaling«: et forslag, der er fremsat af den instans, der undersoeger havarier i den stat, der foretager den tekniske undersoegelse paa grundlag af oplysninger, der hidroerer fra denne undersoegelse, og som har til formaal at forebygge  havarier og haendelser.   Artikel 4  Forpligtelse til undersoegelse 1.  Ethvert havari eller enhver alvorlig haendelse skal goeres til genstand for en undersoegelse.  Medlemsstaterne kan dog traeffe foranstaltninger til at gennemfoere en undersoegelse af haendelser, der ikke er omfattet af foerste afsnit, hvis undersoegelsesinstansen forventer at kunne tilvejebringe et erfaringsgrundlag i flyvesikkerhedsmaessig henseende.  2.  Undersoegelsernes omfang og den fremgangsmaade, der skal foelges ved disse undersoegelser, bestemmes af undersoegelsesinstansen under hensyn til principperne i og maalsaetningen for dette direktiv samt til det erfaringsgrundlag, som undersoegelsesinstansen  forventer at kunne tilvejebringe i forbindelse med havariet eller den alvorlige haendelse med henblik paa forbedring af sikkerheden.  3.  Undersoegelser efter stk. 1 tager under ingen omstaendigheder sigte paa placering af skyld og ansvar.   Artikel 5  Status for undersoegelsen 1.  Medlemsstaterne fastsaetter inden for rammerne af deres respektive interne retssystemer en retlig status for undersoegelsen, der tillader undersoegelseslederne at udfoere deres opgave saa effektivt og hurtigt som muligt.  2.  I overensstemmelse med gaeldende lovgivning i medlemsstaterne, og eventuelt i samarbejde med de myndigheder, der har ansvaret for den retlige undersoegelse, har undersoegelsespersonalet navnlig ret til:  a) uhindret adgang til stedet for havariet eller haendelsen og til luftfartoejet og dets indhold samt til vraget b) oejeblikkelig indsamling af bevismateriale og kontrolleret fjernelse af vragdele eller andre dele med henblik paa undersoegelse og analyse c) oejeblikkelig adgang til og anvendelse af indholdet af flight recorders og enhver anden rekordering d) adgang til resultaterne af undersoegelser af eller udtagelser af proever af ligene af ofrene e) oejeblikkelig adgang til resultaterne af undersoegelser af eller udtagelser af proever paa de personer, der var involveret i luftfartoejets drift f) afhoering af vidner g) uhindret adgang til alle relevante oplysninger, som luftfartoejets ejer, operatoer eller fabrikant samt de myndigheder, der er ansvarlige for civil luftfart eller for driften af lufthavne, ligger inde med.   Artikel 6  Undersoegelsesstatus eller -enhed 1.  Hver medlemsstat skal sikre, at de tekniske undersoegelser gennemfoeres eller kontrolleres af en permanent civil luftfartsinstans eller -enhed. Denne luftfartsinstans eller -enhed skal fungere uafhaengigt af navnlig de nationale luftfartsmyndigheder,  der er ansvarlige for luftdygtighed, certificering, flyveoperationer, vedligeholdelse, udstedelse af licenser og certifikater, flyvekontroltjeneste og lufthavnsdrift og generelt af enhver anden part, hvis interesser kunne komme i konflikt med  undersoegelsesinstansens eller -enhedens opgave.  2.  Uanset stk. 1 kan de aktiviteter, der er overladt til instansen eller enheden, udvides til ogsaa at omfatte indsamling og analyse, isaer i forebyggende oejemed, af data vedroerende flyvesikkerhed, dersom disse aktiviteter ikke har indflydelse paa  instansens eller enhedens uafhaengighed og ikke indebaerer ansvar i henseende til regeludstedelse eller forvaltning.  3.  Den i stk. 1 naevnte instans eller enhed skal vaere tilstraekkeligt udstyret til at kunne varetage sin opgave uafhaengigt af luftfartsmyndighederne i stk. 1, og den skal kunne raade over tilstraekkelige midler hertil. Dens undersoegelsespersonale skal have  en status, der giver det garanti for den noedvendige uafhaengighed. Personalet skal mindst omfatte én person, der kan fungere som undersoegelsesleder i tilfaelde af, at der indtraeffer et flyvehavari eller en alvorlige flyvehaendelse.  4.  Om noedvendigt kan undersoegelsesinstansen eller -enheden anmode instanser eller enheder i andre medlemsstater om at faa stillet foelgende til raadighed:  a) installationer, faciliteter og udstyr til:  - teknisk undersoegelse af vragdele og flyudstyr samt andre genstande, der er af betydning for undersoegelsen - vurdering af oplysningerne fra flight recorders - lagring af data om flyvehavarier i databaser og analyse heraf.  b) eksperter i havariundersoegelser til udfoerelse af specielle opgaver, men kun naar en undersoegelse er paabegyndt i anledning af et stoerre havari.  En saadan bistand voer saa vidt muligt vaere vederlagsfri.  5.  En medlemsstat kan delegere opgaven med at udfoere en undersoegelse af et havari eller en haendelse til en anden medlemsstat.   Artikel 7  Havarirapport 1.  I forbindelse med enhver undersoegelse af et havari skal der udarbejdes en rapport i en form, der er afpasset efter havariets art og omfang. I rapporten skal der henvises til det eneste sigte med undersoegelsen, jf. artikel 1, og den skal om  noedvendigt indeholde sikkerhedsanbefalinger.  2.  Undersoegelsesinstansen eller -enheden skal offentliggoere den endelige havarirapport hurtigst muligt, og om muligt ikke senere end tolv maaneder efter datoen for havariet.   Artikel 8  Haendelsesrapport 1.  I forbindelse med enhver undersoegelse af en haendelse skal der udarbejdes en rapport i en form, der er afpasset efter haendelsens art og omfang. Rapporten skal om noedvendigt indeholde relevante sikkerhedsanbefalinger. Rapporten skal sikre de i  haendelsen involverede personer anonymitet.  2.  Haendelsesrapporten sendes til de parter, der maa anses for at kunne faa nytte af rapportens undersoegelsesresultater, der vedroerer sikkerhed.   Artikel 9  Sikkerhedsanbefalinger De rapporter og sikkerhedsanbefalinger, der er naevnt i artikel 7 og 8, skal rettes til de beroerte foretagender og nationale luftfartsmyndigheder. Der skal sendes kopi til Kommissionen.  Medlemsstaterne traeffer de noedvendige foranstaltninger for at sikre, at der tages behoerigt hensyn til undersoegelsesinstansens eller -enhedens sikkerhedsanbefalinger, og at de alt efter omstaendighederne efterkommes, uden at dette i oevrigt beroerer  faellesskabsbestemmelserne.   Artikel 10  Sikkerhedsanbefalinger skaber ikke i sig selv formodning om skyld eller ansvar i forbindelse med et havari eller en haendelse.   Artikel 11  Raadets direktiv 80/1266/EOEF af 16. december 1980 om fremtidigt samarbejde og gensidig bistand mellem medlemsstaterne med hensyn til undersoegelser af flyveulykker (4) ophaeves.   Artikel 12  1.  Medlemsstaterne saetter de noedvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 21. november 1993. De underretter straks Kommissionen herom.  2.  Naar medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggoerelsen ledsages af en saadan henvisning. De naermere regler for denne henvisning fastsaettes af medlemsstaterne.   Artikel 13  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 21. november 1994.  Paa Raadets vegne M. WISSMANN Formand  (1) EFT nr. C 257 af 22. 9. 1993, s. 8 og EFT nr. C 109 af 19. 4. 1994, s. 14.(2) EFT nr. C 34 af 2. 2. 1994, s. 18.(3) Europa-Parlamentets udtalelse afgivet den 9. marts 1994 (EFT nr. C 91 af 28. 3. 1994, s. 123), Raadets faelles holdning af  16. maj 1994 (EFT nr. C 172 af 24. 6. 1994, s. 46) og Europa-Parlamentets afgoerelse af 26. oktober 1994 (EFT nr. C 323 af 21. 11. 1994).(4) EFT nr. L 375 af 31. 12. 1980, s. 32.    BILAG   LISTE MED EKSEMPLER PAA ALVORLIGE FLYVEHAENDELSER De nedenfor anfoerte haendelser er typiske eksempler paa alvorlige haendelser. Listen er ikke udtoemmende, og den tjener kun som vejledning ved definitionen af udtrykket »alvorlig flyvehaendelse«.  - Et  taet-paa-sammenstoed, der kraever en afvaergemanoevre for at undgaa et sammenstoed eller en farlig situation.  - Kontrolleret flyvning imod terraen, hvor kollision kun undgaas med noed og naeppe.  - En afbrudt start paa en lukket eller optaget bane, eller en start fra en saadan bane med kun en minimal afstand til en hindring.  - En landing eller et forsoeg paa landing paa en lukket eller optaget bane.  - Alvorligt svigt med hensyn til at naa op paa den forventede ydeevne under start eller indledende stigning.  - Enhver brand eller roegudvikling i passagerkabine, lastrum eller motorer, selv om disse brande slukkes med brandslukningsudstyret.  - Enhver haendelse, hvor flyvebesaetningen har akut behov for at bruge iltmaske.  - Strukturel skade paa luftfartoejet eller motorskade, der ikke er klassificeret som havari.  - Flere forskellige funktionsfejl i et eller flere af luftfartoejets systemer, der har alvorlig indvirkning paa styring af luftfartoejet.  - Ethvert tilfaelde af et flyvebesaetningsmedlems uarbejdsdygtighed under flyvningen.  - En saa begraenset resterende braendstofbeholdning, at piloten maa melde, at der foreligger en noedsituation.  - Haendelser i forbindelse med start og landing, saasom landing foer banen, standsning efter banen og haendelser, hvor luftfartoejet kommer ud over siden af banen.  - Systemsvigt, vejrfaenomener, flyvning uden for det tilladte flyveomraader, eller andre tildragelser, der vil kunne goere det vanskeligt at bevare kontrollen over luftfartoejet.  - Svigt i mere end ét system inden for et flerstrenget system, der er obligatorisk for styring og navigering af luftfartoejer.


Avis juridique important

|

31988L0288

Rådets direktiv 88/288/EØF af 3. maj 1988 om ændring af direktiv 64/433/EØF om sundhedsmæssige problemer i forbindelse med handel med fersk kød inden for Fællesskabet

EF-Tidende nr. L 124 af 18/05/1988 s. 0028 - 0030 den finske specialudgave: kapitel 3 bind 26 s. 0174  den svenske specialudgave: kapitel 3 bind 26 s. 0174

*****  RAADETS  DIREKTIV  af 3. maj 1988  om aendring af direktiv 64/433/EOEF om sundhedsmaessige problemer i forbindelse med handel med fersk koed inden for Faellesskabet  (88/288/EOEF)  RAADET FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 43,  under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),  under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og  ud fra foelgende betragtninger:  Saa laenge samhandelen mellem medlemsstaterne hindres af forskelle mellem medlemsstaternes sundhedskrav med hensyn til koed, fungerer Faellesskabet og i saerdeleshed de faelles markedsordninger ikke efter hensigten, og der vil kunne opstaa fordrejninger i samhandelen;  ved direktiv 64/433/EOEF (4), senest aendret ved forordning (EOEF) nr. 3805/87 (5), blev grundlaget for en tilnaermelse etableret; nogle punkter mangler imidlertid endnu at blive harmoniseret;  derfor er det hensigtsmaessigt at harmonisere de supplerende bestemmelser, som frosset koed skal opfylde, og fastsaette hygiejneregler for handel inden for Faellesskabet med skiveskaaret slagteaffald;  det kan blive noedvendigt at vedtage andre undersoegelser inden for rammerne af undersoegelserne foer og efter slagtningen med henblik paa at tage hensyn til saerlige lokale forhold; disse bestemmelser boer fastsaettes efter en faellesskabsprocedure inden for rammerne af Den Staaende Veterinaerkomité -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:  Artikel 1  Direktiv 64/433/EOEF aendres saaledes:  1. I artikel 3, stk. 1, afsnit C, indsaettes foelgende punktummer:  »Slagteaffald maa ikke skiveskaeres, med undtagelse af lever fra kvaeg, hvis saadan lever skiveskaeres i en autoriseret opskaeringsvirksomhed. Raadet kan med kvalificeret flertal paa forslag af Kommissionen traeffe afgoerelse om, at denne undtagelse udvides til at omfatte lever fra andre dyr.«  2. I artikel 3, stk. 1, affattes afsnit D saaledes:  »D. For saa vidt angaar fersk koed, som i overensstemmelse med naervaerende direktiv er blevet oplagret i et autoriseret koele- eller frysehus i en medlemsstat, og som ikke siden har undergaaet nogen yderligere behandling bortset fra oplagring, skal dette:  a) opfylde betingelserne i afsnit A, litra c), e), g) og h), og i afsnit B og C eller vaere indfoert fra tredjelande i overensstemmelse med faellesskabsbestemmelserne  b) vaere ledsaget af et certifikat i overensstemmelse med modellen i bilag II under transporten til bestemmelseslandet.  Dette certifikat udstedes af embedsdyrlaegen paa grundlag af de hygiejnecertifikater, der ledsager sendingerne af fersk koed, ved indlagringen, og skal angive det ferske koeds oprindelse, saafremt dette er indfoert.«  3. I artikel 3, stk. 1, tilfoejes foelgende afsnit:  »E. For saa vidt angaar fersk koed, som er blevet oplagret under toldkontrol i et i overensstemmelse med direktiv 72/462/EOEF autoriseret koele- eller frysehus i et tredjeland, og som ikke siden har undergaaet nogen yderligere behandling bortset fra oplagring, skal dette:  a) opfylde betingelserne i afsnit A, B og C  b) vaere ledsaget af et certifikat, der er i overensstemmelse med en model, der skal udarbejdes efter fremgangsmaaden i artikel 16.  Bestemmelserne om de saerlige garantier vedroerende kontrol, attestation af overholdelsen af oplagrings- og transportkravene samt vedroerende udstedelsen af certifikatet vedtages efter fremgangsmaaden i artikel 16.«  4. I artikel 5  - affattes de fire sidste linjer i litra a) saaledes:  »medmindre de skal behandles i overensstemmelse med direktiv 77/99/EOEF og er forsynet med et saerligt maerke, der er fastlagt ved beslutning 84/371/EOEF (1);  (1) EFT nr. L 196 af 26. 7. 1984, s. 46.«  - affattes litra c) saaledes:  »c) fersk koed:  i) fra dyr, som er blevet behandlet med stoffer, der er forbudt i henhold til direktiv 81/602/EOEF og 88/146/EOEF (*)  ii) der indeholder rester af hormonale stoffer, der er tilladt i henhold til undtagelserne i artikel 4 i direktiv 81/602/EOEF og i artikel 2 og 7 i direktiv 88/146/EOEF, rester af antibiotika, pesticider eller andre stoffer (resten uaendret).  (*) EFT nr. L 70 af 16. 3. 1988, s. 16.«  5. Foelgende artikel indsaettes:  »Artikel 6a  Medlemsstaterne lader en central tjeneste eller et centralt organ indsamle og udnytte resultaterne af den kontrol, som embedsdyrlaeggen foretager foer og efter slagtningen, for saa vidt angaar sygdomme, der kan overfoeres til mennesker.  Ved paavisning af en saadan sygdom anmeldes resultaterne i hvert enkelt tilfaelde saa hurtigt som muligt til de kompetente veterinaermyndigheder, der foerer kontrol med oprindelsesbesaetningen.  Medlemsstaterne forelaegger Kommissionen oplysninger om visse sygdomme, isaer hvis der paavises sygdomme, der kan overfoeres til mennesker.  Kommissionen vedtager efter fremgangsmaaden i artikel 16 gennemfoerelsesbestemmelser til denne artikel, herunder om  - hvor ofte oplysningerne skal forelaegges Kommissionen  - oplysningernes art  - hvilke sygdomme indsamlingen af oplysninger skal vedroere  - fremgangsmaaden ved indsamling og udnyttelse af oplysninger.«  6. Artikel 7, stk. 1, ophaeves.  7. I artikel 13 indsaettes foelgende punktum:  »Efter samme fremgangsmaade kan der vedtages supplerende krav, der er tilpasset medlemsstaternes saerlige situation med hensyn til visse sygdomme, der vil kunne bringe folkesundheden i fare.«  8. Bilag I aendres saaledes:  a) i punkt 1 indsaettes foelgende litra:  »g) rent loft, der let kan rengoeres; hvis der ikke er noget loft, skal undersiden af tagbeklaedingen opfylde disse betingelser«  b) i punkt 5 affattes andet punktum saaledes:  »Disse anlaeg skal vaere udstyret med et afloebssystem, der goer det muligt at udlede kondensvand uden nogen risiko for at forurene koedet«  c) i punkt 11, naestsidste linje, laeses: ». . . hanerne maa ikke vaere haand- eller armbetjente«  d) i kapitel VII, punkt 41, tilfoejes foelgende afsnit:  »E. Resultaterne af undersoegelserne foer og efter slagtningen registreres af embedsdyrlaegen og anmeldes saafremt der paavises en sygdom, der kan overfoeres til mennesker, som omhandlet i artikel 6a, til de kompetente veterinaermyndigheder, der foerer kontrol med oprindelsesbesaetningen, og til den person, naevnte besaetning henhoerer under.«  e) kapitel VIII, punkt 42, affattes saaledes:  »42. Udskaering af koed ud over den, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, afsnit A, udbening samt udskaering af lever fra kvaeg maa kun foregaa i autoriserede opskaeringsvirksomheder« f) i kapitel VIII, punkt 45, litra b), indsaettes foelgende punktum:  »Under udskaering, indpakning og emballering skal lever fra kvaeg have en konstant centrumstemperatur paa hoejst +3 °C«  g) i kapitel X affattes begyndelsen af punkt 54 saaledes:  »Det i punkt 51, andet afsnit, og punkt 52 omhandlede opskaarne emballerede koed og slagteaffald, herunder udskaaret lever fra kvaeg, skal vaere forsynet med (resten uaendret)«  h) i kapitel XI, punkt 59, indsaettes foelgende punktummer:  »Udskaaret lever fra kvaeg skal indpakkes hver for sig. En pakke maa kun indeholde et fuldstaendigt, skiveskaaret organ, der fremtraeder i sin oprindelige form«  i) i kapitel XIII, punkt 65, affattes andet led saaledes:  »- Fersk koed til indfrysning skal hidroere direkte fra et autoriseret slagteri eller en autoriseret opskaeringsvirksomhed.  Indfrysning af fersk koed maa kun foregaa i lokaler paa den samme virksomhed, hvor koedet er fremstillet eller opskaaret, eller paa autoriserede koelelagre og kun ved hjaelp af egnet udstyr.  De i artikel 3, stk. 1, litra A, omhandlede stykker og de i punkt 52 omhandlede stykker og slagteaffald til indfrysning skal fryses straks medmindre der kraeves modning af dyresundhedsmaessige aarsager. I sidstnaevnte tilfaelde skal koedet fryses umiddelbart efter modning.  Hele, halve og kvarte kroppe til indfrysning skal fryses umiddelbart efter eventuel modning.  Opskaaret koed til indfrysning skal fryses umiddelbart efter opskaeringen.  Frosset koed skal en centrumstemperatur paa -12 °C eller derunder og derefter lagres ved temperaturer, der ikke maa vaere hoejere end denne.  Fersk koed, der fryses, skal vaere forsynet med angivelse af indfrysningsmaaned og -aar.«  Artikel 2  Raadet foretager en ny gennemgang af kravene vedroerende undersoegelserne foer og efter slagtningen paa grundlag af en rapport fra Kommissionen om alternative kontrolmetoder med tilsvarende garantier, saerlig i produktionsleddet; Kommissionen udarbejder rapporten inden den 1. januar 1991 paa grundlag af oplysninger, der er indsamlet i henhold til artikel 6a, og rapporten ledsages eventuelt af forslag.  Artikel 3  Medlemsstaterne saetter senest den 1. januar 1989 de noedvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom.  Artikel 4  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 3. maj 1988.  Paa Raadets vegne  M. BANGEMANN  Formand  (1) EFT nr. C 276 af 1. 11. 1986, s. 11.  (2) EFT nr. C 156 af 15. 6. 1987, s. 190.  (3) EFT nr. C 68 af 16. 3. 1987, s. 2.  (4) EFT nr. 121 af 29. 7. 1964, s. 2012/64.  (5) EFT nr. L 357 af 19. 12. 1987, s. 1.


30.4.2004         DA            Den Europæiske Unions Tidende                              L 164/ 164
_____________________________________________________________________________
              EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2004/51/EF
                                         af 29. april 2004
                              om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF
                               om udvikling af Fællesskabets jernbaner
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 71, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Kommissionen1,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg2,
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget3,
efter proceduren i traktatens artikel 2514 og på baggrund af det fælles udkast, som Forligsudvalget
godkendte den 23. marts 2004, og
ud fra følgende betragtninger:
1
       EFT C 291 E af 26.11.2002, s. 1.
2
       EUT C 61 af 14.3.2003, s. 131.
3
       EUT C 66 af 19.3.2003, s. 5.
4
       Europa-Parlamentets udtalelse af 14.1.2003 (EUT C 38 E af 12.2.2004, s. 89), Rådets fælles
       holdning af 26.6.2003 (EUT C 270 E af 11.11.2003, s. 1), Europa-Parlamentets holdning af
       23.10.2003 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige
       beslutning af 22.4.2004 og Rådets afgørelse af 26.4.2004.
 ---pagebreak--- 30.4.2004          DA           Den Europæiske Unions Tidende                               L 164/ 165
_____________________________________________________________________________
(1)   I henhold til Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 19911 har jernbanevirksomheder med
      licens adgangsrettigheder til det transeuropæiske jernbanegodstransportnet og senest fra 2008
      til hele jernbanenettet for international jernbanegodstransport.
(2)   Udvidelsen af disse adgangsrettigheder for international jernbanegodstransport til at omfatte
      hele nettet fra den 1. januar 2006 skulle gøre det muligt at øge de forventede fordele i forbin-
      delse med overflytning til andre transportformer og udvikling af den internationale jernbane-
      godstransport.
(3)   Udvidelsen af disse adgangsrettigheder til alle typer jernbanegodstransport fra den 1. janu-
      ar 2007 i overensstemmelse med principperne om frihed til at levere tjenesteydelser ville
      forbedre jernbanetransportens effektivitet i forhold til andre transportformer. Det ville også
      lette udviklingen af bæredygtig transport mellem og i medlemsstaterne ved at fremme konkur-
      rencen og åbne muligheder for tilgang af ny kapital og nye virksomheder.
1
      EFT L 237 af 24.8.1991, s. 25. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direk-
      tiv 2001/12/EF (EFT L 75 af 15.3.2001, s. 1).
 ---pagebreak--- 30.4.2004          DA            Den Europæiske Unions Tidende                                L 164/ 166
_____________________________________________________________________________
(4)   Dette direktiv er led i det sæt af foranstaltninger, som blev bebudet i hvidbogen om transport-
      politik, og som omfatter direktiv 2004/.../EF om jernbanesikkerhed i EU ("jernbanesikker-
      hedsdirektivet")1, direktiv 2004/.../EF om ændring af direktiverne om interoperabilitet2 og
      forordning (EF) nr. .../2004 om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur ("agenturforord-
      ningen")3. Dette sæt af foranstaltninger, der benævnes "anden jernbanepakke", blev vedtaget
      med henblik på en yderligere udvikling af Fællesskabets regelsæt på jernbaneområdet som
      fastlagt i navnlig direktiv 2001/12/EF4, 2001/13/EF5 og 2001/14/EF6, der samlet benævnes
      "første jernbanepakke". For at fuldstændiggøre regelsættet og fortsætte bestræbelserne på at
      opnå et integreret europæisk jernbanesystem foreslog Kommissionen den 3. marts 2004 et
      tredje sæt af foranstaltninger, som skal bidrage yderligere til at nå målet med dette direktiv.
      Dette forslag til tredje fase vedrører certificering af lokomotivførere, kvaliteten af godstrans-
      port med jernbane, passagerers rettigheder i international jernbanetransport og åbning af mar-
      kedet for international personbefordring med jernbane. Som led i denne lovgivningsprocedure
      vedtog Europa-Parlamentet allerede i oktober 2003 en ændring, der tager sigte på en åbning af
      markedet for alle personbefordringstjenester fra 2008. Europa-Parlamentet og Rådet beslut-
      tede at foretage en grundig behandling af det tredje sæt af foranstaltninger. For så vidt angår
      åbningen af markedet for internationale personbefordringstjenester bør Kommissionens for-
      slag om årstallet 2010 betragtes som en målsætning, der giver alle operatører mulighed for at
      forberede sig på en hensigtsmæssig måde.
(5)   Kommissionen bør undersøge udviklingen med hensyn til trafik, sikkerhed, arbejdsbetingelser
      og operatørernes situation, og den bør senest den 1. januar 2006 forelægge en rapport om
      denne udvikling, om nødvendigt ledsaget af nye forslag med henblik på at sikre de bedst
      mulige betingelser for medlemsstaternes økonomier, jernbanevirksomhederne og disses ansat-
      te samt brugerne.
1
      EUT L
2
      EUT L
3
      EUT L
4
      EFT L 75 af 15.3.2001, s. 1
5
      EFT L 75 af 15.3.2001, s. 26.
6
      EFT L 75 af 15.3.2001, s. 29. Ændret ved Kommissionens beslutning 2002/844/EF
      (EFT L 289 af 26.10.2002, s. 30).
 ---pagebreak--- 30.4.2004         DA            Den Europæiske Unions Tidende                             L 164/ 167
_____________________________________________________________________________
(6)   Jernbanegodstransport giver betydelige muligheder for at oprette nye transporttjenester og
      forbedre de eksisterende, på både nationalt og europæisk plan.
(7)   Hvis jernbanegodstransporten skal være fuldt konkurrencedygtig, bliver det stadig mere nød-
      vendigt, at der tilbydes en samlet transportydelse, herunder også transport mellem og i med-
      lemsstaterne.
(8)   Da direktiv 2004/.../EF+ som led i Fællesskabets nye sammenhængende regelsæt for
      jernbanesektoren fastsætter bestemmelser om regulering af jernbanesikkerheden, bør
      bestemmelserne vedrørende sikkerhed i direktiv 91/440/EØF ophæves.
(9)   Direktiv 91/440/EØF bør ændres i overensstemmelse hermed –
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
+
      Til publikationskontoret: Indsæt nummeret på jernbanesikkerhedsdirektivet.
 ---pagebreak--- 30.4.2004          DA            Den Europæiske Unions Tidende                              L 164/ 168
_____________________________________________________________________________
                                                Artikel 1
Direktiv 91/440/EØF ændres således:
1)    I artikel 7 ophæves stk. 2 på datoen for ikrafttrædelsen af Europa-Parlamentets og Rådets
      direktiv 2004/.../EF af ... om jernbanesikkerhed i EU ("jernbanesikkerhedsdirektivet").
2)    Artikel 10 ændres således:
      a)     Stk. 3 affattes således:
             "3.    Jernbanevirksomheder, der hører under anvendelsesområdet for artikel 2, tildeles
             på retfærdige vilkår adgang til det transeuropæiske jernbanegodstransportnet, jf. arti-
             kel 10a og bilag I, og senest den 1. januar 2006 til hele jernbanenettet med henblik på
             udførelse af internationale godstransporttjenester.
             Endvidere tildeles jernbanevirksomheder, der hører under anvendelsesområdet for arti-
             kel 2, senest den 1. januar 2007 adgang på retfærdige vilkår til alle medlemsstaters in-
             frastruktur med henblik på udførelse af alle former for jernbanegodstransport."
 ---pagebreak--- 30.4.2004          DA            Den Europæiske Unions Tidende                                L 164/ 169
_____________________________________________________________________________
b)    Stk. 5 affattes således:
            "5.    Jernbanevirksomheder, der udfører jernbanetransport, indgår de nødvendige
            offentligretlige eller privatretlige aftaler med forvalterne af den benyttede jernbaneinfra-
            struktur. Aftalebetingelserne skal være ikke-diskriminerende og gennemsigtige i over-
            ensstemmelse med bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
            2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og op-
            krævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering*.
            _____________________
            *
                   EFT L 75 af 15.3.2001, s. 29. Ændret ved Kommissionens beslutning
                   2002/844/EF (EFT L 289 af 26.10.2002, s. 30)."
      c)    Stk. 6 affattes således:
            "6.    Spor, der fører til terminaler og havne, samt levering af tjenesteydelser i termina-
            ler og havne, som er knyttet til de former for jernbanedrift, der er omhandlet i stk. 1, 2
            og 3, og som mere end én slutbruger benytter eller kunne benytte, stilles til rådighed for
            alle jernbanevirksomheder på en ikke-diskriminerende og gennemsigtig måde, og an-
            modninger fra jernbanevirksomheder må kun underlægges begrænsninger, hvis der fore-
            ligger levedygtige jernbanealternativer på markedsvilkår."
 ---pagebreak--- 30.4.2004       DA            Den Europæiske Unions Tidende                            L 164/ 170
_____________________________________________________________________________
      d)  Stk. 8 affattes således:
          "8.   Kommissionen forelægger senest den 1. januar 2006 en rapport for Europa-
          Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og
          Rådet om gennemførelsen af dette direktiv.
          Rapporten skal omhandle:
          –     gennemførelsen af direktivet i medlemsstaterne og de forskellige involverede
                organers arbejde
          –     markedsudvikling, navnlig internationale udviklingstendenser på trafikområdet,
                aktiviteter og markedsandel for samtlige markedsaktører, herunder også nye virk-
                somheder
          –     indvirkning på transportsektoren som helhed, navnlig med hensyn til overflytning
                til andre transportformer
          –     indvirkning på sikkerhedsniveauet i de enkelte medlemsstater
          –     arbejdsbetingelser i sektoren i de enkelte medlemsstater.
          Den ledsages om nødvendigt af passende forslag eller henstillinger vedrørende Fælles-
          skabets fortsatte indsats for at udvikle jernbanemarkedet og den retlige ramme herfor."
 ---pagebreak--- 30.4.2004         DA              Den Europæiske Unions Tidende                          L 164/ 171
_____________________________________________________________________________
3)    Artikel 10b, stk. 4, litra c), affattes således:
      "c)   situationen for det europæiske jernbanenet"
4)    Artikel 14 udgår.
                                                   Artikel 2
Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efter-
komme dette direktiv senest den 31. december 2005. De underretter straks Kommissionen herom.
Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller
skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen
fastsættes af medlemsstaterne.
 ---pagebreak--- 30.4.2004         DA             Den Europæiske Unions Tidende                           L 164/ 172
_____________________________________________________________________________
                                               Artikel 3
Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
                                               Artikel 4
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. april 2004.
          På Europa-Parlamentets vegne                              På Rådets vegne
                       P. COX                                        M. McDOWELL
                      Formand                                           Formand
                                       _____________________