title: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/26/EF af 21. april 2004 om ændring af direktiv 97/68/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner

text:
30.4.2004                DA                                     Den Europæiske Unions Tidende                                                          L 146/1
                                   EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2004/26/EF
                                                                    af 21. april 2004
       om ændring af direktiv 97/68/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod
      emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner
                                                                  (EØS-relevant tekst)
   EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,
   under henvisning til forslag fra Kommissionen1,
   under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg2,
   i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 2513, og
   ud fra følgende betragtninger:
   (1)     Direktiv 97/68/EF4 indfører emissionsgrænseværdier i to trin for motorer med kompressionstænding og pålægger
           Kommissionen at fremlægge forslag om yderligere nedsættelse af emissionsgrænseværdierne under hensyn til generelt
           tilgængelige teknikker til nedbringelse af luftforurening fra motorer med kompressionstænding og til luftkvalitetssituationen.
   (2)     I Auto-Oil programmet konkluderedes det, at der er behov for yderligere foranstaltninger til løsning af problemerne med
           luftkvaliteten i Unionen, især hvad angår ozondannelse og partikelemission.
   (3)     Avanceret teknik til reduktion af emissionen fra motorer med kompressionstænding på vejgående køretøjer er allerede bredt
           tilgængelig, og en sådan teknik vil i vidt omfang kunne anvendes i den ikke-vejgående sektor.
   (4)     På visse punkter er der stadig usikkerhed om omkostningseffektiviteten i forbindelse med anvendelsen af
           efterbehandlingsudstyr til reduktion af partikelemissioner og kvælstofoxider (NOx). Inden den 31. december 2007 bør der
           foretages en teknisk gennemgang og i givet fald overvejes undtagelser eller udskydelse af ikrafttrædelsen.
   (5)     En overgangsprøvningsmetode er nødvendig for at dække de driftsbetingelser, der gælder for sådanne maskiner under
           virkelige driftsforhold. Hertil hører også, at prøvningen for en passende andels vedkommende omfatter emissioner fra en
           ikke-opvarmet motor.
   (6)     Uanset belastningsforholdene og inden for et fastsat arbejdsområde må grænseværdierne ikke overskrides med mere end en
           passende procentdel.
   (7)     Endvidere bør der træffes foranstaltninger for at undgå anvendelsen af manipulationsanordninger og irrationelle
           emissionskontrolstrategier.
   (8)     Den foreslåede pakke af grænseværdier bør så vidt muligt tilpasses udviklingen i USA, så producenterne får adgang til et
           globalt marked for deres motorkonstruktioner.
   (9)     Der bør ligeledes anvendes emissionsnormer i forbindelse med jernbaner og fartøjer på indre vandveje for at medvirke til at
           fremme disse som miljøvenlige transportformer.
   1
           EUT C
   2
           EUT C 220 af 16.9.2003, s. 16.
   3
           Europa-Parlamentets udtalelse af 21.10.2003 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 30.3.2004 (endnu ikke offentliggjort i
           EUT).
   4
           EFT L 59 af 27.2.1998, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2002/88/EF (EFT L 35 af 11.2.2003, s. 28).
 ---pagebreak--- L 146/2                    DA                                Den Europæiske Unions Tidende                                           30.4.2004
    (10)   Det bør for mobile ikke-vejgående maskiner være muligt at angive, at de opfylder fremtidige grænseværdier før tiden.
    (11)   På grund af den teknik, der er nødvendig til opfyldelse af trin III B og IV-grænseværdierne for partikel- og NOX-emissioner,
            må brændstoffets svovlindhold i mange medlemsstater nedsættes i forhold til det nuværende niveau. Der bør fastlægges et
            referencebrændstof, der afspejler markedssituationen for brændstof.
    (12)   Emissionspræstationerne gennem hele motorernes driftslevetid er vigtige. Der bør indføres holdbarhedskrav for at undgå
            forringelse af emissionspræstationerne.
    (13)   Det er nødvendigt at indføre særlige ordninger for udstyrsfabrikanterne for at give dem tid til at konstruere produkter og
            organisere produktionen af små serier.
    (14)   Målet for dette direktiv, nemlig forbedring af den fremtidige luftkvalitetssituation, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af de
            enkelte medlemsstater, fordi de nødvendige emissionsbegrænsninger for produkter skal fastsættes på fællesskabsplan;
            Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I
            overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt
            for at nå dette mål.
    (15)   Direktiv 97/68/EF bør derfor ændres -
    UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
                                                                     Artikel 1
    Direktiv 97/68/EF ændres således:
    1)     I artikel 2 tilføjes følgende led:
            –       "fartøj på indre vandveje": et fartøj, der er beregnet til anvendelse på indre vandveje, med en længde på mindst 20
                    meter og et volumen på mindst 100 m3 i henhold til formlen i bilag I, afsnit 2, punkt 2.8a, samt slæbe- og
                    skubbebåde, som er bygget til at slæbe, skubbe eller danne parformation med fartøjer på 20 meter eller derover.
            Denne definition omfatter ikke:
            –       fartøjer, som er bestemt til befordring af indtil 12 personer ud over besætningen
            –       fritidsfartøjer med længde under 24 meter (som defineret i artikel 1, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
                    94/25/EF af 16. juni 1994 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om
                    fritidsfartøjer*)
            –       tjenestefartøjer, som tilhører den tilsynsførende myndighed
            –       brandslukningsfartøjer
            –       flådefartøjer
            –       fiskerfartøjer, der er opført på Fællesskabets fortegnelse over fiskerfartøjer
            –       søgående fartøjer, herunder søgående slæbe- og skubbebåde, som opererer i eller fra farvande med tidevand eller
                    midlertidigt besejler indre vandveje, forudsat at de medfører et gyldigt besigtigelses- eller sikkerhedscertifikat som
                    defineret i bilag I, afsnit 2, punkt 2.8b
            –       "fabrikant af oprindeligt materiel (OEM)", en fabrikant af en type af mobil ikke-vejgående maskine
            –       "fleksibel ordning", den procedure hvorved en motorfabrikant i perioden mellem to trin af grænseværdier kan bringe
                    et begrænset antal motorer på markedet, der skal monteres i mobile ikke-vejgående maskiner, og som kun opfylder
                    emissionsgrænseværdierne svarende til det foregående trin.
            ______________________
            *       EFT L 164 af 30.6.1994, s. 15. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1)."
    2)     Artikel 4 ændres således:
            a)      I slutningen af stk. 2 tilføjes følgende tekst:
                    "Bilag VIII ændres efter den i artikel 15 fastlagte procedure."
            b)      Følgende stykke 6 tilføjes:
                    "6.      Motorer med kompressionstænding til anden anvendelse end fremdrift af lokomotiver, jernbanevogne og
                    fartøjer på indre vandveje kan markedsføres i henhold til en "fleksibel ordning" efter proceduren omhandlet i bilag
                    XIII i tilslutning til stk. 1-5."
 ---pagebreak--- 30.4.2004                DA                                 Den Europæiske Unions Tidende                                                L 146/3
   3)     I artikel 6 indsættes som stk. 5:
          "5.      Motorer med kompressionstænding, som bringes på markedet i henhold til en "fleksibel ordning" skal være mærket i
          henhold til bilag XIII."
   4)     Følgende artikel indføjes efter artikel 7:
          "Artikel 7a
          Fartøjer på indre vandveje
          1.       Nedenstående bestemmelser finder anvendelse på motorer til montering i fartøjer på indre vandveje. Stk. 2 og 3
          finder først anvendelse, når ækvivalensen mellem de krav, der er opstillet i dette direktiv, og dem, der er opstillet inden for
          rammerne af Mannheimkonventionen om Sejlads på Rhinen anerkendes af Centralkommissionen for sejlads på Rhinen (i det
          følgende benævnt "CCNR"), og Kommissionen er orienteret herom.
          2.       Indtil den 30. juni 2007 kan medlemsstaterne ikke nægte markedsføring af motorer, der opfylder de krav, der er
          fastsat af CCNR, trin I, hvis emissionsgrænseværdier er opført i dette direktivs bilag XIV.
          3.       Fra og med den 1. juli 2007 og indtil yderligere en række grænseværdier træder i kraft, som følge af yderligere
          ændringer af dette direktiv, kan medlemsstaterne ikke nægte markedsføring af motorer, der opfylder de krav, der er indført af
          CCNR trin II, hvis emissionsgrænseværdier er fastsat i dette direktivs bilag XV.
          4.       Efter den i artikel 15 omhandlede procedure tilpasses bilag VII med henblik på at integrere den supplerende og
          specifikke information, som eventuelt kræves med hensyn til typegodkendelsescertifikatet for motorer til montering i fartøjer
          på indre vandveje.
          5.       For så vidt angår dette direktiv underkastes enhver hjælpemotor med en motoreffekt på over 560 kW, for så vidt
          angår fartøjer på indre vandveje, de samme krav som trækkraftmotorer."
   5)     Artikel 8 ændres således:
          a)       Overskriften ændres til "markedsføring":
          b)       Stk. 1 affattes således:
                   "1.     Medlemsstaterne kan ikke nægte markedsføring af motorer, uanset om de allerede er monteret, som opfylder
                   kravene i dette direktiv."
          c)       Følgende stykke indføjes efter stk. 2:
                   "2a. Medlemsstaterne udsteder ikke det i Rådets direktiv 82/714/EØF af 4. oktober 1982 om indførelse af tekniske
                   forskrifter for fartøjer på indre vandveje omtalte fællesskabscertifikat for sejlads på indre vandveje til fartøjer, hvis
                   motorer ikke opfylder dette direktivs krav*.
                   _______________________
                   *       EFT L 301 af 28.10.1982, s. 1. Ændret ved tiltrædelsesakten af 2003."
   6)     Artikel 9 ændres således:
          a)       Den indledende sætning i stk. 3 affattes således:
                   "Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af en motortype eller en motorfamilie samt udstedelse af det i bilag
                   VII beskrevne dokument og nægte enhver anden form for typegodkendelse af en mobil ikke-vejgående maskine med
                   monteret motor, som ikke i forvejen er markedsført."
          b)       Følgende stykker indsættes efter stk. 3:
                   "3a.    TYPEGODKENDELSE AF TRIN III A-MOTORER (MOTORER AF KATEGORI H, I, J og K)
                           Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af en motortype eller en motorfamilie samt udstedelse af det i
                           bilag VII beskrevne dokument og skal nægte enhver anden form for typegodkendelse af en mobil ikke-
                           vejgående maskine med monteret motor, som ikke i forvejen er markedsført:
                           –        for kategori H: efter den 30. juni 2005 for andre motorer end motorer, som kører med konstant
                                    hastighed, med en effekt på: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW,
                           –        for kategori I: efter den 31. december 2005 for andre motorer end motorer, som kører med konstant
                                    hastighed, med en effekt på: 75 kW ≤ P < 130 kW,
                           –        for kategori J: efter den 31. december 2006 for andre motorer end motorer, som kører med konstant
                                    hastighed, med en effekt på: 37 kW ≤ P < 75 kW,
 ---pagebreak--- L 146/4     DA                                 Den Europæiske Unions Tidende                                        30.4.2004
              –        for kategori K: efter den 31. december 2005 for andre motorer end motorer, som kører med konstant
                       hastighed, med en effekt på: 19 kW ≤ P < 37 kW
              såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og såfremt emissionen af partikler og forurenede
              luftarter fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabellen i punkt 4.1.2.4 i bilag I.
        3b.  TYPEGODKENDELSE AF TRIN III A-MOTORER, SOM KØRER MED KONSTANT HASTIGHED
              (MOTORKATEGORI H, I, J og K)
              Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af følgende motortyper eller motorfamilier samt udstedelse af
              det i bilag VII beskrevne dokument og skal nægte enhver anden form for typegodkendelse af en mobil ikke-
              vejgående maskine med monteret motor, som ikke i forvejen er markedsført:
              –        for motorer af kategori H, som kører med konstant hastighed: efter den 31. december 2009 for
                       motorer med effekt: 130 kW ≤ P <560 Kw
              –        for motorer af kategori I, som kører med konstant hastighed: efter den 31. december 2009 for motorer
                       med effekt: 75 kW ≤ P <130 kW
              –        for motorer af kategori J, som kører med konstant hastighed: efter den 31. december 2010 for motorer
                       med effekt: 37 kW ≤ P <75 kW
              –        for motorer af kategori K, som kører med konstant hastighed: efter den 31. december 2009 for
                       motorer med effekt: 19 kW ≤ P <37 kW
              såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og såfremt emissionen af forurenende luftarter og
              partikler fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabellen i punkt 4.1.2.4 i bilag I.
        3c.  TYPEGODKENDELSE AF TRIN III B- MOTORER (MOTORKATEGORI L, M, N og P)
              Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af følgende motortyper eller motorfamilier samt udstedelse af
              det i bilag VII beskrevne dokument og skal nægte enhver anden form for typegodkendelse af en mobil ikke-
              vejgående maskine med monteret motor, som ikke i forvejen er markedsført:
              –        for kategori L: efter den 31. december 2009 for andre motorer end motorer, som kører med konstant
                       hastighed, med en effekt på: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW
              –        for kategori M: efter den 31. december 2010 for andre motorer end motorer, som kører med konstant
                       hastighed, med en effekt på: 75 kW ≤ P < 130 kW
              –        for kategori N: efter den 31. december 2010 for andre motorer end motorer, som kører med konstant
                       hastighed, med en effekt på: 56 kW ≤ P < 75 kW
              –        for kategori P: efter den 31. december 2011 for andre motorer end motorer, som kører med konstant
                       hastighed, med en effekt på: 37 kW ≤ P < 56 kW
              såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og såfremt emissionen af forurenende luftarter og
              partikler fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabellen i punkt 4.1.2.5 i bilag I.
        3d.  TYPEGODKENDELSE AF TRIN IV-MOTORER (MOTORKATEGORI Q og R)
              Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af følgende motortyper eller motorfamilier samt udstedelse af
              det i bilag VII beskrevne dokument og skal nægte enhver anden form for typegodkendelse af en mobil ikke-
              vejgående maskine med monteret motor, som ikke i forvejen er markedsført:
              –        for kategori Q: efter den 31. december 2012 for andre motorer end motorer, som kører med konstant
                       hastighed, med en effekt på: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW
              –        for kategori R: efter den 30. september 2013 for andre motorer end motorer, som kører med konstant
                       hastighed, med en effekt på: 56 kW ≤ P < 130 kW
              såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og såfremt emissionen af forurenende partikler og
              luftarter fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabellen i punkt 4.1.2.6 i bilag I.
        3e.  TYPEGODKENDELSE AF TRIN III A-MOTORER, SOM ANVENDES TIL FREMDRIFT AF FARTØJER
              PÅ INDRE VANDVEJE (MOTORKATEGORI V)
              Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af følgende motortyper eller motorfamilier samt udstedelse af
              det i bilag VII beskrevne dokument:
 ---pagebreak--- 30.4.2004     DA                                 Den Europæiske Unions Tidende                                              L 146/5
                -        for kategori V1:1: efter den 31. december 2005 for motorer med en effekt på 37 kW eller derover og
                         et slagvolumen pr. cylinder på under 0,9 liter
                -        for kategori V1:2: efter den 30. juni 2005 for motorer med et slagvolumen pr. cylinder på 0,9 liter
                         eller derover, men under 1,2 liter
                -        for kategori V1:3: efter den 30. juni 2005 for motorer med et slagvolumen pr. cylinder på 1,2 liter
                         eller derover, men under 2,5 liter, og en motoreffekt på: 37 kW ≤ P < 75 kW
                -        for kategori V1:4: efter den 31. december 2006 for motorer med et slagvolumen pr. cylinder på 2,5
                         liter eller derover, men under 5 liter
                -        for kategori V2: efter den 31. december 2007 for motorer med et slagvolumen pr. cylinder på 5 liter
                         eller derover
                såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og såfremt emissionen af forurenende partikler og
                luftarter fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabellen i punkt 4.1.2.4 i bilag I.
          3f.   TYPEGODKENDELSE AF TRIN III A-MOTORER TIL FREMDRIFT AF MOTORVOGNE
                Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af følgende motortyper eller motorfamilier samt udstedelse af
                det i bilag VII beskrevne dokument:
                –        for kategori RC A: efter den 30. juni 2005 for motorer med en effekt på over 130 kW
                såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og såfremt emissionen af forurenende partikler og
                luftarter fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabellen i punkt 4.1.2.4 i bilag I.
          3g.   TYPEGODKENDELSE AF TRIN IIIB-MOTORER TIL FREMDRIFT AF MOTORVOGNE
                Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af følgende motortyper eller motorfamilier samt udstedelse af
                det i bilag VII beskrevne dokument:
                –        for kategori RC B: efter den 31. december 2010 for motorer med en effekt på over 130 kW
                såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og såfremt emissionen af forurenende partikler og
                luftarter fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabellen i punkt 4.1.2.5 i bilag I.
          3h.   TYPEGODKENDELSE AF TRIN III A-MOTORER, SOM ANVENDES TIL FREMDRIFT AF
                LOKOMOTIVER
                Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af følgende motortyper eller motorfamilier samt udstedelse af
                det i bilag VII beskrevne dokument:
                –        for kategori RL A: efter den 31. december 2005 for motorer med en effekt på: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW
                –        for kategori RH A: efter den 31. december 2007 for motorer med en effekt på: 560 kW < P
                såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og såfremt emissionen af forurenende partikler og
                luftarter fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabellen i punkt 4.1.2.4 i bilag I. Bestemmelserne i dette
                stykke finder ikke anvendelse på de anførte motortyper og motorfamilier, såfremt der er indgået en kontrakt
                om køb af motoren før ..............*, og såfremt motoren er markedsført senest to år efter den dato, der gælder
                for den relevante kategori af lokomotiver.
          ___________________
          *     Datoen for dette direktivs ikrafttræden.
          3i.   TYPEGODKENDELSE AF TRIN III B-MOTORER, SOM ANVENDES I LOKOMOTIVER
                Medlemsstaterne skal nægte typegodkendelse af følgende motortyper eller motorfamilier samt udstedelse af
                det i bilag VII beskrevne dokument:
                –        kategori R B: efter den 31. december 2010 for motorer med en effekt på over 130 kW
                såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og såfremt emissionen af forurenende partikler og
                luftarter fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabellen i punkt 4.1.2.5 i bilag I. Bestemmelserne i dette
                punkt finder ikke anvendelse på de anførte motortyper og motorfamilier, såfremt der er indgået en kontrakt
                om køb af motoren før ...........*, og såfremt motoren er markedsført senest to år efter den dato, der gælder for
                den relevante kategori af lokomotiver.
          ___________________
          *     Datoen for dette direktivs ikrafttræden."
 ---pagebreak--- L 146/6          DA                                   Den Europæiske Unions Tidende                                           30.4.2004
        c) Stk. 4 ændres således:
           i)      Overskriften til stk. 4 affattes således:
                   "MARKEDSFØRING OG MOTORPRODUKTIONSDATO"
        d) Følgende stykke indsættes:
           "4a. Bortset fra maskiner og motorer til eksport til tredjelande tillader medlemsstaterne, uden at det berører artikel
           7a og artikel 9, stk. 3, litra g), og stk. 3, litra h), efter nedenanførte datoer kun markedsføring af motorer, uanset om
           de allerede er monteret i en maskine, hvis de opfylder kravene i dette direktiv, og hvis motoren er godkendt i en af
           kategorierne i stk. 2 eller 3."
                   "Trin III A-motorer bortset fra motorer, der kører med konstant hastighed
                   –        for kategori H: 31. december 2005
                   –        for kategori I: 31. december 2006
                   –        for kategori J: 31. december 2007
                   –        for kategori K: 31. december 2006
                   Trin III A-motorer til fartøjer på indre vandveje
                   –        for kategori V1:1: 31. december 2006
                   –        for kategori V1:2: 31. december 2006
                   –        for kategori V1:3: 31. december 2006
                   –        for kategori V1:4: 31. december 2008
                   –        for kategori V2: 31. december 2008.
                   Trin III A-motorer, der kører med konstant hastighed
                   –        for kategori H: den 31. december 2010
                   –        for kategori I: den 31. december 2010
                   –        for kategori J: den 31. december 2011
                   –        for kategori K: den 31. december 2010.
                   Trin III A-motorvognsmotorer
                   –        for kategori RC A: den 31. december 2005.
                   Trin III A-lokomotivmotorer
                   –        for kategori RL A: den 31. december 2006
                   –        for kategori RH A: den 31. december 2008.
                   Trin III B-motorer, bortset fra motorer, der kører med konstant hastighed
                   –        kategori L: 31. december 2010
                   –        kategori M: 31. december 2011
                   –        kategori N: 31. december 2011
                   –        kategori P: den 31. december 2012.
                   Trin III B-motorvognsmotorer
                   –        for kategori RC B: den 31. december 2011.
                   Trin III B-lokomotivmotorer
                   –        for kategori R B: den 31. december 2011.
                   Trin IV-motorer, bortset fra motorer, der kører med konstant hastighed
                   –        for kategori Q: den 31. december 2013
                   –        for kategori R: den 30. september 2014.
                   For hver kategori vil ovenstående krav blive udskudt i to år for motorer, der er produceret inden den angivne
                   dato.
                   Den tilladelse, der er meddelt for ét trin af emissionsgrænseværdier, udløber ved den obligatoriske
                   gennemførelse af næste trin af grænseværdier."
 ---pagebreak--- 30.4.2004               DA                                  Den Europæiske Unions Tidende                                              L 146/7
          e)      Følgende stykke tilføjes:
                  "4b.     Mærkning om førtidig opfyldelse af kravene for trin IIIA, IIIB og IV.
                  For motortyper eller motorfamilier, der overholder grænseværdierne i tabellen i punkt 4.1.2.4, 4.1.2.5 og 4.1.2.6 i
                  bilag I, før de frister, der er anført i denne artikels stk. 4, tillader medlemsstaterne en særlig mærkning, hvoraf det
                  fremgår, at det pågældende udstyr overholder de fastsatte grænseværdier før den fastsatte dato."
   7)     Artikel 10 ændres som følger:
          a)      Stk. 1 og 1a erstattes af følgende:
                  "1.      Kravene i artikel 8, stk. 1 og stk. 2 og i artikel 9a, stk. 5, gælder ikke for:
                  –        motorer der anvendes af forsvaret
                  –        motorer, der er undtaget i henhold til stk. 1a og 2
                  –        motorer til brug i maskiner, der primært anvendes til søsætning og bjærgning af redningsbåde
                  –        motorer til brug i maskiner, der primært anvendes til søsætning og bjærgning af fartøjer, der søsættes fra
                           stranden.
                  1a.      Uden at det berører artikel 7a og artikel 9, stk. 3, litra g) og h), skal erstatningsmotorer undtagen motorer til
                  brug i motorvogne, lokomotiver og til fremdrift af fartøjer i indre vandveje, overholde de grænseværdier, som den
                  motor, der erstattes, skulle overholde, da den oprindeligt blev markedsført.
                  Teksten "ERSTATNINGSMOTOR" skal fremgå af mærkning på motoren eller indsættes i instruktionsbogen."
          b)      Følgende stykker tilføjes:
                  "5.      Motorer kan markedsføres under en "fleksibel ordning" efter bestemmelserne i bilag XIII.
                  6.       Stk. 2 finder ikke anvendelse på motorer, der skal installeres i fartøjer, som anvendes på indre vandveje.
                  7.       Medlemsstaterne tillader markedsføring af motorer som defineret under A, nr. i) og A, nr. ii) i bilag I, i
                  henhold til "fleksibilitetsordningen" efter bestemmelserne i bilag XIII."
   8)     Bilagene ændres som følger:
          a)      Bilag I, III, V, VII og XII ændres i overensstemmelse med bilag I til dette direktiv.
          b)      Bilag VI affattes som angivet i bilag II til dette direktiv.
          c)      Der tilføjes et nyt bilag XIII som angivet i bilag III til dette direktiv.
          d)      Der tilføjes et nyt bilag XIV som angivet i bilag IV til dette direktiv.
          e)      Der tilføjes et nyt bilag XV som angivet i bilag IV til dette direktiv
          og listen over eksisterende bilag ændres i overensstemmelse hermed.
                                                                     Artikel 2
   Kommissionen skal senest den 31. december 2007:
   a)     tage sine skøn over emissioner fra samtlige mobile ikke-vejgående maskiner op til fornyet overvejelse og specielt undersøge
          potentielle krydschecks- og korrektionsfaktorer
   b)     gennemgå den tilgængelige teknik, herunder også cost-benefits, med henblik på bekræftelse af trin IIIB og IV-
          grænseværdierne og vurdering af det eventuelle behov for yderligere fleksible ordninger, undtagelser eller senere
          ikrafttrædelsesdatoer for visse typer udstyr eller motorer og også medtage motorer, der er installeret i mobile ikke-vejgående
          maskiner med sæsonbetingede anvendelser
   c)     vurdere anvendelse af testcykler for motorer i motorvogne og lokomotiver og, for så vidt angår motorer i lokomotiver, cost-
          benefits ved en yderligere begrænsning af emissionsgrænseværdierne med henblik på anvendelse af teknologi til
          efterbehandling af NOx
   d)     vurdere behovet for at indføre et ekstra sæt grænseværdier for fartøjer på indre vandveje under hensyntagen til den tekniske
          og økonomiske gennemførlighed af alternative sekundære muligheder for udslipsreduktion gennem en sådan anvendelse
 ---pagebreak--- L 146/8                    DA                                 Den Europæiske Unions Tidende                                          30.4.2004
    e)       vurdere behovet for at indføre emissionsgrænseværdier for motorer under 19 kW og over 560 kW
    f)       undersøge, om der er brændstoffer til rådighed af den art, som teknologierne kræver for at opfylde kravene for trin IIIB- og
             IV
    g)       undersøge, under hvilke driftsforhold det kan tillades, at en motor overskrider de maksimale emissionsgrænseværdier, der er
             fastsat i punkt 4.1.2.5 og 4.1.2.6a i bilag I og når det er hensigtsmæssigt fremlægge forslag om tilpasning af direktivet efter
             proceduren i artikel 15 i direktiv 97/68/EF
    h)       vurdere behovet for et system for afprøvning af maskiner i brug med henblik på at fastslå, om de overholder kravene, og
             undersøge forskellige muligheder for at indføre et sådant system
    i)       overveje detaljerede bestemmelser med henblik på at forhindre forsøg på at opnå ukorrekte resultater af testcyklus eller helt
             springe den over ("cycle beating" and cycle by-pass)
    og, i givet fald, fremlægge forslag for Europa-Parlamentet og Rådet.
                                                                      Artikel 3
    1.       Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest
    den ...*. De underretter straks Kommissionen herom.
    Disse love og administrative bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved
    offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
    2.       Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale forskrifter, som de udsteder på det område, der er
    omfattet af dette direktiv.
                                                                      Artikel 4
    Medlemsstaterne fastsætter de sanktioner, der skal anvendes ved overtrædelse af de nationale bestemmelser, som vedtages i henhold
    til dette direktiv, og træffer alle nødvendig foranstaltninger for at gennemføre sådanne sanktioner. De fastsatte sanktioner skal være
    effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og være afskrækkende. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen disse
    bestemmelser senest den ...* og indberetter eventuelt senere ændringer heraf så hurtigt som muligt.
                                                                      Artikel 5
    Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
                                                                      Artikel 6
    Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.
    Udfærdiget i Strasbourg, den 21. april 2004
                        På Europa-Parlamentets vegne                                              På Rådets vegne
                                      P. COX                                                        D. ROCHE
                                     Formand                                                          Formand
    *
             12 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.
    *
             12 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.
 ---pagebreak--- 30.4.2004              DA                                  Den Europæiske Unions Tidende                                              L 146/9
                                                                  BILAG I
   1.     BILAG I ÆNDRES SÅLEDES:
   1)     AFSNIT I AFFATTES SÅLEDES:
          a)     Punkt A, afsnit 1, affattes således:
                 "A.      Maskiner skal være beregnede og egnede til at bevæge sig eller blive fremdrevet på eller uden for vej og
                         have:
                         i)      en motor med kompressionstænding og en nettoeffekt, jf. punkt 2.4, på mindst 19 kW og højst 560
                                 kW, som kører med vekslende hastighed og ikke med én konstant hastighed
                         eller
                         ii)     en motor med kompressionstænding og en nettoeffekt, jf. punkt 2.4, på mindst 19 kW og højst 560
                                 kW, som kører med konstant hastighed. Grænserne finder først anvendelse fra den 31. december 2006
                         eller
                         iii)    en benzindrevet gnisttændingsmotor, hvis nettoeffekt, jf. punkt 2.4, er højst 19 Kw
                         eller
                         iv)     motorer beregnet til fremdrift af motorvogne, som er selvdrevne køretøjer på skinner, navnlig
                                 beregnet til transport af gods og/eller passagerer
                         eller
                         v)      motorer beregnet til fremdrift af lokomotiver, som er selvdrevne udstyr på skinner, som er beregnet til
                                 at flytte eller fremdrive vogne, som er beregnet til at transportere gods, passagerer eller andet udstyr,
                                 men som ikke selv er beregnet til at transportere gods, passagerer (andre end dem, som står for driften
                                 af lokomotivet) eller andet udstyr. Hjælpemotorer eller motorer beregnet at drive udstyr til
                                 vedligeholdelse eller bygningsarbejder på skinner klassificeres ikke under dette punkt, men under
                                 punkt A, nr. i)."
          b)     Punkt B affattes således:
                 "B. Skibe, bortset fra fartøjer på indre vandveje"
          c)     Punkt C udgår.
   2)     Punkt 2 ændres således:
          a)     Følgende indsættes:
                 "2.8a:          ved "volumen mindst 100m3" for fartøjer bestemt til brug på indre vandveje forstås fartøjets volumen,
                                 beregnet efter formlen LxBxT, hvor "L" er skrogets største længde uden ror eller bovspryd, "B” er
                                 skrogets største bredde, målt til den ydre kant af skrogets yderklædning (uden skovlhjul, fenderbælte
                                 osv.), og "T" er den lodrette afstand fra skrogets laveste punkt i siden eller kølen til vandlinjen ved
                                 maksimal last.
                 2.8b:           ved "gyldigt besigtigelses- eller sikkerhedscertifikat" forstås
                                 a)       et certifikat, som godtgør overensstemmelsen med Konventionen af 1974 om sikkerhed for
                                          menneskeliv til søs (SOLAS) som ændret, eller tilsvarende, eller
                                 b)       et certifikat, som godtgør overensstemmelsen med den internationale konvention af 1966 om
                                          lastelinjer (som ændret), og et IOPP-certifikat, som godtgør overensstemmelsen med den
                                          internationale konvention af 1973 om forebyggelse af forurening fra skibe (MARPOL) (som
                                          ændret).
                 "2.8c:          "manipulationsanordning" : enhver anordning, som måler, registrerer eller reagerer på driftsvariabler
                                 med henblik på at aktivere, modulere, forsinke eller deaktivere driften af en del af
                                 emissionskontrolsystemet, og som derved reducerer dets effektivitet under mobile ikke-vejgående
                                 maskiners normale brugsforhold, medmindre anvendelsen af en sådan anordning i væsentlig grad er
                                 medtaget i emissionsprøvens godkendelsesprocedure.
                 2.8d:           "irrationel emissionskontrolstrategi": enhver strategi eller foranstaltning, som resulterer i en
                                 nedsættelse af effektiviteten af emissionskontrolsystemet under normal kørsel til under det niveau, der
                                 er forventet ved den anvendte emissionsprøve."
 ---pagebreak--- L 146/10             DA                               Den Europæiske Unions Tidende                                          30.4.2004
           b)   Følgende punkt indsættes:
                "2.17         "testcyklus", en sekvens af testpunkter, der hver er karakteriseret ved en bestemt hastighed og et
                              bestemt drejningsmoment, som motoren skal overholde henholdsvis i stationær funktionsmåde
                              (NRSC-prøve) og under overgangsbetingelser (NRTC-prøve);
           c)   Punkt 2.17 omnummereres til 2.18 og affattes således:
                "2.18.                 Symboler og forkortelser
                2.18.1.                Symboler for testparametre
     Symbol        Enhed        Betegnelse
     A/Fst         -            Støkiometrisk luft/brændstofforhold
     AP            m²           Tværsnitsareal af isokinetisk prøvetagningssonde
     AT            m²           Udstødningsrørets tværsnitsareal
     Gennemsnit                 Vægtet gennemsnit af :
                   m3/h          –volumetrisk strømningshastighed
                   kg/h         – masseflow
     C1            -            Kulbrinteækvivalenter med ét kulstofatom
     Cd            -            SSV-systemets udstrømningsfaktor
     Konc          ppm          Koncentration (med den pågældende komponent angivet som suffiks)
                   Vol %
     Concc         ppm          Baggrundskorrigeret koncentration
                   Vol %
     Concd         ppm          Koncentration af det forurenende stof, målt i fortyndingsluften
                   Vol %
     Conce         ppm Vol %    Koncentration af det pågældende forurenende stof, målt i den fortyndede udstødningsgas
     d             m            Diameter
     DF            -            Fortyndingsfaktor
     fa            -            Laboratoriets atmosfærefaktor
     GAIRD         kg/h         Massestrøm af indsugningsluft, tør basis
     GAIRW         kg/h         Massestrøm af indsugningsluft, våd basis
     GDILW         kg/h         Massestrøm af fortyndingsluft, våd basis
     GEDFW         kg/h         Ækvivalent massestrøm af fortyndet udstødningsgas, våd basis
     GEXHW         kg/h         Massestrøm af udstødningsgas, våd basis
     GFUEL         kg/h         Massestrøm af brændstof
     GSE           kg/h         Massestrøm af udstødningsgas, udtaget som prøve
     GT            cm3/min      Sporgasstrøm
     GTOTW         kg/h         Massestrøm af fortyndet udstødningsgas, våd basis
     Ha            g/kg         Indsugningsluftens absolutte fugtindhold
     Hd            g/kg         Absolut fugtindhold i fortyndingsluft
     HREF          g/kg         Referenceværdi af absolut fugtighed (10,71 g/kg)
     i             -            Indeks, der angiver den enkelte sekvens (for NRSC-prøve)
                                 eller en øjeblikkelig værdi (for NRTC-prøve)
     KH            -            Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx
     Kp            -            Fugtighedskorrektionsfaktor for partikler
     KV            -            CFV-kalibreringsfunktion
     KW,a          -            Omregningsfaktor for indsugningsluft fra tør til våd basis
     KW,d          -            Omregningsfaktor for fortyndingsluft fra tør til våd basis
     KW,e          -            Omregningsfaktor for fortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis
     KW,r          -            Omregningsfaktor for ufortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis
     L              %           Drejningsmoment angivet som procent af største drejningsmoment for testhastigheden
     Md            mg           Masse af udskilte partikler fra fortyndingsluft
     MDIL          kg           Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem partikelprøvetagningsfiltre
     MEDFW         kg           Masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem hele cyklen
     MEXHW         kg           Total massestrøm af udstødningsgas gennem hele cyklen
     Mf            mg           Masse af udskilte partikler
     Mf,p          mg           Masse af udskilte partikler på primære filter
     Mf,b          mg           Masse af udskilte partikler på sekundære filter
     Mgas          g            Total masse af forurenende luftarter gennem hele cyklen
     MPT           g            Total masse af partikler gennem hele cyklen
 ---pagebreak--- 30.4.2004         DA                      Den Europæiske Unions Tidende                                            L 146/11
     Symbol   Enhed  Betegnelse
     MSAM     kg     Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem partikelprøvetagningsfiltre
     MSE      kg     Masse af udstødningsprøvegas gennem hele cyklen
      MSEC    kg     Masse af sekundær fortyndingsluft
     MTOT     kg     Total masse af dobbelt fortyndet udstødningsgas gennem hele cyklen
     MTOTW    kg     Total masse, på våd basis, af fortyndet udstødningsgas gennem hele cyklen
      MTOTW,I kg     Øjeblikkelig massestrøm, på våd basis, af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen
     mass     g/h    Indeks, som angiver massestrøm af emissioner
     NP       -      Samlet antal omdrejninger af PDP i løbet af cyklen
     nref     min-1  Referencemotorhastighed for NRTC-test
     nsp      s-2    Differentialkoefficienten af motorhastigheden
     P        kW     Bremseeffekt, ukorrigeret
     p1       kPa    Tryk til under atmosfæretryk ved pumpeindgangen af PDP
     PA       kPa    Absolut tryk
     Pa       kPa    Mætningsdamptryk
                     (ISO 3046: psy=PSY test, omgivende)
     PAE      kW     Nominel total effekt optaget af hjælpeudstyr, der er monteret med henblik på prøvningen og ikke
                     kræves efter punkt 2.4 i dette bilag
     PB       kPa    Totalt atmosfæretryk (ISO 3046:
                     Px=PX Omgivende tryk på prøvested
                     Py=PY Omgivende totalt tryk under test)
     pd       kPa    Mætningsdamptryk af fortyndingsluft
     PM       kW     Største målte effekt ved prøvningshastighed under prøvningsbetingelser (jf. bilag VII, tillæg 1).
     Pm       kW     Effekt, målt i prøvebænk
     ps       kPa    Tørt atmosfæretryk
     q        -      Fortyndingsforhold
     Qs       m³/s   CVS-volumenhastighed
     r        -      Forhold mellem tværsnitsareal af isokinetisk sonde og udstødningsrør
     r               Forhold mellem det absolutte statiske tryk ved den subsoniske venturis forsnævring og indgang
     Ra        %     Indsugningsluftens relative fugtighed
     Rd        %     Fortyndingsluftens relative fugtighed
     Re       -      Reynold's tal
     Rf       -      Flammeiondetektorens responsfaktor
     T        K      Absolut temperatur
     t        s      Måletid
     Ta       K      Absolut temperatur af indsugningsluft
     TD       K      Absolut dugpunkttemperatur
     Tref     K      Referencetemperatur af forbrændingsluft: (298 K).
     Tsp      N·m    Ønsket drejningsmoment af overgangscyklus
     t10      s      Tid mellem trin-indgang og 10% af endelig aflæsning
     t50      s      Tid mellem trin-indgang og 50% af endelig aflæsning
     t90      s      Tid mellem trin-indgang og 90% af endelig aflæsning
     ∆ti      s      Tidsinterval for øjeblikkelig CFV-strøm
     V0       m³/rev PDP-volumenhastighed under virkelige forhold
     Wact     kWh    Faktisk arbejde udført i løbet af NRTC-prøvecyklus
     WF       -      Vægtningsfaktor
     WFE      -      Effektiv vægtningsfaktor
     X0       m³/rev Kalibreringskurve for volumenhastighed i PDP-system
     ΘD       kg·m2  Inertimoment af hvirvelstrømsdynamometer
     ß        -      Forholdet mellem diameteren, d, af den subsoniske venturis forsnævring og indgangsrørets
                     indvendige diameter
     "        -      Relativt luft/brændstofforhold, det faktiske luft/brændstofforhold divideret med det
                     støkiometriske luft/brændstofforhold
     "EXH     kg/m³  Udstødningsgassens densitet
 ---pagebreak--- L 146/12                 DA                                 Den Europæiske Unions Tidende                                           30.4.2004
                   2.18.2. Symboler for kemiske komponenter
                                     CH4                                Methan
                                     C 3H 8                             Propan
                                     C 2H 6                             Ethan
                                      CO                                Carbonmonoxid
                                     CO2                                Kuldioxid
                                     DOP                                Dioktylphthalat
                                     H 2O                               Vand
                                      HC                                Kulbrinter
                                     NOx                                Kvælstofoxider
                                      NO                                Kvælstofoxid
                                     NO2                                Kvælstofdioxid
                                      O2                                Oxygen
                                      PT                                Partikler
                                    PTFE                                Polytetrafluorethylen
                   2.18.3. Forkortelser
                             CFV                 Venturi med kritisk strømning
                             CLD                 Kemoluminescensdetektor
                             CI                  Kompressionstænding
                             FID                 Flammeiondetektor
                             FS                  Fuld skala
                             HCLD                Opvarmet Kemoluminescensdetektor
                             HFID                Opvarmet flammeiondetektor
                             NDIR                Ikke-dispersiv infrarød analysator
                             NG                  Naturgas
                             NRSC                Ikke-vejgående stabil cyklus
                             NRTC                Ikke-vejgående overgangscyklus
                             PDP                 Fortrængningspumpe
                             SI                  Gnisttænding
                             SSV                 Subsonisk venturi"
    3)      Punkt 3 ændres således:
            a)     Der indsættes følgende punkt 3.1.4.
                   "3.1.4.          mærkning i overensstemmelse med bilag XIII, hvis motoren markedsføres under bestemmelser
                                    svarende til en fleksibel ordning."
    4)      Punkt 4 ændres således:
            a)     Efter sidste punktum i punkt 4.1 indsættes følgende:
                   "Alle motorer, som udleder udstødningsgasser blandet med vand, udstyres med en forbindelse i motorens
                   udstødningssystem, som placeres under motoren, og inden udstødningen kommer i kontakt med vand (eller enhver
                   andet kølings-/rensningsmateriale) hvad angår den midlertidige installation af gas- eller partikelemissioners
                   testudstyr. Det er vigtigt, at placeringen af denne forbindelse giver mulighed for at udtage en tilstrækkeligt blandet
                   repræsentativ prøve af udstødningen. Denne forbindelse forsynes indvendigt med almindelige rørtråde, som ikke er
                   større end halvanden tomme og lukkes ved hjælp af en prop, når den ikke er i brug (det er tilladt at bruge tilsvarende
                   forbindelser)."
            b)     Der tilføjes følgende punkt:
                   "4.1.2.4.        I trin IIIA må emissionen af kulmonoxid, den samlede emission af kulbrinter og kvælstofoxider og
                                    partikelemissionen ikke være over de i nedenstående tabel angivne værdier:
    Fremdriftsmotorer til andre anvendelser end fartøjer på indre vandveje, lokomotiver og motorvogne:
       Kategori: Nettoeffekt                    Carbonmonoxid             Sum af kulbrinter og kvælstofoxider    Partikler
       (P )                                     (CO)                      (HC+NOx)                               (PT)
       (kW)                                     (g/kWh)                   (g/kWh)                                (g/kWh)
       H: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW                   3,5                       4,0                                    0,2
       I: 75 kW ≤ P < 130 kW                    5,0                       4,0                                    0,3
       J: 37 kW ≤ P <75 kW                      5,0                       4,7                                    0,4
       K: 19 kW ≤ P <37 kW                      5,5                       7,5                                    0,6
 ---pagebreak--- 30.4.2004                 DA                              Den Europæiske Unions Tidende                                            L 146/13
                                            Fremdriftsmotorer til brug i fartøjer på indre vandveje
       Kategori: slagvolumen/nettoeffekt      Carbonmonoxid            Sum af kulbrinter og kvælstofoxider       Partikler
       (SV/P )                                (CO)                     (HC+NOx)                                  (PT)
       (liter pr. cylinder/kW)                (g/kWh)                  (g/kWh)                                   (g/kWh)
       V1:1 SV≤ 0,9 og P≥37 kW                5,0                      7.5                                       0,40
       V1:2 0,9≤SV< 1,2                       5,0                      7.2                                       0,30
       V1:3 1,2≤SV< 2,5                       5,0                      7.2                                       0,20
       V1:4 2,5≤SV< 5                         5,0                      7.2                                       0,20
       V2:1 5≤SV< 15                          5,0                      7.8                                       0,27
       V2:2 15≤SV< 20 og                      5,0                      8.7                                       0,50
       P ≤3300 kW
       V2:3 15≤SV< 20                         5,0                      9,8                                       0,50
       og P≥3300 kW
       V2:4 20≤SV<25                          5,0                      9,8                                       0,50
       V2:5 25≤SV≤ 30                          5,0                     11.0                                      0,50
   Motorer, som anvendes i lokomotiver
       Kategori: Nettoeffekt                    Carbonmonoxid          Sum af kulbrinter og kvælstofoxider       Partikler
       (P )                                     (CO)                   (HC+NOx)                                  (PT)
       (kW)                                     (g/kWh)                (g/kWh)                                   (g/kWh)
       L: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW                   3,5                    4,0                                       0,025
                                                Carbonmonoxid          Kulbrinter            Kvælstofoxider      Partikler
                                                (CO)                   (HC)                  (NOx)               (PT)
                                                (g/kWh)                (g/kWh)               (g/kWh)             (g/kWh)
       RH A: P > 560 kW                         3,5                    0,5                   6,0                 0,2
       RH A motorer med P > 2000 kW og          3,5                    0,4                   7,4                 0,2
       SV>5 l/cylinder
   Motorer, som anvendes i motorvogne:
    Kategori: Nettoeffekt (P )               Carbonmonoxid            Sum af kulbrinter og kvælstofoxider       Partikler (PT)
    (kW)                                     (CO)                     (HC+NOx)                                  (g/kWh)
                                             (g/kWh)                  (g/kWh)
    RC A: 130 kW < P                         3,5                      4,0                                       0,20
                                                                                "
            c)      Følgende punkt indsættes:
                    "4.1.2.5.     I trin III B må emissioner af kulmonoxid, emissioner af kulbrinter og kvælstofoxider (eller den
                                  samlede emission heraf, hvor det er relevant) og partikelemissioner ikke overstige de i nedenstående
                                  tabel angivne værdier:
                                         Motorer til andre anvendelser end fremdrift af lokomotiver
                                                   motorvogne og fartøjer på indre vandveje
       Kategori: Nettoeffekt                     Carbonmonoxid                Kulbrinter              Kvælstofoxider    Partikler
       (P )                                      (CO)                         (HC)                    (NOx)             (PT)
       (kW)                                      (g/kWh)                      (g/kWh)                 (g/kWh)           (g/kWh)
        L: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW                     3,5                         0,19                    2,0                0,025
        M: 75 kW ≤ P < 130 kW                      5,0                         0,19                    3,3                0,025
        N: 56 kW ≤ P <75 kW                        5,0                         0,19                    3,3                0,025
                                                                                Sum af kulbrinter og kvælstofoxider
                                                                                (HC+NOx)
                                                                                (g/kWh)
         P: 37 kW ≤ P < 56 kW                                5,0                                 4,7                         0,025
   Motorer, som anvendes i motorvogne:
     Kategori: Nettoeffekt (P )              Carbonmonoxid            Kulbrinter             Kvælstofoxider    Partikler
     (kW)                                    (CO)                     (HC)                   (NOx)             (PT)
                                             (g/kWh)                  (g/kWh)                (g/kWh)           (g/kWh)
     RC B: 130 kW < P                                  3,5                      0,19                 2,0                  0,025
 ---pagebreak--- L 146/14                 DA                                  Den Europæiske Unions Tidende                                            30.4.2004
    Motorer, som anvendes i lokomotiver:
     Kategori: Nettoeffekt                      Carbonmonoxid           Sum af kulbrinter og kvælstofoxider       Partikler
     (P )                                       (CO)                    (HC+NOx)                                  (PT)
     (kW)                                       (g/kWh)                 (g/kWh)                                   (g/kWh)
     Rådet B: 130 kW < P                        3,5                     4,0                                       0,025
            d)     Følgende punkt indsættes efter punkt 4.1.2.5:
                   "4.1.2.6.       I trin IV må emissioner af kulmonoxid, emissioner af kulbrinter og kvælstofoxider (eller den samlede
                                   emission heraf, hvor det er relevant) og partikelemissioner ikke overstige de i nedenstående tabel
                                   angivne værdier:
                                         Motorer til andre anvendelser end fremdrift af lokomotiver,
                                                    motorvogne og fartøjer på indre vandveje
     Kategori: Nettoeffekt                   Carbonmonoxid             Kulbrinter            Kvælstofoxider     Partikler
     (P )                                    (CO)                      (HC)                  (NOx)              (PT)
     (kW)                                    (g/kWh)                   (g/kWh)               (g/kWh)            (g/kWh)
     Q: 130 kW # P # 560 kW                  3,5                       0,19                  0,4                0,025
     R: 56 kW # P < 130 kW                   5,0                       0,19                  0,4                0,025
            e)     Følgende punkt tilføjes:
                   "4.1.2.7.       Grænseværdierne i punkt 4.1.2.4, 4.1.2.5 og 4.1.2.6 skal være inklusive forringelse, beregnet i
                                   henhold til bilag III, tillæg 5.
                                   I forbindelse med de i punkt 4.1.2.5 og 4.1.2.6 nævnte grænseværdier, der ved alle tilfældigt valgte
                                   belastningsforhold, som henhører under et bestemt kontrolområde med undtagelse af specificerede
                                   forhold for motorer i brug, der ikke er underlagt en sådan bestemmelse, må de emissionsprøver, som
                                   er indsamlet i en periode på kun 30 sek., ikke overstige grænseværdierne i ovenstående tabeller med
                                   mere end 100%. Kontrolområdet, som procentsatsen skal anvendes på, og de udelukkede
                                   driftsbetingelser skal defineres i overensstemmelse med proceduren, der henvises til i artikel 15."
            f)     Punkt 4.1.2.4 omnummereres til 4.1.2.8
    2.      BILAG III ÆNDRES SÅLEDES:
    1)      Punkt 1 ændres således:
            a)     I punkt 1.1 indsættes følgende:
                   "Der beskrives to testcykluser, som finder anvendelse i henhold til bestemmelserne i bilag I, punkt 1:
                   –       NRSC: Ikke-vejgående, stabil cyklus (Non-Road Steady Cycle), som anvendes til trin I, II og IIIA og til
                           motorer, der kører med konstant hastighed, samt til trin IIIB og IV i tilfælde af forurenende luftarter,
                   –       NRTC (ikke-vejgående overgangscyklus (Non-Road Transient Cycle), som skal anvendes til måling af
                           partikelemission for trin IIIB og IV for alle motorer bortset fra motorer, der kører med konstant hastighed.
                           Efter fabrikantens valg kan denne test også anvendes til trin IIIA og til forurenende luftarter i trin IIIB og IV.
                   –       For motorer bestemt til brug i fartøjer på indre vandveje anvendes ISO prøvningsproceduren som foreskrevet
                           ved ISO 8178 - 4:2002 [E] og IMO MARPOL 73/78, Bilag VI (NOx Code)
                   –       For motorer bestemt til fremdrift af motorvogne anvendes en NRSC til måling af forurenende luftarter og
                           partikler for trin III A og III B.
                   –       For motorer bestemt til fremdrift af lokomotiver anvendes en NRSC til måling af forurenende luftarter og
                           partikler for trin III A og III B."
            b)     Følgende punkt tilføjes:
                   "1.3.   Måleprincip
                           De komponenter i motorens udstødning, som skal måles, er dels luftarter (carbonmonoxid, total kulbrinter og
                           kvælstofoxider), dels partikler. Derudover anvendes carbondioxid ofte som sporgas til bestemmelse af
 ---pagebreak--- 30.4.2004             DA                                 Den Europæiske Unions Tidende                                               L 146/15
                         fortyndingsforholdet i delstrøms- og totalstrømsfortyndingssystemerne. God teknisk skik tilsiger
                         rutinemæssig brug af carbondioxid-bestemmelse som et udmærket redskab til detektion af måleproblemer
                         under prøvningen.
                 1.3.1. NRSC-prøve:
                         Under en foreskreven sekvens af kørebetingelser med varm motor skal mængderne af ovennævnte emissioner
                         fra udstødningen måles kontinuerligt ved udtagning af en prøve af den rå udstødningsgas. Testcyklen består
                         af en række hastigheds- og effektforløb, som dækker dieselmotorers typiske arbejdsområde. Under hver af
                         disse sekvenser bestemmes koncentrationen af hver forurenende luftart, udstødningens strømningshastighed
                         og den afgivne effekt, og de målte værdier vægtes. Partikelprøven fortyndes med konditioneret omgivende
                         luft. Gennem hele prøvningsproceduren tages én prøve, som opsamles på passende filtre.
                         Alternativt udtages en prøve på separate filtre, en for hver sekvens, og vægtede resultater for cyklen beregnes.
                         For hvert forurenede stof beregnes den emitterede mængde i gram pr. kilowatt-time som beskrevet i tillæg 3
                         til dette bilag.
                 1.3.2. NRTC-prøve:
                         Overgangs-testcyklussen, der nøje er baseret på driftsforholdene for dieselmotorer i ikke-vejgående maskiner,
                         skal gennemføres to gange:
                         –        Første gang (ikke-opvarmet motor) efter at motoren har opnået stuetemperatur og motorens
                                  kølemiddel- og olietemperatur, systemer til efterbehandling og alle hjælpe-anordninger til
                                  emissionskontrol har stabiliseret sig på et niveau mellem 20 og 30 °C.
                         –        Anden gang (opvarmet motor) efter en tyve minutters ophedning, der starter umiddelbart efter
                                  afslutningen af cyklussen for ikke-opvarmet motor.
                         Under denne prøvningssekvens vil ovennævnte forurenende stoffer bestemmes Ved hjælp af værdierne for
                         motordrejningsmoment og -omdrejningstal, registreret af dynamometeret, integreres effekten med hensyn til
                         tiden gennem testcyklen, hvorved resultatet bliver det arbejde, motoren har udført i testcyklen.
                         Koncentrationerne af luftarterne bestemmes gennem hele cyklen, enten i den rå udstødningsgas ved
                         integration af signalet fra analysatoren efter tillæg 3 til dette bilag, eller i den fortyndede udstødningsgas i et
                         CVS-fuldstrømssystem ved integration eller ved opsamling i sæk efter tillæg 3 til dette bilag. For partikler
                         føres en proportional prøve af den fortyndede udstødnings gennem et filter af foreskreven type, enten ved
                         delstrømfortynding eller fuldstrømfortynding. Alt efter den anvendte metode bestemmes
                         strømningshastigheden af den fortyndede eller ufortyndede udstødningsgas gennem hele cyklen med henblik
                         på beregning af masseemissionen af forurenende stoffer. Sammen med det af motoren udførte arbejde
                         benyttes masseemissionen af hvert forurenende stof til beregning af den emitterede mængde i gram pr.
                         kilowatt-time.
                         Emissioner (g/kWh) måles ved hjælp af startcyklussen for både en ikke-opvarmet og en opvarmet motor.
                         Emissioner, der vægtes sammen, beregnes ved at vægte resultaterne for en ikke-opvarmet motor med 10% og
                         resultaterne for en opvarmet motor med 90%. Resultaterne fra de emissioner, der vægtes sammen, skal svare
                         til normerne.
                         Inden indførelsen af den samlede prøvningssekvens for henholdsvis en ikke-opvarmet og en opvarmet motor
                         skal symbolerne (Bilag I, punkt 2.18), prøvningssekvensen (Bilag III) og beregningsligninger (Bilag III -
                         tillæg III) ændres i henhold til den procedure, der henvises til i artikel 15."
   2)     Punkt 2 ændres som følger:
          a)     Afsnit 2.2.3 affattes således:
                 "2.2.3. Motorer med køling af motorens ladeluft
                                  Ladelufttemperaturen skal registreres og må ved den angivne nominelle hastighed og fuld belastning
                                  ikke afvige mere end $ 5 K fra den af fabrikanten foreskrevne maksimale ladelufttemperatur.
                                  Kølemidlets temperatur skal være mindst 293 K (20 °C).
                                  Anvendes testsystem eller udvendig blæser, må ladelufttemperaturen ved motorhastigheden svarende
                                  til motorens mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige ± 5 K fra den angivne maksimale
                                  ladelufttemperatur. Ladeluftkølerens kølemiddeltemperatur og kølemiddelstrømningshastighed, der er
                                  indstillet på ovennævnte værdier, må ikke ændres gennem hele testcyklen. Ladeluftkølerens volumen
                                  skal være baseret på god teknisk skik og typiske anvendelser af køretøj/maskine.
                                  Om ønsket kan indstilling af ladeluftkøleren ske i henhold til SAE J 1937 som offentliggjort i januar
                                  1995."
 ---pagebreak--- L 146/16              DA                                Den Europæiske Unions Tidende                                             30.4.2004
         b)     Teksten i punkt 2.3 affattes således:
                "Prøvemotorens luftindtagssystem skal være forsynet med en forsnævring, der inden for $ 300 Pa svarer det til den af
                fabrikanten angivne værdi for et rent luftfilter ved driftsbetingelser, der af fabrikanten angives at svare til maksimal
                luftindstrømning. Forsnævringerne indstilles ved mærkehastighed og fuld belastning. Der kan anvendes et testsystem,
                forudsat at dette svarer til motorens faktiske driftsbetingelser."
         c)     Teksten i punkt 2.4 Motorens udstødningssystem, affattes således:
                Prøvemotorens udstødningssystem skal have et modtryk, som hejst afviger $ 650 Pa fra den værdi der af fabrikanten
                angives at resultere i den specificerede maksimale effekt.
                Har motoren anordning til efterbehandling af udstødningsgassen, skal udstødningsrøret have samme diameter som
                det, der anvendes mindst fire rørdiametre oven for indgangen til den udvidelse, som indeholder
                efterbehandlingsenheden. Afstanden fra udstødningsmanifoldflange eller turboladerudgang til
                efterbehandlingsenheden skal være den samme som i den udformning, som er opstillet af fabrikanten eller inden for
                de afstandsspecifikationer, han har angivet. Udstødningens modtryk eller indsnævring skal overholde samme kriterier
                som ovenfor angivet og kan være indstillet ved hjælp af en ventil. Efterbehandlingsenheden kan være afmonteret
                under forprøver og under registrering af motorens data og kan erstattes med en tilsvarende beholder med inaktiv
                katalysatorbærer."
         d)     Punkt 2.8 udgår.
    3)   Punkt 3 ændres således:
         a)     Overskriften for punkt 3 ændres til følgende:
                "3.     PRØVEKØRSEL (NRSC-TEST)"
         b)     Følgende punkt indsættes:
                "3.1.   Bestemmelse af dynamometerets indstilling
                        Grundlaget for måling af den specifikke emission er den ukorrigerede bremseeffekt i henhold til ISO 14396:
                        2002.
                        Udstyr, som kun er nødvendigt til betjening af maskinen og kan monteres på denne, skal være afmonteret
                        under prøvningen. Følgende liste er ikke udtømmende og gives som eksempel:
                        –       trykluftskompressor til bremser
                        –       kompressor til servostyring
                        –       kompressor til aircondition
                        –       pumper til hydrauliske aktuatorer.
                        For udstyr, som ikke er blevet afmonteret, skal den ved prøvningshastighederne optagne effekt bestemmes
                        med henblik på beregning af dynamometerindstillingen, bortset fra motorer, hvor sådant udstyr indgår som en
                        integrerende del af motoren (som f.eks. ventilatorer på luftkølede motorer).
                        Modstanden ved motorens luftindtag og modtrykket i udstødningsrøret skal være indstillet svarende til de af
                        fabrikanten angivne øvre grænser i overensstemmelse med punkt 2.3 og 2.4.
                        De maksimale værdier af drejningsmomentet ved de foreskrevne afprøvningshastigheder findes
                        eksperimentelt, således at størrelsen af drejningsmomentet ved de foreskrevne prøvningssekvenser kan
                        beregnes. For motorer, der ikke er beregnet til at arbejde ved forskellige omdrejningshastigheder med største
                        drejningsmoment, skal det maksimale drejningsmoment ved prøvningshastighederne angives af fabrikanten.
                        Motorens indstilling beregnes for hver prøvningssekvens ved hjælp af formlen:
                              "                    L %
                         S * # "PM ( PAE #x            & ) PAE
                              $                  100 '
 ---pagebreak--- 30.4.2004               DA                                 Den Europæiske Unions Tidende                                              L 146/17
                           Såfremt følgende betingelse er opfyldt:
                            PAE
                                  " 0,03
                            PM
                           kan størrelsen PAE kontrolleres af den tekniske tjeneste, der meddeler typegodkendelse.
          c)      Punkt 3.1 – 3.3 omnummereres til 3.2-3.4
          d)      Punkt 3.4 omnummereres til 3.5 og affattes således:
                  "3.5.    Indstilling af fortyndingsforholdet
                           Systemet til partikeludskillelse startes; systemer med enkelt filter skal arbejde med omføring (bypass), mens
                           systemer med flere filtre kan arbejde med omføring. Fortyndingsluftens baggrundskoncentration af partikler
                           kan bestemmes ved, at fortyndet luft ledes gennem filtrene. Anvendes filtreret fortyndingsluft, kan der
                           foretages en enkelt måling enten før, under eller efter prøvens udførelse. Hvis fortyndingsluften ikke filtreres,
                           skal målingen foretages på én prøve, som udtages gennem hele testens varighed.
                           Fortyndingsluften indstilles således, at filteroverfladens temperatur er mellem 315 K (42 °C) og 325 K (52
                           °C) i hver prøvningssekvens. Det totale fortyndingsforhold skal være mindst fire.
                           Bemærkning: til steady-state metoden kan filterets temperatur holdes på den maksimale temperatur på 325 K
                           (52 °C) eller derunder i stedet for at overholde temperaturområdet 42 °C 52 °C.
                           Til metoderne med enkelt filter og flere filtre skal massestrømmen af prøvegas gennem filteret holdes på en
                           konstant andel af massestrømmen af fortyndet udstødningsgas, hvilket gælder totalstrømssystemer i alle
                           prøvningssekvenser. Dette masseforhold skal holdes inden for ± 5% af gennemsnitsværdien for hver
                           prøvningssekvens, for systemer uden mulighed for omføring (bypass) dog ikke de første 10 sekunder af hver
                           prøvningssekvens. For delstrømsfortyndingssystemer med enkelt filter skal massestrømmen gennem filteret
                           være konstant inden for ± 5% af gennemsnittet for prøvningssekvensen, for systemer uden mulighed for
                           omføring dog ikke de første 10 sekunder af hver prøvningssekvens.
                           For systemer reguleret af koncentrationen af CO2 eller NOx skal fortyndingsluftens koncentration af
                           henholdsvis CO2 eller NOx måles ved begyndelsen og slutningen af hver prøve. Ved måling af
                           fortyndingsluftens baggrundskoncentration af CO2 eller NOx må start- og slutværdierne ikke afvige mere end
                           henholdsvis 100 ppm og 5 ppm indbyrdes.
                           Anvendes et analysesystem med fortynding af udstødningsgassen, skal de relevante
                           baggrundskoncentrationer bestemmes, ved at der udtages fortyndingsluft i en opsamlingssæk gennem hele
                           prøvesekvensen.
                           Baggrundskoncentrationen kan måles kontinuert (uden prøveopsamlingssæk) i mindst tre punkter - ved
                           begyndelsen, ved slutningen og nær midten af prøvningscyklen - og gennemsnittet heraf beregnes. På
                           fabrikantens begæring kan baggrundsmålinger udelades."
          e)      De nuværende punkter 3.5-3.6 omnummereres til 3.6-3.7
          f)      Punkt 3.6.1 affattes således:
                  "3.7.1. Specifikation af udstyr i henhold til bilag I, del 1A:
                  3.7.1.1. Specifikation A.
                                    For motorer omfattet af del 1A(i) og A(iv) i bilag I skal følgende 8-sekvensers cyklus1følges ved
                                    betjening af dynamometeret på prøvemotoren:
       Sekvens nr.                 Motorhastighed                      Belastning                            Vægtningsfaktor
       1                           Nominel                             100                                   0,15
       2                           Nominel                             75                                    0,15
       3                           Nominel                             50                                    0,15
       4                           Nominel                             10                                    0,10
       5                           Mellemhastighed                     100                                   0,10
       6                           Mellemhastighed                     75                                     0,10
       7                           Mellemhastighed                     50                                    0,10
       8                           Tomgang                             ---                                   0,15
   1
          Bemærkning 2 ændres som følger: Identisk med C1-cyklus beskrevet i punkt 8.3.1.1 i standarden ISO8178-4: 2002(E).
 ---pagebreak--- L 146/18               DA                                  Den Europæiske Unions Tidende                                             30.4.2004
                  3.7.1.2. Specifikation B.
                                   For motorer omfattet af punkt 1A(ii) i bilag I skal følgende 5-sekvensers cyklus1 følges ved
                                   anvendelse af dynamometeret på prøvemotoren:
       Sekvens nr.                Motorhastighed                       Belastning                           Vægtningsfaktor
       1                          Nominel                              100                                  0,05
       2                          Nominel                              75                                   0,25
       3                          Nominel                              50                                   0,30
       4                          Nominel                              25                                   0,30
       5                          Nominel                              10                                   0,10
                  Belastningstallene er angivet som procent af drejningsmomentet svarende til den primæreffekt, der er til rådighed
                  under en sekvens med varierende effekt, og kan afgives i et ubegrænset antal timer årligt mellem de angivne
                  vedligeholdelsesterminer og under de angivne omgivelsesbetingelser, når vedligeholdelse udføres som foreskrevet af
                  fabrikanten.3.7.1.3      Specifikation C.
                                   For motorer bestemt til fremdrift1 af fartøjer på indre vandveje anvendes ISO prøvningsproceduren
                                   som foreskrevet ved ISO 81784:2002 (E) og IMO MARPOL 73/78, Bilag VI (NOx Code).
                                   Fremdriftsmotorer, der fungerer ud fra en linje, der afgrænser området med positivt drejningsmoment
                                   for rotor med fast bladindstilling, skal testes ved hjælp af et dynamometer ud fra følgende 4-
                                   sekvensers steady-state cyklus2, som er udviklet til at være repræsentativ for kommercielle marine
                                   dieselmotorer i brug:
                                   Sekvens nr. Motor-hastighed Belastning                     Vægtningsfaktor
                                   1              100%                100                     0,20
                                                  (Nominel)
                                   2              91%                 75                      0,50
                                   3              80%                 50                      0,15
                                   4              63%                 25                      0,15
                                   Motorer, der anvendes til fartøjer på indre vandveje, og som kører med konstant hastighed og har
                                   rotorer med variabel bladstigning eller elektrisk tilkoblede rotorer, skal testes ved hjælp af et
                                   dynamomiter ud fra følgende 4-sekvensers steady-state cyklus3, der indeholder samme belastnings-
                                   og vægtningsfaktorer som ovenstående cyklus, men har en nominel motorhastighed i hver sekvens:
                                   Sekvens nr. Motor-             Belast-ning Vægtningsfaktor
                                                  hastighed
                                   1              Nominel         100              0,20
                                   2              Nominel         75               0,50
                                   3              Nominel         50               0,15
                                   4              Nominel         25               0,15
                                   ____________________
                                   1       Hjælpemotorer, der kører med fast hastighed, skal certificeres med ISO D2-driftscyklussen,
                                           dvs. den 5-sekvensers steady-state cyklus, der er specificeret i ovenstående punkt 3.7.1.2,
                                           mens hjæpemotorer, der kører med varierende hastighed, skal certificeres med ISO C1-
                                           driftscyklussen, dvs. den 8-sekvensers steady-state cyklus, der er specificeret i ovenstående
                                           punkt 3.7.1.1.
                                   2       Identisk med E3-cyklussen, der er beskrevet i punkt 8.5.1, 8.5.2 og 8.5.3 i ISO8178-4:
                                           2002(E)-normen. De fire sekvenser er baseret på en gennemsnitlig linje, der afgrænser
                                           området med positivt drejningsmoment, og er bestemt til målinger under brug.
                                   3       Identisk med E2-cyklussen, der er beskrevet i punkt 8.5.1, 8.5.2 og 8.5.3 i ISO8178-4:
                                           2002(E)- normen.
    1
          Bemærkning 2 ændres som følger: Identisk med D2-cyklus beskrevet i punkt 8.4.1 i standarden ISO8178-4: 2002(E).
 ---pagebreak--- 30.4.2004               DA                                Den Europæiske Unions Tidende                                            L 146/19
                          3.7.1.4. Specifikation D
                                           For motorer omfattet af punkt 1A(v) i bilag I skal følgende 3-sekvensers cyklus1 følges ved
                                           anvendelse af dynamometeret på prøvemotoren:
                                           Sekvens nr. Motor-hastighed     Belast-      Vægtningsfakto
                                                                           ning         r
                                           1            Nominel            100          0,25
                                           2            I mellemområdet 50              0,15
                                           3            Tomgang            -            0,60
                                           ____________________
                                           1      Identisk med F-cyklussen, der er beskrevet i ISO8178-4: 2002(E)."
          g)     Afsnit 3.7.3 affattes således:
                 "Prøvningssekvensen påbegyndes. Rækkefølgen ved udførelse af prøverne skal svare til sekvensnumrene ved de
                 ovenfor beskrevne prøvningscykler.
                 I de enkelte sekvenser i den givne prøvningscyklus skal den foreskrevne hastighed holdes med en nøjagtighed på ±
                 1% af den nominelle hastighed, dog ikke over ± 3 min-1, med undtagelse af normal tomgang, der skal være inden for
                 de af fabrikanten angivne tolerancer. Det foreskrevne drejningsmoment skal holdes således, at gennemsnittet over
                 måleperioden er inden for ± 2% af det største drejningsmoment ved prøvningshastigheden.
                 Til hvert målepunkt kræves et mindste tidsrum på ti minutter. Kræver prøvetagningen længere tid til indsamling af et
                 tilstrækkeligt kvantum partikler på målefilteret, kan prøvningstidsrummet udvides efter behov.
                 Varigheden af det pågældende regime skal registreres og angives i rapporten.
                 Koncentrationerne af forurenende luftarter måles og registreres i de sidste tre minutter af den pågældende sekvens.
                 Partikelindsamlingen og målingen af forurenende luftarter må ikke begynde, før motoren er stabiliseret som fastlagt
                 af fabrikanten, og de skal afsluttes samtidig.
                 Brændstoftemperaturen skal måles ved brændstofindsprøjtningspumpens indtag eller som angivet af fabrikanten, og
                 målestedet skal registreres."
          h)     Det nuværende punkt 3.7 omnummereres til 3.8.
   4)     Der indsættes følgende punkt:
          4.          PRØVEKØRSEL (NRTC-PRØVE)
          4.1.        Indledning
                      Den ikke-vejgående overgangscyklus er opført i bilag III, tillæg 4 som en sekund for sekund følge af
                      normaliserede værdier af hastighed- og drejningsmoment, som gælder for alle dieselmotorer omfattet af dette
                      direktiv. For at prøven kan udføres på en motorprøvebænk skal de normaliserede værdier omregnes til faktiske
                      værdier for den pågældende motor, baseret på motorens karakteristikkurve. Denne omregning betegnes
                      denormalisering, og den beregnede testcyklus betegnes referencecyklen for den afprøvede motor. Med disse
                      referencehastigheder og -drejningsmomenter køres prøvecyklen i prøvebænken, og de opnåede hastigheds- og
                      drejningsmomentværdier registreres. Til validering af prøvekørslen udføres en regressionsanalyse på
                      referenceværdier og opnåede værdier af hastighed og drejningsmoment, når prøven er gennemført.
          4.1.1.      Der må ikke anvendes frakoblingsmekanismer eller irrationelle emissionskontrolstrategier.
          4.2.        Bestemmelse af motorkarakteristikken
                      Når NRTC udføres i prøvebænken, skal motorens hastigheds-/drejnings-momentkarakteristik bestemmes inden
                      gennemførelse af testcyklen.
          4.2.1.      Bestemmelse af hastighedsområdet for motorkarakteristikken
                      Minimums- og maksimumsomdrejningstallet for karakteristikken fastlægges således:
                      Minimumhastighed ved bestemmelse af motorkarakteristik = tomgangshastighed
 ---pagebreak--- L 146/20            DA                                   Den Europæiske Unions Tidende                                         30.4.2004
                  Maksimal karakteristikhastighed = nhi x 1,02, dog højst den hastighed, hvor drejningsmomentet ved fuld
                  belastning går mod nul (hvor nhi er den høje hastighed, der fastlægges som den højeste motorhastighed, hvor
                  motoren afgiver 70% af mærkeeffekten).
         4.2.2.   Motorkarakteristik
                  Motoren skal varmes op ved maksimal motoreffekt, så motorens driftsparametre stabiliseres efter fabrikantens
                  anvisninger og god teknisk skik. Når motoren er stabiliseret, optegnes motorkarakteristikken som følger:
         4.2.2.1. Overgangskarakteristik
                  a)        Motoren skal være ubelastet og gå ved tomgangshastighed.
                  b)        Motoren skal arbejde ved indsprøjtningspumpens fuldlastindstilling ved den mindste
                            karakteristikhastighed.
                  c)        Motorhastigheden øges med gennemsnitligt 8 ± 1 min-1/s fra den minimale til den maksimale
                            karakteristikhastighed. Motorens hastigheds- og drejningsmomentpunkter registreres med en
                            målefrekvens på mindst ét punkt i sekundet.
         4.2.2.2. Trinkarakteristik
                  a)        Motoren skal være ubelastet og gå ved tomgangshastighed.
                  b)        Motoren skal arbejde ved indsprøjtningspumpens fuldlastindstilling ved den mindste
                            karakteristikhastighed.
                  (c)       Mens fuld last opretholdes, bliver den mindste karakteristikhastighed opretholdt i mindst 15 s, og det
                            gennemsnitlige drejningsmoment i de sidste 5 s registreres. Kurven over det maksimale drejningsmoment
                            fra mindste til største karakteristikhastighed bestemmes med trinvis hastighedsforøgelse, hvor hvert trin er
                            højst 100 ± 20 /min. Hvert prøvepunkt opretholdes i mindst 15 s, og det gennemsnitlige drejningsmoment
                            i de sidste 5 s registreres.
         4.2.3.   Generering af karakteristikkurve
                  Alle de under punkt 4.2.2 registrerede datapunkter forbindes ved lineær interpolation mellem punkterne. Den
                  resulterende drejningsmomentkurve er motorens karakteristik og anvendes til at konvertere de normaliserede
                  drejningsmomentværdier fra bilag IV til faktiske drejningsmomentværdier for testcyklen som beskrevet i
                  punkt 4.3.3.
         4.2.4.   Alternativ optegning af karakteristik
                  Anser en fabrikant ovennævnte teknikker til optegning af karakteristik for sikkerhedsmæssigt utilfredsstillende
                  eller dårligt repræsentative for en given motor, kan alternative teknikker til optegning af karakteristik anvendes.
                  Sådanne alternative teknikker skal opfylde de angivne karakteristikprocedurers formål: at bestemme det
                  maksimale drejningsmoment, der er til rådighed ved alle motorhastigheder, som gennemløbes under testcyklerne.
                  Hvis der med begrundelse i sikkerhed eller repræsentativitet afviges fra de i dette punkt foreskrevne teknikker til
                  optegning af karakteristik, skal de pågældende afvigende teknikker godkendes af de berørte parter tillige med
                  begrundelsen for deres anvendelse. Dog kan drejningsmomentkurve for regulerede eller turboladede motorer i
                  intet tilfælde optegnes ved faldende motorhastighed.
         4.2.5.   Gentagelse af tests
                  Der behøver ikke optages karakteristik af motoren før hver eneste testcyklus. Der skal optegnes ny karakteristik
                  af en motor før en testcyklus, såfremt:
                  ) der er ud fra en teknisk vurdering gået urimelig lang tid siden sidste optagelse af karakteristik,
                  eller
                  ) der er foretaget fysiske ændringer eller rekalibrering af motoren, som muligvis kan have indflydelse på
                            motorens præstationer.
         4.3.     Generering af referencetestcyklen
         4.3.1.   Referencehastighed
                  Referencehastigheden (nref) svarer til de 100% normaliserede hastighedsværdier, der er angivet i
                  dynamometerskemaet i bilag III, tillæg 4. Det er indlysende, at den faktiske motorcyklus, der resulterer af
                  denormalisering af referencehastigheden, hovedsagelig afhænger af valget af en passende referencehastighed.
 ---pagebreak--- 30.4.2004          DA                               Den Europæiske Unions Tidende                                             L 146/21
                 Referencehastigheden bestemmes ved følgende definition:
                 nref = lav hastighed + 0,95 * (høj hastighed – lav hastighed)
                 (den høje hastighed defineres som den højeste motorhastighed, hvor motoren afgiver 70% af mærkeeffekten,
                 mens den lave hastighed defineres som den laveste motorhastighed, hvor motoren afgiver 50% af
                 mærkeeffekten).
          4.3.2. Denormalisering af motorhastigheden
                 Hastigheden denormaliseres ved hjælp af følgende ligning:
                                                    "
                 Faktisk hastighed = %speed " reference speed $ idle speed                #
                                                                                # idle speed
                                                             100
          4.3.3. Denormalisering af motorens drejningsmoment
                 Drejningsmomentværdierne i motordynamometerskemaet i bilag III, tillæg 4, er normaliseret i forhold til det
                 maksimale drejningsmoment ved den pågældende hastighed. Referencecyklens drejningsmomentværdier
                 denormaliseres ved hjælp af den karakteristik, der er fastlagt i henhold til punkt 4.2.2, på følgende måde:
                 Faktisk drejningsmoment =            % torque " max. torque (5)
                                                                 100
                 for den pågældende faktiske hastighed, bestemt i punkt 4.3.2.
          4.3.4. Eksempel på fremgangsmåde ved denormalisering
                 Som eksempel vises, hvordan følgende testpunkt denormaliseres:
                 % hastighed = 43%
                 % drejningsmoment = 82%
                 Følgende værdier er givet:
                 referencehastighed = 2200 /min
                 tomgangshastighed = 600 min-1
                 resulterende i
                 faktisk hastighed =      43 " "2200 - 600#                          =        1288 /min
                                                    100               # 600
                 Med et drejningsmoment på 700 Nm, aflæst på karakteristik ved 1288 /min
                 er faktisk drejningsmoment =         82 " 700              =        574 Nm
                                                       100
          4.4.   Dynamometer
          4.4.1. Når belastningscelle anvendes, skal drejningsmomentsignalet henføres til motorens akse, og dynamometerets
                 inertimoment medregnes. Det faktiske motordrejningsmoment er det på belastningscellen aflæste
                 drejningsmoment, plus bremsens inertimoment gange vinkelaccelerationen. Styresystemet skal udføre denne
                 beregning i sand tid.
          4.4.2. Afprøves motoren med hvirvelstrømsdynamometer, anbefales, at antallet af punkter, hvor
                             T # 2 " " " n" sp " $ D
                 differencen sp                         er mindre end - 5% af
                 tophastigheden
                                                                             n" sp
                 ikke er over 30 (hvor Tsp er det krævede drejningsmoment,         er differentialkvotienten af motorhastigheden, og
                 ΘD er rotationsenergien af hvirvelstrømsdynamometeret).
 ---pagebreak--- L 146/22                 DA                                Den Europæiske Unions Tidende                                              30.4.2004
           4.5.        Emissionsprøvens gennemførelse
                       Følgende diagram viser prøvens gennemførelse.
              Forberedelse af motoren, målinger inden prøven, præstationsprøver og kalibreringer
                                                                    "
                         Optegn motorkarakteristik (kurve over maksimalt drejningsmoment)
                                                                    "
                Kør en eller flere øvelsescykler til kontrol af motor/prøvecelle/emissionssystem
                                                                    "
                                                              START
                                                                    "
     Kør den foreskrevne forkonditioneringscykel i mindst 20 minutter for at konditionere motor og partikelmålesystem,
     herunder tunnelsystemet (delstrøms eller totalstrøms).
     Partikler opsamles på et attrapfilter.
                                                                    "
     Med motoren i gang stilles partikelmålesystemet på omløb, og partikelfilteret ombyttes med et stabiliseret og vejet
     prøvetagningsfilter. Klargør alle andre systemer til prøvetagning og dataindsamling.
                                                                    "
     Kør udstødningsemissionsprøve ved varm cyklus inden for 5 minutter enten efter at motoren er standset eller efter at den
     gående motor er bragt i tomgangstilstand.
                       Efter behov kan der gennemføres en eller flere øvelsescykler til kontrol af motor, prøvebænk og
                       emissionssystemer før målecyklen.
           4.5.1.      Klargøring af prøvetagningsfiltre
                       Mindst én time før prøvens gennemførelse anbringes hvert filter i en petriskål, som er beskyttet mod
                       støvforurening og giver mulighed for luftskifte, og stilles til stabilisering i et vejerum. Efter forløbet af
                       stabiliseringsperioden vejes hvert filter, og vægten noteres. Filteret opbevares derefter i en lukket petriskål eller
                       tætsluttende filterholder, indtil det skal bruges til prøvning. Filteret skal anvendes senest otte timer efter
                       udtagning af vejerummet. Taravægten noteres.
           4.5.2.      Montering af måleudstyret
                       Instrumenter og prøvetagningssonder skal være monteres som angivet. Udstødningsrøret skal være tilsluttet
                       totalstrømssystemet til fortynding, hvis et sådant system anvendes.
           4.5.3.      Start og forkonditionering af fortyndingssystemet og motoren
                       Fortyndingssystem og motor startes og varmes op. Forkonditionering af prøvetagningssystemet sker ved, at
                       motoren bringes til at gå med nominel hastighed og 100% drejningsmoment i mindst 20 minutter, samtidig med
                       at man kører enten delstrømsprøvetagningssystem eller totalstrømsprøvetagningssystem med sekundært
                       fortyndingssystem. Derefter indsamles attrapprøver af partikelemission. Partikelprøvefiltrene behøver ikke
                       stabiliseres eller vejes og kan kasseres. Filtrene kan skiftes under konditioneringen, når blot den totale
                       prøveindsamlingstid gennem filtre og prøvetagningssystem er mere end 20 minutter. Strømningshastighederne
                       stilles på omtrent samme værdier som er valgt til overgangsprøven. Drejningsmomentet nedsættes fra 100%
                       drejningsmoment, mens mærkehastigheden opretholdes, i det omfang det er nødvendigt for at undgå
                       overskridelse af den foreskrevne maksimale temperatur i prøvetagningszonen på 191 oC.
           4.5.4.      Start af systemet til partikeludskillelse
                       Systemet til partikeludskillelse startes og køres med omføring (bypass). Fortyndingsluftens
                       baggrundskoncentration af partikler kan bestemmes ved, at der tages prøve af fortyndingsluften, før der ledes
                       udstødningsgas ind i fortyndingstunnelen. Baggrundspartikelprøven bør fortrinsvis indsamles under
                       overgangscyklen, hvis man råder over et ekstra partikelindsamlingssystem. Ellers kan man anvende det
                       partikelindsamlingssystem, der er anvendt til indsamling af partikler i overgangscyklen. Anvendes filtreret
                       fortyndingsluft, kan der foretages en enkelt måling enten før eller efter prøvens udførelse. Hvis fortyndingsluften
                       ikke filtreres, skal der måles ved cyklens begyndelse og afslutning, og gennemsnittet heraf beregnes.
           4.5.5.      Indstilling af fortyndingssystemet
                       Totalstrømmen af fortyndet udstødningsgas for et totalstrømsfortyndingssystem eller den totale
                       strømningshastighed af fortyndet udstødningsgas gennem et delstrømsfortyndingssystem skal indstilles således, at
                       kondensation af vand i systemet undgås og temperaturen af filteroverfladen er mellem 315 K (42°C) og 325 K
                       (52°C).
 ---pagebreak--- 30.4.2004            DA                               Den Europæiske Unions Tidende                                             L 146/23
          4.5.6.   Kontrol af analysatorerne
                   Analysatorerne til emissionsbestemmelse skal være nulstillet og kalibreret. Anvendes sække til prøveudtagning,
                   skal de være udsuget.
          4.5.7.   Fremgangsmåde ved start af motoren
                   5 minutter efter at opvarmningen er fuldført, startes den stabiliserede motor efter den af fabrikanten i
                   instruktionsbogen givne fremgangsmåde, enten ved hjælp af en startmotor fra produktionen eller dynamometeret.
                   Om ønsket kan prøven begynde senest 5 minutter efter forkonditioneringsfasen uden at motoren forinden
                   standses, efter at motoren har nået tomgangshastighed.
          4.5.8.   Kørsel af cyklus
          4.5.8.1. Prøvningssekvens
                   Prøvningssekvensen begynder, når motoren startes efter at have været standset efter forkonditioneringsfasen eller
                   efter at have været i tomgangstilstand ved start direkte fra forkonditioneringsfasen med motoren i gang. Testen
                   udføres i henhold til referencecyklen beskrevet i bilag III, tillæg 4. Styresignalerne for motorhastighed og
                   drejningsmoment sættes til 5 Hz (10 Hz anbefales) eller derover. Sætpunkterne beregnes ved lineær interpolation
                   mellem 1 Hz sætpunkterne for referencecyklen. Feedbackværdierne af motorhastighed og drejningsmoment
                   registreres mindst en gang i sekundet under testcyklen, og signalerne kan filtreres elektronisk.
          4.5.8.2. Analysatorernes respons
                   Påbegyndes testcyklen direkte fra forkonditioneringsfasen, skal måleudstyret samtidig startes ved start af motoren
                   eller ved begyndelsen af prøvningssekvensen:
                   –        begynd indsamling eller analysering af fortyndingsluft, hvis et totalstrømsfortyndingssystem anvendes;
                   –        begynd indsamling eller analysering af den ufortyndede eller fortyndede udstødningsgas, alt efter den
                            anvendte metode;
                   –        begynd måling af mængden af fortyndet udstødningsgas og de nødvendige temperatur- og trykmålinger;
                   –        begynd registrering af udstødningsgassens massestrømningshastighed, hvis der anvendes analyse af
                            ufortyndet udstødningsgas;
                   –        begynd registreringen af responsværdier af hastighed og drejningsmoment fra dynamometeret.
                   anvendes måling af ufortyndet udstødningsgas, skal koncentrationsmålingerne af emissioner (HC, CO og NOx)
                   og udstødningsgassens massestrømningshastighed måles kontinuerligt og registreres med mindst 2 Hz på et
                   computersystem. Alle andre data kan registreres med en prøvetagningshastighed på mindst 1 Hz. For analoge
                   analysatorer registreres respons, og der kan anvendes kalibreringsdata online eller offline under evalueringen af
                   data.
                   Anvendes et totalstrømsfortyndingssystem, skal HC og NOx måles kontinuerligt i fortyndingstunnelen med en
                   frekvens på mindst 2 Hz. Gennemsnitskoncentrationer bestemmes ved integration af signalerne fra analysatorerne
                   i hele testcyklen. Systemets responstid må ikke være over 20 s og skal om nødvendigt være koordineret med
                   svingninger i CVS-strømningshastigheden og forskydninger mellem prøvetagningstid/testcyklus. CO og and CO2
                   bestemmes ved integration eller ved analyse af koncentrationen i prøveopsamlingssækken, hvor der er opsamlet
                   gennem hele cyklen. Koncentrationerne af forurenende stoffer i fortyndingsluften beregnes ved integration eller
                   ved indsamling i baggrundssækken. Alle andre værdier registreres med mindst én måling i sekundet (1 Hz).
          4.5.8.3. Udtagning af partikelprøver
                   Påbegyndes testcyklen direkte fra forkonditioneringsfasen, skal partikeludskillelsessystemet stilles om fra bypass
                   til partikeludskillelse, når motoren startes eller prøvesekvensen påbegyndes.
                   Anvendes et delstrømsfortyndingssystem, skal prøvetagningspumpen (-pumperne) indstilles således, at
                   strømningshastigheden gennem partikelprøvesonde eller overføringsrør holdes proportional med
                   udstødningsgassens massestrømningshastighed.
                   Anvendes et totalstrømsfortyndingssystem, skal prøvetagningspumpe (-pumper) indstilles således, at
                   strømningshastigheden gennem partikelprøvesonde eller overføringsrør holdes inden for ± 5% af den indstillede
                   strømningshastighed. Anvendes strømningskompensation (dvs. proportionalregulering af prøvegasstrømmen),
                   skal det godtgøres, at forholdet mellem gennemstrømningen i hovedtunnelen og partikelprøvestrømmen højst
                   ændrer sig ± 5% fra den indstillede værdi (bortset fra de første 10 sekunders prøvetagning).
 ---pagebreak--- L 146/24            DA                                 Den Europæiske Unions Tidende                                             30.4.2004
                  Bemærkning:          Anvendes dobbelt fortynding, er prøvegasstrømmen nettoforskellen mellem
                                       strømningshastigheden gennem prøvetagningsfiltre og strømningshastigheden af sekundær
                                       fortyndingsluft.
                  Gennemsnitstemperatur og -tryk ved gasmåler(e) eller flowmeterindgang skal registreres. Kan den indstillede
                  strømningshastighed ikke holdes over hele cyklen (med en nøjagtighed af ± 5%) på grund af stor
                  partikelbelastning af filteret, kasseres testresultaterne. Testen må i så fald gentages med mindre
                  gennemstrømningshastighed og/eller større filterdiameter.
         4.5.8.4. Stalling af motoren
                  Går motoren i stå, uanset hvor i cyklen det sker, skal motoren forkonditioneres og genstartes, og prøven gentages.
                  Optræder der fejl i noget af det foreskrevne testudstyr under testcyklen, kasseres testresultaterne.
         4.5.8.5. Operationer efter testen
                  Efter udførelse af testen standses målingen af udstødningsgassens massestrømningshastighed, gastilførslen til
                  opsamlingssækkene samt partikelprøvepumpen. For integrerende analysesystemer skal prøvetagningen fortsætte
                  til udløb af systemets responstider.
                  Koncentrationerne i opsamlingssækkene skal, hvis de bruges, analyseres snarest muligt og under ingen
                  omstændigheder senere end 20 minutter efter afslutning af testcyklen.
                  Efter emissionstesten gentages kontrollen af analysatorerne med anvendelse af en nulstillingsgas og samme
                  kalibreringsgas. Testresultatet anses for tilfredsstillende, hvis forskellen mellem resultatet før og efter testen er
                  mindre end 2% af kalibreringsgassens værdi.
                  Partikelfiltrene returneres til vejerummet senest en time efter testens afslutning. Hvert filter anbringes mindst én
                  time i en petriskål, som er beskyttet mod støvforurening og giver mulighed for luftskifte, hvorefter de vejes.
                  Filtrenes bruttovægt noteres.
         4.6.     Kontrol af testforløbet
         4.6.1.   Dataforskydning
                  For at minimere den skævhed, der skyldes tidsforsinkelsen mellem respons- og referencecyklus, kan hele
                  sekvensen af responssignaler bestående af motorhastighed og drejningsmoment forskydes frem eller tilbage i
                  forhold til sekvensen af referencehastighed og -drejningsmoment. Hvis responssignalerne forskydes, skal
                  hastighed og drejningsmoment forskydes lige meget i samme retning.
         4.6.2.   Beregning af det udførte arbejde i cyklen
                  Det faktisk udførte arbejde under cyklen Wact (kWh) beregnes ved hjælp af hvert datapar bestående af målt
                  motorhastighed og drejningsmoment. Det faktiske arbejde Wact benyttes til sammenligning med arbejdet Wref i
                  referencecyklen og til beregning af de specifikke emissioner i bremsen. Samme metode anvendes til integration af
                  både referencemotoreffekt og faktisk motoreffekt. Til eventuel bestemmelse af værdier mellem tilstødende
                  referenceværdier eller tilstødende måleværdier anvendes lineær interpolation.
                  Ved integration af referencearbejde og faktisk udført arbejde i cyklen skal alle negative drejningsmomentværdier
                  sættes lig nul og medregnes. Foretages integrationen med mindre frekvens end 5 Hz, og skifter
                  drejningsmomentet inden for et givet tidsinterval fortegn fra positivt til negativt eller omvendt, beregnes den
                  negative del og sættes til nul. Den positive del medregnes i den integrerede værdi.
                  Wact skal være mellem - 15% og + 5% af Wref.
         4.6.3.   Statistiske beregninger til validering af testcyklen
                  Der foretages lineær regressionsanalyse på responsværdierne af referenceværdier af hastighed, drejningsmoment
                  og effekt. Dette skal ske efter forskydning af responsdata, hvis man vælger at gøre dette. Der anvendes mindste
                  kvadraters metode, hvor bedste tilnærmelse repræsenteres af en ligning med formen:
                  y = mx + b
                  hvor
                  y        = respons- (faktisk) hastighed (min) (min-1), drejningsmoment (N·m), eller effekt (kW)
                  m        =   regressionslinjens hældning
                  x        = referenceværdien af hastighed (min-1) , drejningsmoment (N·m), eller effekt (kW)
 ---pagebreak--- 30.4.2004                DA                                  Den Europæiske Unions Tidende                                           L 146/25
                       b       =   regressionslinjens skæring med y-aksen
                       For hver regressionslinje beregnes middelfejlen på estimatet (SE) af y på x og determinationskoefficienten (r²).
                       Det anbefales, at denne analyse foretages ved 1 Hz. For at en prøve kan anses for gyldig, skal kriterierne i tabel 1
                       være opfyldt.
                                                    Tabel 1: Tolerancer på regressionslinjer
                                                             Hastighed             Drejningsmoment                   Effekt
       Middelfejl på estimatet (SE) af y på x        maks. 100 min-1         maks. 13% af maksimal       maks. 8% af maksimal
                                                                             motoreffekt på              motoreffekt på
                                                                             effektkarakteristik         effektkarakteristik
       Regressionslinjens hældning, m                0,95 til 1,03           0,83 – 1,03                 0,89 – 1,03
       Determinationskoefficient, r²                 min 0,9700              min 0,8800                  min 0,9100
       Regressionslinjens skæring med y-aksen, b± 50 min-1                   ± 20 N.m, dog mindst 2%     ± 4 kW ,dog mindst 2% af
                                                                             af maksimalt                maksimalt drejningsmoment
                                                                             drejningsmoment
                   Alene til brug ved regressionsanalysen tillades sletning af punkter som anført i tabel 2, før regressionsberegningen
                   foretages. Dog må sådanne punkter ikke slettes ved beregning af cyklusarbejde og -emissioner. Ved et
                   tomgangspunkt forstås et punkt med et normaliseret referencedrejningsmoment på 0% og en normaliseret
                   referencehastighed på 0%. Sletning af punkter kan foretages på hele cyklen eller enhver del heraf.
                                        Tabel 2. Tilladt sletning af punkter ved regressionsanalysen
                                                     (de slettede punkter skal specificeres)
       TILSTAND                                                           HASTIGHEDS- OG/ELLER DREJNINGSMOMENT-
                                                                          OG/ELLER EFFEKTPUNKTER, SOM KAN SLETTES
                                                                          MED HENVISNING TIL BETINGELSERNE I VENSTRE
                                                                          KOLONNE
       Første 24 (±1) s og sidste 25 s                                    Hastighed, drejningsmoment og effekt
       Helt åbent gasspjæld, og drejningsmomentrespons < 95% af Drejningsmoment og/eller effekt
       referencedrejningsmoment
       Helt åbent gasspjæld, og hastighedsrespons < 95% af                Hastighed og/eller effekt
       referencehastighed
       Lukket gasspjæld, hastighedsrespons > tomgangshastighed + Drejningsmoment og/eller effekt
       50 min-1, og drejningsmomentrespons > 105% af
       referencedrejningsmoment
       Lukket gasspjæld, hastighedsrespons % tomgangshastighed + Hastighed og/eller effekt
       50 min-1, og drejningsmomentrespons = det af fabrikanten
       fastsatte/målt tomgamgangsdrejningsmoment ± 2% af
       maksimalt drejningsmoment
       Lukket gasspjæld og hastighedsrespons > 105%                       Hastighed og/eller effekt
       referencehastighed
                                                                                "
   5)      Tillæg 1 affattes således:
                                                                   "TILLÆG 1
                                                 MÅLE- OG PRØVETAGNINGSMETODER
           1.      MÅLE- OG PRØVETAGNINGSMETODER (NRSC-PRØVE)
                   Forurenende luftarter og partikler afgivet af den til prøvning indleverede motor måles efter metoderne i bilag VI. I
                   metoderne i bilag VI beskrives de anbefalede systemer til analyse af forurenende luftarter (punkt 1.1) og til
                   fortynding og prøvetagning ved måling af forurenende partikler (punkt 1.2).
           1.1.    Specifikation af dynamometer
                   Der skal anvendes et motordynamometer, der er velegnet til udførelse af den i bilag III, punkt 3.7.1, angivne
                   prøvningscyklus. Instrumenterne til måling af drejningsmoment og hastighed skal gøre det muligt at bestemme
                   effekten inden for de givne grænser. Supplerende beregninger kan være nødvendige. Måleudstyrets nøjagtighed skal
                   være tilstrækkelig til at sikre, at de i figurerne i punkt 1.3 angivne tolerancer ikke overskrides.
           1.2.    Udstødningsgasstrøm
                   Udstødningsgasstrømmen bestemmes efter en af de i punkt 1.2.1-1.2.4 angivne metoder.
 ---pagebreak--- L 146/26               DA                               Den Europæiske Unions Tidende                                         30.4.2004
         1.2.1. Direkte måling
                 Direkte måling af udstødningsgasstrømmen med venturidyse eller tilsvarende målesystem (vedrørende nærmere
                 enkeltheder henvises til ISO 5167:2000).
                 Bemærkning:             Direkte måling af gasstrømme er vanskelig. Der skal tages forholdsregler til undgåelse af
                                         målefejl, som giver anledning til fejl i bestemmelsen af forurenende stoffer.
         1.2.2. Metode til måling af luft- og brændstofstrømme
                 Måling af luft- og brændstofstrømme
                 Der skal anvendes luftflowmetre og brændstofflowmetre med den i punkt 1.3 angivne nøjagtighed.
                 Beregning af udstødningsgasstrømmen foretages ved brug af følgende formel:
                         GEXHW = GAIRW + GFUEL (for våd masse af udstødning)
         1.2.3. Kulstofbalancemetoden
                 Udstødningsgassens masse beregnes på grundlag af brændstofforbruget og koncentrationerne i udstødningsgassen
                 ved hjælp af kulstofbalancemetoden (jf. bilag III, tillæg 3).
         1.2.4. Sporstofmetoden
                 I denne metode anvendes koncentrationsmåling af en sporgas i udstødningen.
                 En kendt mængde inaktiv gas (f.eks ren helium) injiceres i udstødningsgasstrømmen som sporstof. Gassen blandes og
                 fortyndes med udstødningsgassen, men må ikke reagere i udstødningsrøret. Gassens koncentration måles derefter i
                 udstødningsgasprøven.
                 For at sikre fuldstændig opblanding af sporgassen skal prøvetagningssonden for udstødningsgas placeres mindst 1 m,
                 dog mindst 30 gange udstødningsrørets diameter, neden for injektionsstedet for sporgas. Prøvetagningssonden kan
                 være placeret tættere på injektionsstedet, hvis fuldstændig opblanding kan bekræftes ved sammenholdelse af
                 sporgaskoncentrationen med referencekoncentrationen, når sporgassen injiceres oven for motoren.
                 Sporgasstrømmen indstilles således, at sporgaskoncentrationen ved motorens tomgangshastighed efter opblanding er
                 mindre end fuldt skalaudslag på sporgasanalysatoren.
         Beregning af udstødningsgasstrømmen foretages ved brug af følgende formel:
                                                             G T " " EXH
         hvor:                          G EXHW $
                                                     60 " "conc mix # conc a #
         GEXHW =         øjeblikkelig                                                   udstødningsmassestrøm (kg/s)
         GT              =        sporgasstrøm (cm³/min)
         koncmix =       øjeblikkelig koncentration af sporgas efter opblanding( ppm)
         $EXH            =        Udstødningsgassens densitet (kg/m³)
         conca           =        koncentration af sporgassen i indsugningsluften (ppm)
         Sporgassens baggrundskoncentration (conca) kan bestemmes som gennemsnittet af baggrundskoncentrationen, målt
         henholdsvis umiddelbart før prøvekørslen og efter prøvekørslen.
         Når baggrundskoncentrationen er under 1% af sporgaskoncentrationen efter opblanding (concmix.) ved maksimal
         udstødningsstrøm, kan der ses bort fra baggrundskoncentrationen.
         Det samlede system skal opfylde forskrifterne for udstødningsgasstrøm og kalibreres i henhold til tillæg 2, punkt 1.11.2.
 ---pagebreak---  30.4.2004                DA                                Den Europæiske Unions Tidende                                           L 146/27
            1.2.5. Metode til måling af luftstrøm og luft/brændstofforhold
                    Denne metode indebærer beregning af udstødningsmasse af luftstrømmen og luft/brændstofforholdet. Beregning af
                    den øjeblikkelige udstødnings massestrøm foretages således:
                                                                     #             1      &
                                             G EXHW * G AIRW " $1 )                       '
                                                                     $
                                                                     %       A/Fst " " '(             med  A / Fst " 14,5
                                                              $            2 " conc CO " 10 "4   '
                                                              %        1+                        (
          $       conc CO " 10 " 4                        ' %                 3,5 " conc CO2     (
          %100 -
          %
                                      + conc HC " 10 " 4  ( * % 0,45 #
                                                          ( %
                                                                                "
                                                                                ( " conc CO2 * conc CO " 10 " 4 #
          &                2                              )                 conc CO " 10 " 4     (
                                                              %         1*                       (
                                                              %               3,5 " conc CO2     (
                                                              &                                  )
     " ,
                                                  "
                                        6,9078 " conc CO2 * conc CO " 10 " 4 * conc HC "10 " 4         #
                    hvor:                    A/Fst           =       støkiometrisk luft/brændstofforhold (kg/kg)
                                             "               =       relativt luft/brændstof forhold
                                             concCO2 =       tør CO2-koncentration (%)
                                             concCO =        tør CO-koncentration (ppm)
                                             concHC =        HC-koncentration (ppm)
            BEMÆRKNING:                      Beregningen er henført til et dieselbrændstof med et H/C-forhold på 1,8
                    Luftflowmeteret skal opfylde nøjagtighedsforskrifterne i tabel 3, den anvendte CO2-analysator skal opfylde
                    forskrifterne i punkt 1.4.1, og det samlede system skal opfylde forskrifterne for udstødningsgasstrøm.
                    Om ønsket kan udstyr til måling af luft/brændstofforholdet, f.eks. en sensor af zirconiumdioxid-typen, anvendes til
                    måling af luftoverskudsforholdet i henhold til forskrifterne i punkt 1.4.4.
            1.2.6. Total fortyndet udstødningsgasstrøm
                    Anvendes et fortyndingssystem af totalstrømstypen, måles den totale fortyndede udstødningsgasstrøm (GTOTW) med
                    en fortrængningspumpe (PDP), kritisk venturi (CFV) eller subsonisk venturi (SSV) - (bilag VI, punkt 1.2.1.2.)
                    Nøjagtigheden heraf skal være i overensstemmelse med forskrifterne i bilag III, tillæg 2, punkt 2.2.
            1.3.   Nøjagtighed
                    Alle måleinstrumenters kalibrering skal kunne føres tilbage til nationale eller internationale standarder og opfylde
                    forskrifterne i tabel 3.
                                                   Tabel 3. Måleinstrumenternes nøjagtighed
Nr.     Måleinstrument                                Nøjagtighed
1       Motorhastighed                                & 2% af aflæsning, & dog mindst 1% af motorens højeste værdi
2       Drejningsmoment                               & 2% af aflæsning, & dog mindst 1% af motorens højeste værdi
3       Brændstofforbrug                              & 2% of den maksimale værdi for motoren
4       Luftforbrug                                    & 2% af aflæsning, & dog mindst 1% af motorens højeste værdi
5       Udstødningsgasstrøm                           & 2,5% af aflæsning, & dog mindst 1,5% af motorens højeste værdi
6       Temperatur % 600 K                            & 2 K absolut
7       Temperatur > 600 K                            & 1% af aflæsning
8       Udstødningsgastryk                            & 0,2 kPa absolut
9       Indsugningsluftens vakuum                     & 0,05 kPa absolut
10      Atmosfæretryk                                 & 0,1 kPa absolut
11      Andre tryk                                    & 0,1 kPa absolut
12      Absolut fugtighed                             & 5% af aflæsning
13      Strøm af fortyndingsluft                      & 2% af aflæsning
14      Fortyndet udstødningsgasstrøm                 & 2% af aflæsning
 ---pagebreak--- L 146/28               DA                                 Den Europæiske Unions Tidende                                            30.4.2004
         1.4.     Bestemmelse af gassens komponenter
         1.4.1. Almindelige specifikationer for analysatorerne
                  Analysatorernes måleområde skal være passende i forhold til den foreskrevne nøjagtighed for
                  koncentrationsbestemmelse af udstødningsgaskomponenter (punkt 1.4.1.1). Analysatorerne anbefales benyttet på en
                  sådan måde, at den målte koncentration er mellem 15% og 100% af fuld skalavisning.
                  Er fuld skalavisning 155 ppm (eller ppm C) eller derunder, eller har det anvendte udlæsningssystem (datamat eller
                  datalogger) tilstrækkelig nøjagtighed og opløsningsevne ved værdier under 15% af måleområdets øverste værdi, kan
                  måling af værdier under 15% af fuld skalavisning dog godtages. I så fald foretages ekstra kalibreringer, der sikrer, at
                  kalibreringskurverne er nøjagtige - bilag III, tillæg 2, punkt 1.5.5.2.
                  Udstyrets elektromagnetiske kompatibilitet skal være således, at yderligere fejl mindskes til det mindst mulige.
         1.4.1.1. Målefejl
                          Analysatorens afvigelse fra det nominelle kalibreringspunkt må intet sted i måleområdet afvige over ± 2% af
                          aflæsningen, og ikke over ± 0,3% af fuldt skalaudslag.
                          BEMÆRKNING:                      med henblik på denne norm forstås ved ”nøjagtighed” analysatorens afvigelse
                                                           fra de nominelle kalibreringsværdier, når kalibreringsgas anvendes (' sand
                                                           værdi)
         1.4.1.2. Repeterbarhed
                          Repeterbarheden, defineret som 2,5 gange standardafvigelsen af ti gentagne målinger på en given
                          kalibreringsgas, må for måleområder over 155 ppm (eller ppm C) ikke være over ± 1% af fuldt skalaudslag;
                          for måleområder under 155 ppm (eller ppm C) må repeterbarheden ikke være over ± 2%.
         1.4.1.3. Støj
                          Apparatets top-til-top respons på nulstillingsgas og kalibreringsgas må i et vilkårligt 10 sekunders interval
                          ikke overstige 2% af fuldt skalaudslag i noget måleområde.
         1.4.1.4. Nulpunktsforskydning
                          Nulpunktsforskydningen skal inden for en periode på 1 time være mindre end 2% af fuldt skalaudslag i det
                          laveste anvendte måleområde. Ved nulpunktsrespons forstås gennemsnitsrespons, herunder støj, på en
                          nulstillingsgas inden for et tidsrum af 30 sekunder.
         1.4.1.5. Forskydning af relativ respons
                          Forskydningen af den relative respons må i løbet af en time ikke overstige 2% af fuldt skalaudslag i det
                          laveste anvendte måleområde. Ved relativ respons forstås forskellen mellem responsen på kalibreringsgas og
                          responsen på nulstillingsgas. Ved responsen på kalibreringsgassen forstås gennemsnitsrespons, inklusive støj,
                          på en kalibreringsgas inden for et tidsrum af 30 sekunder.
         1.4.2.           Tørring af gassen
                          Anordningen til gastørring, der er frivillig, skal have minimal indvirkning på koncentrationen af de målte
                          luftarter. Der må ikke anvendes kemiske tørremidler til fjernelse af vand i prøven.
         1.4.3.           Analysatorer
                          De måleprincipper, der skal anvendes, er beskrevet i punkt 1.4.3.1 til 1.4.3.5 i dette tillæg. En detaljeret
                          beskrivelse af målesystemerne findes i bilag VI.
                          Luftarterne analyseres ved hjælp af de i det følgende angivne instrumenter. For ikke-lineære analysatorer
                          tillades brug af lineariseringskredse.
         1.4.3.1. Bestemmelse af carbonmonoxid (CO)
                          Kulmonoxid-analysatoren skal være et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsapparat (NDIR).
         1.4.3.2. Bestemmelse af carbondioxid (CO2)
                          Kuldioxid-analysatoren skal være et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsapparat (NDIR).
 ---pagebreak--- 30.4.2004               DA                                Den Europæiske Unions Tidende                                           L 146/29
          1.4.3.3. Bestemmelse af kulbrinter (HC)
                         Kulbrinteanalysatoren skal være forsynet med opvarmet flammeiondetektor (HFID); detektor, ventiler,
                         rørforbindelser osv. skal være opvarmet, således at der holdes en gastemperatur på 463 K (190 °C) ± 10 K.
          1.4.3.4. Bestemmelse af kvælstofoxider (NOx)
                         Måles der på tør basis, skal kvælstofoxid-analysatoren enten være med kemoluminiscensdetektor (CLD) eller
                         opvarmet kemoluminiscensdetektor (HCLD) med NO2/NO konverter. Måles der på våd basis, skal der
                          anvendes en HCLD med konverter, og konvertertemperaturen holdes over 328 K (55 °C), idet det er en
                          forudsætning, at vanddæmpningsprøven (bilag III, tillæg 2, punkt 1.9.2.2) er tilfredsstillet.
                          For både CLD og HCLD skal prøvetagningsledningens vægtemperatur holdes på mellem 328 K og 473 K
                          (55°C til 200°C) frem til konverteren ved tør måling, og frem til analysatoren ved våd måling.
          1.4.4.         Måling af luft/brændstof forhold
                         Til bestemmelse af luft/brændstofforholdet i udstødningsgasstrømmen som angivet i punkt 1.2.5 anvendes en
                         luft/brændstofføler med stort følsomhedsområde eller en lambdasonde af zirconiumdioxidtypen.
                         Føleren skal være monteret direkte på udstødningsrøret, hvor udstødningsgastemperaturen er tilstrækkelig til
                         at forhindre kondensation af vanddamp.
                         Nøjagtigheden af føleren med den tilhørende elektronik skal være inden for
                                  & 3% af aflæsningen      "<2
                                  & 5% af aflæsning        2 % "< 5
                                  & 10% af aflæsning       5%"
                         For at opfylde ovenstående nøjagtighedskrav skal føleren være kalibreret som foreskrevet af instrumentets
                         fabrikant.
          1.4.5.         Prøveudtagning til bestemmelse af forurenende luftarter
                         Prøvetagningssonder til bestemmelse af forurenende luftarter skal være monteret i en afstand af mindst 0,5 m,
                         dog mindst tre gange udstødningsrørets diameter, oven for udstødningsgassystemets afgang og tilstrækkelig
                         tæt på motoren til at sikre en udstødningsgastemperatur på mindst 343 K (70°C) ved sonden.
                         Er der tale om en flercylindret motor med forgrenet udstødningsmanifold, skal prøvetagningssonden være
                         placeret så langt nede, at det sikres, at prøven er repræsentativ for den gennemsnitlige emission fra alle
                         cylindrene. På flercylindrede motorer med flere separate udstødningsmanifolder, f.eks. V-motorer, kan det
                         tillades, at der tages en prøve fra hver cylindergruppe og beregnes en gennemsnitsemission deraf. Andre
                         metoder kan benyttes, hvis det er godtgjort, at de korrelerer med ovenstående metoder. Til beregning af
                         emissionen fra udstødningen skal motorens samlede udstødningsmassestrøm anvendes.
                         Såfremt udstødningsgassens sammensætning påvirkes af nogen form for efterbehandlingssystem, skal
                         prøveudtagning finde sted oven for denne anordning ved prøvninger under trin I og neden for denne
                         anordning ved prøvninger under trin II. Anvendes et totalstrømsfortyndingssystem til partikelbestemmelse,
                         kan også gasemissionen bestemmes i den fortyndede udstødningsgas. Prøvetagningssonderne skal være
                         placeret nær partikelprøvesonden i fortyndingstunnelen (bilag VI, punkt 1.2.1.2, fortyndingstunnel, og punkt
                         1.2.2, partikelprøvesonde). Om ønsket kan CO og CO2 også bestemmes ved opsamling i en sæk og
                          efterfølgende måling af koncentrationen i prøvetagningssækken.
          1.5.           Bestemmelse af partikelindhold
                          Til bestemmelse af partikler kræves et fortyndingssystem. Fortynding kan ske ved et
                          delstrømsfortyndingssystem eller et totalstrømsfortyndingssystem. Fortyndingssystemet skal have
                          tilstrækkelig strømningskapacitet til helt at udelukke dannelse af kondensvand i fortyndings- og
                          prøvetagningssystemer og holde temperaturen af den fortyndede udstødningsgas mellem 315 K (42°C) og
                          325 K (52°C) umiddelbart oven for filterholderne. Er luftfugtigheden høj, kan det tillades, at
                          fortyndingsluften tørres, inden den tilføres fortyndingssystemet. Er temperaturen af den omgivende luft under
                          293 K (20°C), anbefales forvarmning af fortyndingsluften til en temperatur over grænseværdien på 303 K
                          (30°C). Fortyndingsluftens temperatur må dog ikke være over 325 K (52 °C), før den tilføres
                          udstødningsgassen i fortyndingstunnelen.
                          Bemærkning:             til steady-state metoden kan filterets temperatur holdes på den maksimale temperatur
                                                  på 325 K (52 °C) eller derunder i stedet for at overholde temperaturområdet 42 °C –
                                                  52 °C.
                          For delstrømssystemer til fortynding skal partikelopsamlingssonden anbringes i nærheden af og oven for
 ---pagebreak--- L 146/30                DA                                Den Europæiske Unions Tidende                                               30.4.2004
                          gasudtagningssonden som anført i punkt 4.4 og i overensstemmelse med bilag VI, punkt 1.2.1.1, figur 4-12:
                          EP og SP.
                          Delstrømsfortyndingssystemet skal være udformet, så det opdeler udstødningsstrømmen i to delstrømme, af
                          hvilke den mindste fortyndes med luft og derefter anvendes til partikelbestemmelse. Det vil heraf fremgå, at
                          det er afgørende, at fortyndingsforholdet bestemmes meget nøje. Andre delingsmetoder kan anvendes, i
                          hvilket tilfælde den anvendte type deling i vid udstrækning er bestemmende for det prøvetagningsudstyr og
                          de prøvetagningsmetoder, der skal anvendes (bilag VI, punkt 1.2.1.1).
                          Til bestemmelse af partikelmasse kræves et prøveudtagningssystem til partikelbestemmelse, partikelfiltre, en
                          mikrogramvægt og et vejerum med temperatur- og fugtighedsregulering.
                          Til udtagning af prøver til partikelbestemmelse kan anvendes en af to følgende metoder:
                          –        enkeltfiltermetoden med anvendelse af ét filterpar (punkt 1.5.1.3 i dette tillæg) til alle sekvenser i
                                   testcyklen. I prøvetagningsfasen skal prøvetagningstid og -strømningshastighed overvåges nøje. Til
                                   testcyklen kræves imidlertid kun ét filterpar.
                          –        i flerfiltermetoden anvendes ét filterpar (punkt 1.5.1.3 i dette tillæg) til hver enkelt sekvens i
                                   testcyklen. Denne metode indebærer en bekvemmere prøvetagningsmetode, men øger forbruget af
                                   filtre.
         1.5.1.           Partikeludskillelsesfiltre
         1.5.1.1. Filterspecifikation
                          Til godkendelsesprøvning anvendes glasfiberfiltre med fluor-kulstofbelægning eller membranfiltre på fluor-
                          kulstofbasis. Til særlige formål kan andre filtermaterialer anvendes. Alle filtertyper skal have en
                          udskillelsesgrad på mindst 99% for 0,3 µm DOP (dioktylphthalat) ved en gashastighed på mellem 35 og 100
                          cm/s. Ved prøvning af overensstemmelsen af forskellige laboratorier eller mellem en fabrikant og en
                          godkendende myndighed skal anvendes filtre af samme kvalitet.
         1.5.1.2. Filterstørrelse
                          Partikelfiltrenes diameter skal være mindst 47 mm (pletdiameter 37 mm). Større filterdiameter kan godtages
                          (punkt 1.5.1.5).
         1.5.1.3. Primære og sekundære filtre
                          Prøven af den fortyndede udstødningsgas udtages ved hjælp af et par filtre placeret i serie (et primært filter og
                          et sekundært filter). Det sekundære filter må højst være placeret 100 mm nedstrøms for det primære filter og
                          må ikke berøre dette. Filtrene kan enten vejes enkeltvis eller parvis; i sidstnævnte tilfælde anbringes filtrene
                          med pletsiderne mod hinanden.
         1.5.1.4. Filtergennemstrømningshastighed
                          Gashastigheden gennem filtreret skal være 35 til 100 cm/s. Stigningen i tryktabet fra prøvningens start til
                          dens afslutning må ikke overstige 25 kPa.
         1.5.1.5. Filterbelastning
                          Den anbefalede mindste filterbelastning for de almindeligste filterstørrelser er vist i følgende tabel: Til større
                          filtre skal filterbelastningen være mindst 0,065 mg/1000 mm² filterareal.
                                        Filterdiameter              Anbefalet pletdiameter (mm)          Anbefalet mindste belastning (mg)
                                             (mm)
                            47                                    37                                    0,11
                            70                                    60                                    0,25
                            90                                    80                                    0,41
                            110                                   100                                   0,62
                          Ved brug af flerfiltermetoden anbefales, at den mindste filterbelastning for alle filtre tilsammen er lig
                          produktet af den pågældende ovenfor anførte værdi og kvadratroden af det samlede antal prøvningssekvenser.
         1.5.2.           Specifikationer for vejerum og analysevægt
         1.5.2.1. Vejerum
                          Temperaturen af det vejerum (eller -lokale), hvor partikelfiltrene konditioneres og vejes, skal være 295 K (22
                          °C) ± 3 K ved al konditionering og vejning af filtre. Luftfugtigheden skal holdes på et niveau svarende til et
 ---pagebreak--- 30.4.2004                DA                                   Den Europæiske Unions Tidende                                                L 146/31
                            dugpunkt på 282,5 K (9,5 °C) ± 3 K og en relativ fugtighed på 45 ± 8%.
          1.5.2.2. Vejning af referencefiltre
                            Luften i vejerum (eller -lokale) skal være fri for kontaminanter (såsom støv), der kan sætte sig på
                            partikelfiltrene, mens de stabiliseres. Forstyrrelser i vejerummets specifikationer svarende til beskrivelsen i
                            punkt 1.5.2.1 kan tillades, hvis forstyrrelsernes varighed ikke er over 30 minutter. Vejerummet skal opfylde
                            de foreskrevne specifikationer, inden personer træder ind i vejerummet. Der vejes mindst to ubrugte
                            referencefiltre eller -filterpar; dette finder sted højst 4 timer før eller efter vejning af prøvefiltrene, men helst
                            samtidig dermed. Referencefiltrene skal være af samme størrelse og materiale som prøvefiltrene.
                            Såfremt gennemsnitsvægten af referencefiltre (eller -filterpar) i tidsrummet mellem vejning af prøvefiltrene
                            ændrer sig med mere end 10 #g, skal alle prøvefiltre kasseres og emissionstesten gentages.
                            Er de i punkt 1.5.2.1 angivne betingelser med hensyn til vejerummets stabilitet ikke opfyldt, men
                            referencefiltre (-filterpar) opfylder ovennævnte kriterier, kan motorfabrikanten vælge enten at godtage
                            vejningen af prøvefiltrene eller at betragte prøvningsresultaterne som ugyldige, bringe vejerummets
                            reguleringssystem i orden og gentage prøven.
          1.5.2.3. Analysevægt
                            Til vejning af filtrene skal anvendes en vægt med en af vægtfabrikanten specificeret præcision
                            (standardafvigelse) på 2 µg og en opløsning på 1 µg (1 ciffer = 1 µg).
          1.5.2.4. Elimination af virkningerne af statisk elektricitet
                            For at eliminere virkningerne af statisk elektricitet skal filtrene neutraliseres før vejning, hvilket kan ske ved
                            brug af en jordledning af polonium eller en anordning med tilsvarende virkning.
          1.5.3.            Supplerende specifikationer for partikelbestemmelse
                            Alle de dele af fortyndingssystem og prøvetagningssystem, der er placeret mellem udstødningsrør og
                            filterholder og er i kontakt med ufortyndet og fortyndet udstødningsgas, skal være udformet således, at de
                            giver anledning til mindst mulig afsætning eller ændring af partikler. Alle dele skal være fremstillet af
                            elektrisk ledende materialer, der ikke reagerer med udstødningsfasens komponenter og skal være
                            jordforbundet, således at elektrostatiske virkninger undgås.
   2.              MÅLE- OG PRØVETAGNINGSMETODER (NRTC-PRØVE)
   2.1.            Indledning
                   Forurenende luftarter og partikler afgivet af den til prøvning indleverede motor måles efter metoderne i bilag VI. Heri
                   beskrives de systemer, der anbefales til analyse af forurenende luftarter (punkt 1.1) og til fortynding og prøvetagning
                   ved måling af forurenende partikler (punkt 1.2).
   2.2.            Krav til dynamometer og prøvebænk
                   Til emissionsprøvning af motorer på motordynamometer skal følgende udstyr anvendes:
   2.2.1.          Motordynamometer
                   Der skal anvendes et motordynamometer, der er velegnet til udførelse af den i tillæg 4 til dette bilag angivne
                   prøvningscyklus. Instrumenterne til måling af drejningsmoment og hastighed skal gøre det muligt at bestemme
                   akseleffekten inden for de givne grænser. Supplerende beregninger kan være nødvendige. Måleudstyrets nøjagtighed
                   skal være tilstrækkelig til at sikre, at de for værdierne i punkt 3 angivne maksimumtolerancer ikke overskrides.
   2.2.2.          Andre instrumenter
                   I nødvendigt omfang skal anvendes instrumenter til måling af brændstofforbrug, luftforbrug, temperatur af
                   kølemiddel og smøremiddel, udstødningsgastryk og indsugningsmanifoldvakuum, udstødningsgastemperatur,
                   indsugningslufttemperatur og -fugtindhold samt brændstoftemperatur. Disse instrumenter skal opfylde kravene i
                   tabel 3:
 ---pagebreak--- L 146/32                DA                               Den Europæiske Unions Tidende                                           30.4.2004
                                                Tabel 3. Måleinstrumenternes nøjagtighed
    Nr.    Måleinstrument                       Nøjagtighed
    1      Motorhastighed                       & 2% af aflæsning, & dog mindst 1% af motorens højeste værdi
    2      Drejningsmoment                      & 2% af aflæsning, & dog mindst 1% af motorens højeste værdi
    3      Brændstofforbrug                     & 2% af den maksimale værdi for motoren
    4      Luftforbrug                          & 2% af aflæsning, & dog mindst 1% af motorens højeste værdi
    5      Udstødningsgasstrøm                  & 2,5% af aflæsning, & dog mindst 1,5% af motorens højeste værdi
    6      Temperatur % 600 K                   & 2 K absolut
    7      Temperatur > 600 K                   & 1% af aflæsning
    8      Udstødningsgastryk                   & 0,2 kPa absolut
    9      Indsugningsluftens vakuum            & 0,05 kPa absolut
    10     Atmosfæretryk                        & 0,1 kPa absolut
    11     Andre tryk                           & 0,1 kPa absolut
    12     Absolut fugtighed                    & 5% af aflæsning
    13     Strøm af fortyndingsluft             & 2% af aflæsning
    14     Fortyndet udstødningsgasstrøm        & 2% af aflæsning
    2.2.3.        Ufortyndet udstødningsgasstrøm
                  For at beregne emissionerne i den ufortyndede udstødningsgas og for at regulere et delstrøms-fortyndingssystem må
                  man kende udstødningsgassens massestrømningshastighed. Til bestemmelse af udstødningsgassens
                  massestrømningshastighed kan anvendes en af de i det nedenfor beskrevne metoder.
                  Til beregning af emissioner skal responstiden for hver af de nedenfor beskrevne metoder være mindst lig med den
                  foreskrevne responstid af analysatoren, som er fastlagt i tillæg 2, punkt 1.11.1.
                  Til regulering af et fortyndingssystem af delstrømstypen kræves hurtigere responstid. For
                  delstrømsfortyndingssystemer med onlineregulering kræves en responstid på % 0,3 s. For
                  delstrømsfortyndingssystemer med look ahead-regulering baseret på en i forvejen registreret prøvekørsel kræves en
                  responstid af målesystemet for udstødningsgasstrøm på % 5 s med en indsvingningstid på % 1 s. Systemets responstid
                  skal angives af instrumentets fabrikant. Kravene til kombineret responstid af systemer til udstødningsgasstrøms- og
                  delstrømsfortyndingssystemer er angivet i punkt 2.4.
                  Direkte måling
                  Direkte måling af den øjeblikkelige udstødningsstrøm kan anvendes i systemer som:
                  –        differenstrykanordninger, således måledyser (for enkeltheder henvises til ISO 5167: 2000)
                  –        ultralydsflowmeter
                  –        vortex-flowmeter
                  Der skal tages forholdsregler til undgåelse af målefejl, som giver anledning til fejl i bestemmelsen af forurenende
                  stoffer. Sådanne forholdsregler omfatter omhyggelig installation af anordningen i motorens udstødningssystem i
                  henhold til anbefalingerne fra instrumentets fabrikant og til god teknisk skik. Navnlig må motorens præstationer og
                  emissioner ikke påvirkes ved installation af anordningen.
                  Flowmetre skal opfylde nøjagtighedsforskrifterne i tabel 3.
                  Metode til måling af luft- og brændstofstrømme
                  I metoden anvendes passende flowmetre til måling af luft- og brændstofstrømme. Beregning af den øjeblikkelige
                  udstødningsmassestrøm foretages således:
                  GEXHW =          GAIRW + GFUEL (for våd masse af udstødningsgas)
                  Flowmetrene skal opfylde nøjagtighedsforskrifterne i tabel 3, men skal desuden være tilstrækkelig nøjagtige til at
                  opfylde nøjagtighedsforskrifterne for udstødningsgasstrømmen.
                  Sporstofmetoden
 ---pagebreak--- 30.4.2004              DA                                  Den Europæiske Unions Tidende                                          L 146/33
                 I denne metode anvendes koncentrationsmåling af en sporgas i udstødningen.
                 En kendt mængde inaktiv gas (f.eks ren helium) injiceres i udstødningsgasstrømmen som sporstof. Gassen blandes og
                 fortyndes med udstødningsgassen, men må ikke reagere i udstødningsrøret. Gassens koncentration måles derefter i
                 udstødningsgasprøven.
                 For at sikre fuldstændig opblanding af sporgassen skal prøvetagningssonden for udstødningsgas placeres mindst 1 m,
                 dog mindst 30 gange udstødningsrørets diameter, neden for det punkt, hvor sporgassen injiceres.
                 Prøvetagningssonden kan være placeret tættere på injektionsstedet, hvis det kan efterprøves, at der sker fuldstændig
                 opblanding, ved at sammenholde sporgaskoncentrationen med referencekoncentrationen, når sporgassen injiceres
                 oven for motoren.
                 Sporgasstrømmen skal indstilles således, at sporgaskoncentrationen ved motorens tomgangshastighed efter
                 opblanding er mindre end fuldt skalaudslag på sporgasanalysatoren.
                 Beregning af udstødningsgasstrømmen foretages ved brug af følgende formel:
                                                                       GT " " EXH
                                                  GEXHW $
                                                                60 " "concmix # conca #
                 hvor:
                 GEXHW =          øjeblikkelig udstødningsmassestrøm (kg/s)
                 GT               =       sporgasstrøm (cm³/min)
                 concmix =        øjeblikkelige koncentration af sporgas efter opblanding (ppm)
                 "EXH             =       udstødningsgassens densitet (kg/m³)
                 conca            =       koncentration af sporgassen i indsugningsluften (ppm)
                 Sporgassens baggrundskoncentration ( conca) kan bestemmes som gennemsnittet af baggrundskoncentrationen, målt
                 henholdsvis umiddelbart før prøvekørslen og efter prøvekørslen.
                 Når baggrundskoncentrationen er under 1% af sporgassens koncentration efter opblanding (concmix.) ved maksimal
                 udstødningsflow, kan der ses bort fra baggrundskoncentrationen.
                 Det samlede system skal opfylde forskrifterne for udstødningsgasstrøm og skal kalibreres i henhold til tillæg 2, punkt
                 1.11.2
                 Metode til måling af luftstrøm og luft/brændstofforhold
                 Dette indebærer, at udstødningsgassens masse beregnes af luftstrømmen og luft/brændstofforholdet. Beregning af den
                 øjeblikkelige udstødningsmassestrøm foretages således:
                                                                       #           1      &
                                            G EXHW * G AIRW " $1 )                        ' med
                                                                       $      A/Fst " " '(
                                                                       %
                                                                A / Fst " 14,5
                                                             $           2 " conc CO " 10 "4 '
                                                             %        1+                     (
         $      conc CO " 10   "4
                                                         ' %               3,5 " conc CO2    (
         %100 -
         %
                                   + conc HC " 10 " 4    ( * % 0,45 #
                                                         ( %
                                                                                "
                                                                                ( " conc CO2 * conc CO " 10 " 4 #
         &              2                                )                conc CO " 10 " 4   (
                                                             %         1*                    (
                                                             %             3,5 " conc CO2    (
                                                             &                               )
    " ,
                                                "
                                     6,9078 " conc CO2 * conc CO " 10 " 4 * conc HC "10 " 4        #
                 hvor:   A/Fst =          støkiometrisk luft/brændstofforhold (kg/kg)
                         "        =       relativt luft/ brændstofforhold
                         concCO2 =        tør CO2-koncentration (%)
                         concCO =         tør CO-koncentration (ppm)
                         concHC =         HC-koncentration (ppm)
                 BEMÆRKNING: Beregningen er baseret på et dieselbrændstof med et forhold H:C på 1,8.
 ---pagebreak--- L 146/34           DA                               Den Europæiske Unions Tidende                                            30.4.2004
             Luftflowmeteret skal opfylde nøjagtighedsforskrifterne i tabel 3, den anvendte CO2-analysator skal opfylde
             forskrifterne i punkt 2.3.1, og det samlede system skal opfylde forskrifterne for udstødningsgasstrøm.
             Om ønsket, kan udstyr til måling af luft/brændstofforholdet, f.eks. en sensor af zirconiumdioxid-typen, anvendes til
             måling af luftoverskudsforholdet efter forskrifterne i punkt 2.3.4.
    2.2.4.   Fortyndet udstødningsgasstrøm
             For at beregne emissionerne i den fortyndede udstødningsgas må man kende strømningshastigheden af den
             fortyndede udstødningsgas. Den totale fortyndede udstødningsgasstrøm i hele cyklen (kg/test) beregnes af
             måleværdierne for hele cyklen, og de tilsvarende kalibreringsdata for flowmeteret (V0 for PDP, KV for CFV, Cd for
             SSV) ved en af metoderne foreskrevet i tillæg 3, punkt 2.2.1 kan anvendes. Hvis den samlede masse af udskilte
             partikler og forurenende luftarter udgør over 0,5% af den totale CVS-strøm, skal CVS-strømmen korrigeres eller
             partikelprøvestrømmen returneres til CVS oven for flowmeteret.
    2.3.     Bestemmelse af gassens komponenter
    2.3.1.   Generel beskrivelse af analysatorerne
             Analysatorernes måleområde skal være passende til den foreskrevne nøjagtighed ved bestemmelse af
             koncentrationerne af udstødningsgassens komponenter (punkt 1.4.1.1). Analysatorerne anbefales benyttet på en sådan
             måde, at den målte koncentration er mellem 15% og 100% af fuld skalavisning.
             Er fuld skalavisning 155 ppm (eller ppm C) eller derunder, eller har det anvendte udlæsningssystem (datamat eller
             datalogger) tilstrækkelig nøjagtighed og opløsningsevne ved værdier under 15% af måleområdets øverste værdi, kan
             måling af værdier under 15% af fuld skalavisning dog godtages. I så fald foretages ekstra kalibreringer, der sikrer, at
             kalibreringskurverne er nøjagtige - bilag III, tillæg 2, punkt 1.5.5.2.
             Udstyrets elektromagnetiske kompatibilitet skal være således, at yderligere fejl mindskes til det mindst mulige.
    2.3.1.1. Målefejl
             Analysatorens afvigelse fra det nominelle kalibreringspunkt må intet sted i måleområdet afvige over ± 2% af
             aflæsningen, og ikke over ± 0,3% af fuldt skalaudslag.
             BEMÆRKNING:                      med henblik på denne norm forstås ved "nøjagtighed" analysatorens afvigelse fra de
                                              nominelle kalibreringsværdier, når kalibreringsgas anvendes (' sand værdi).
    2.3.1.2. Repeterbarhed
             Repeterbarheden, defineret som 2,5 gange standardafvigelsen af ti gentagne målinger på en given kalibreringsgas, må
             for måleområder over 155 ppm (eller ppm C) ikke være over ± 1% af fuldt skalaudslag; for måleområder under 155
             ppm (eller ppm C) må repeterbarheden ikke være over ± 2%.
    2.3.1.3. Støj
             Apparatets top-til-top respons på nulstillingsgas og kalibreringsgas må i et vilkårligt 10 sekunders interval ikke
             overstige 2% af fuldt skalaudslag i noget måleområde.
    2.3.1.4. Nulpunktsforskydning
             Nulpunktsforskydningen inden for en periode på 1 time skal være mindre end 2% af fuldt skalaudslag i det laveste
             anvendte måleområde. Ved nulpunktsrespons forstås gennemsnitsrespons, herunder støj, på en nulstillingsgas inden
             for et tidsrum af 30 sekunder.
    2.3.1.5. Forskydning af relativ respons
             Forskydningen af den relative respons må i løbet af en time ikke overstige 2% af fuldt skalaudslag i det laveste
             anvendte måleområde. Ved relativ respons forstås forskellen mellem responsen på kalibreringsgas og responsen på
             nulstillingsgas. Ved responsen på kalibreringsgassen forstås gennemsnitsrespons, inklusive støj, på en kalibreringsgas
             inden for et tidsrum af 30 sekunder.
 ---pagebreak--- 30.4.2004         DA                               Den Europæiske Unions Tidende                                             L 146/35
   2.3.1.6. Indsvingningstid
            Til analyse af ufortyndet udstødningsgas må indsvingningstiden af den i målesystemet monterede analysator ikke
            være over 2,5 s.
            BEMÆRKNING:                     Vurdering af analysatorens responstid vil ikke i sig selv klart fastlægge det samlede
                                            systems egnethed til overgangsprøvning. Systemets volumener, og især dødrum i hele
                                            systemet, vil ikke kun påvirke transporttiden fra sonde til analysator, men også
                                            indsvingningstiden. Desuden vil analysatorens interne transporttider blive defineret
                                            som responstid for analysatoren, lige som det er tilfældet for konverter eller
                                            vandfælder i en NOx-analysator. Bestemmelse af responstiden af det samlede system
                                            er beskrevet i tillæg 2, punkt 1.11.1.
   2.3.2.   Tørring af gassen
            Samme forskrifter som for NRSC-prøvningscyklen finder anvendelse ( afsnit 1.4.2) som beskrevet nedenfor.
            Anordningen til gastørring, der er valgfri, skal have minimal indvirkning på koncentrationen af de målte luftarter. Der
            må ikke anvendes kemiske tørremidler til fjernelse af vand i prøven.
   2.3.3.   Analysatorer
            Samme forskrifter som for NRSC-prøvningscyklen finder anvendelse ( afsnit 1.4.3) som beskrevet nedenfor.
            Luftarterne analyseres ved hjælp af følgende instrumenter. Til ikke-lineære analysatorer tillades brug af
            lineariseringskredse.
   2.3.3.1. Bestemmelse af carbonmonoxid (CO)
            Kulmonoxid-analysatoren skal være et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsapparat (NDIR).
   2.3.3.2. Bestemmelse af carbondioxid (CO2)
            Kuldioxid-analysatoren skal være et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsapparat (NDIR).
   2.3.3.3. Bestemmelse af kulbrinter (HC)
            Kulbrinteanalysatoren skal være forsynet med opvarmet flammeiondetektor (HFID); detektoren, ventiler,
            rørforbindelser osv. skal være opvarmet således, at der holdes en gastemperatur på 463 K (190 °C) ± 10 K.
   2.3.3.4. Bestemmelse af kvælstofoxider (NOx)
            Måles der på tør basis, skal kvælstofoxid-analysatoren enten være med kemoluminiscensdetektor (CLD) eller
            opvarmet kemoluminiscensdetektor (HCLD) med NO2/NO konverter. Måles der på våd basis, skal der anvendes en
            HCLD med konverter, og konvertertemperaturen holdes over 328 K (55 °C), idet det er en forudsætning, at
            vanddæmpningsprøven (bilag III, tillæg 2, punkt 1.9.2.2) er tilfredsstillet.
            For både CLD og HCLD skal prøvetagningsledningens vægtemperatur holdes på mellem 328 K og 473 K (55°C til
            200°C) frem til konverteren ved tør måling, og frem til analysatoren ved våd måling.
   2.3.4.   Måling af luft/brændstof forhold
            Til bestemmelse af luft/brændstofforholdet i udstødningsgasstrømmen som angivet i punkt 2.2.3 skal anvendes en
            luft/brændstofføler med stort følsomhedsområde eller en lambdasonde af zirconiumdioxidtypen.
            Føleren skal være monteret direkte på udstødningsrøret, hvor udstødningsgastemperaturen er tilstrækkelig til at
            forhindre kondensation af vanddamp.
            Nøjagtigheden af føleren med indbygget elektronik skal være inden for
            & 3% af aflæsningen             "<2
            & 5% af aflæsning               2%      "<5
            & 10% af aflæsning              5%      "
            For at opfylde ovenstående nøjagtighedskrav skal føleren være kalibreret som foreskrevet af instrumentets fabrikant.
   2.3.5.   Prøveudtagning til bestemmelse af forurenende luftarter
 ---pagebreak--- L 146/36           DA                                 Den Europæiske Unions Tidende                                           30.4.2004
    2.3.5.1. Ufortyndet udstødningsgasstrøm
             Samme forskrifter som for NRSC-prøvningscyklen finder anvendelse ( afsnit 1.4.4) som beskrevet nedenfor.
             Prøvetagningssonder til bestemmelse af forurenende luftarter skal være monteret i en afstand af mindst 0,5 m, dog
             mindst tre gange udstødningsrørets diameter, oven for udstødningsgassystemets afgang og tilstrækkelig tæt på
             motoren til at sikre en udstødningsgastemperatur på mindst 343 K (70 °C) ved sonden.
             Er der tale om en flercylindret motor med forgrenet udstødningsmanifold, skal prøvetagningssonden være placeret så
             langt nede, at det sikres, at prøven er repræsentativ for den gennemsnitlige emission fra alle cylindrene. På
             flercylindrede motorer med flere separate udstødningsmanifolder, f.eks. V-motorer, kan det godtages, at der tages en
             prøve fra hver cylindergruppe og beregnes en gennemsnitsemission deraf. Andre metoder kan benyttes, hvis det er
             godtgjort, at de korrelerer med ovenstående metoder. Til beregning af emissionen fra udstødningen skal motorens
             samlede udstødningsmassestrøm anvendes.
             Såfremt udstødningsgassens sammensætning påvirkes af nogen form for efterbehandlingssystem, skal
             prøveudtagning finde sted oven for denne anordning ved prøvninger under trin I og neden for denne anordning ved
             prøvninger under trin II.
    2.3.5.2. Fortyndet udstødningsgasstrøm
             Anvendes et totalstrømsfortyndingssystem, finder følgende forskrifter anvendelse:
             Udstødningsrøret mellem motoren og totalstrømsfortyndingssystemet skal opfylde kravene i bilag VI.
             Prøvetagningssonden (-sonderne) for forurenende luftarter skal være placeret et sted i fortyndingstunnelen, hvor
             fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet og i nærheden af prøvetagningssonden for partikler.
             Prøvetagningen kan generelt ske på to måder:
             –        de forurenende stoffer udtages i en prøvetagningssæk i løbet af cyklen og måles efter testens afslutning;
             –        de forurenende stoffer udtages kontinuerligt og integreres gennem hele cyklen; denne metode er obligatorisk
                      for HC og NOx.
             Prøver af baggrundskoncentrationerne udtages oven for fortyndingstunnelen i en prøvetagningssæk og trækkes fra
             emissionskoncentrationen i henhold til tillæg 3, punkt 2.2.3.
    2.4.     Bestemmelse af partikelindhold
             Til bestemmelse af partikler kræves et fortyndingssystem. Fortynding kan ske ved et delstrømsfortyndingssystem
             eller et totalstrømsfortyndingssystem. Fortyndingssystemet skal have tilstrækkelig strømningskapacitet til helt at
             udelukke dannelse af kondensvand i fortyndings- og prøvetagningssystemer og holde temperaturen af den fortyndede
             udstødningsgas mellem 315 K (42°C) og 325 K (52°C) umiddelbart oven for filterholderne. Er luftfugtigheden høj,
             kan det tillades, at fortyndingsluften tørres, inden den tilføres fortyndingssystemet. Er temperaturen af den omgivende
             luft under 293 K (20°C), anbefales forvarmning af fortyndingsluften til en temperatur over den øvre grænseværdi på
             303 K (30°C). Fortyndingsluftens temperatur må dog ikke være over 325 K (52°C), før udstødningsgassen tilføres
             fortyndingstunnelen.
             Partikelprøvetagningssonden skal være placeret tæt ved prøvetagningssonden for forurenende luftarter, og
             installationen skal opfylde bestemmelserne i punkt 2.3.5.
             Til bestemmelse af partikelmasse kræves et prøveudtagningssystem til partikelbestemmelse, partikelfiltre, en
             mikrogramvægt og et vejerum med temperatur- og fugtighedsregulering.
             Forskrifter for delstrømsfortyndingssystemet
             I delstrømsfortyndingssystemet opdeles udstødningsstrømmen i to delstrømme, af hvilke den mindste fortyndes med
             luft og derefter anvendes til partikelbestemmelse. Det er her af afgørende vigtighed, at fortyndingsforholdet
             bestemmes meget nøjagtigt. Andre delingsmetoder kan anvendes, i hvilket tilfælde den anvendte type deling i vid
             udstrækning er bestemmende for det prøvetagningsudstyr og de prøvetagningsmetoder, der skal anvendes (bilag VI,
             punkt 1.2.1.1).
             Til regulering af et fortyndingssystem af delstrømstypen kræves en hurtig responstid. Transformationstiden for
             systemet bestemmes med metoden beskrevet i tillæg 2, punkt 1.11.1.
             Hvis den kombinerede transformationstid for udstødningsstrømmåling (jf. foregående punkt) og delstrømssystemet er
             under 0,3 s, kan online regulering anvendes. Er transformationstiden over 0,3 s, skal der udføres look ahead styring
             baseret på en forudregistreret prøvekørsel. I så fald skal indsvingningstiden være % 1 s, og forsinkelsestiden for det
             kombinerede system % 10 s.
 ---pagebreak--- 30.4.2004          DA                                Den Europæiske Unions Tidende                                                  L 146/37
            Den totale systemrespons skal være afpasset, så der sikres en repræsentativ prøve af partikler, G SE, som er
            proportional med udstødningsgassens massestrøm. For at fastlægge, om der er proportionalitet, skal der foretages en
            regressionsanalyse på GSE mode GEXHW med en datafangstfrekvens på mindst 5 Hz, og følgende kriterier skal være
            opfyldt:
            –        Korrelationskoefficienten r2 for den lineære regression mellem GSE og GEXHW skal være mindst 0,95.
            –        Middelafvigelsen på estimatet af GSE mod GEXHWEXHW må ikke være over 5% af GSE maks.
            –        GSE, regressionslinjens skæring, må ikke være over & 2% of GSE maks.
            Om ønsket kan der udføres en forprøve, og signalet svarende til udstødningsgassens massestrøm i forprøven
            anvendes til styring af prøvestrømmen ind i partikelsystemet ("look-ahead" regulering). Denne metode er nødvendig,
            hvis transformationstiden for partikelsystemet, t 50,P og/eller transformationstiden for udstødningsgassens
            massestrømsignal, t50,F er > 0,3 s. Korrekt regulering af delstrømsfortyndingssystemet er opnået, når tidskurven for
            GEXHW ,pre i forprøven, som regulerer GSE, forskydes med et "look-ahead" tidsrum t50,P + t50,F .
            Til bestemmelse af korrelationen mellem GSE og GEXHW skal anvendes data opnået ved den faktiske prøve, idet GEXHW
            tidsmæssigt justeres ind af t50,F i forhold til GSE (intet bidrag fra t50,P til tidsjusteringen ). Dvs. tidsforskydningen
            mellem GEXHW og GSE er forskellen mellem deres respektive transformationstider, bestemt efter tillæg 2, punkt 2.6.
            For delstrømsfortyndingssystemer må nøjagtigheden af prøvestrømmen GSE tillægges særlig vægt, hvis den ikke
            måles direkte, men bestemmes ved differensmåling af strømningshastigheder:
            GSE = GTOTW– GDILW
            I så fald er en nøjagtighed på & 2% for GTOTW og GDILW ikke tilstrækkelig til at garantere en acceptabel nøjagtighed af
            GSE. Bestemmes gasstrømmen ved differensflowmåling, skal den maksimale fejl på differensen være af en sådan
            størrelse, at nøjagtigheden af GSE er inden for & 5%, når fortyndingsforholdet er under 15. Den kan beregnes som den
            kvadratiske middelværdi af fejlene på de enkelte instrumenter.
            Acceptabel nøjagtighed af GSE-værdierne kan opnås ved brug af en af følgende metoder:
            a)       Den absolutte nøjagtighed af GTOTW og GDILW er & 0,2%, hvilket sikrer en nøjagtighed af GSE på % 5% ved et
                     fortyndingsforhold på 15. Ved større fortyndingsforhold vil fejlen dog blive større.
            b)       Kalibrering af GDILW i forhold til GTOTW sker således, at der opnås samme nøjagtighed for GSE som i a). En
                     nærmere beskrivelse af denne kalibrering findes i tillæg 2, punkt 2.6.
            c)       Nøjagtigheden af GSE bestemmes indirekte af nøjagtigheden af fortyndingsforholdet, som bestemt ved en
                     sporgas, f.eks. CO2. Igen skal bestemmelsen af GSE ske med en nøjagtighed svarende til metode a).
            d)       Den absolutte nøjagtighed af GTOTW og GDILW er inden for & 2% af fuldt skalaudslag, den maksimale fejl på
                     differensen mellem G TOTW og GDILW er inden for 0,2%, og linearitetsfejlen er inden for & 0.2% af den højeste
                     GTOTW-værdi iagttaget under prøven.
   2.4.1.   Partikeludskillelsesfiltre
   2.4.1.1. Filterspecifikation
            Til godkendelsesprøvning anvendes glasfiberfiltre med fluor-kulstofbelægning eller membranfiltre på fluor-
            kulstofbasis. Til særlige formål kan andre filtermaterialer anvendes. Alle filtertyper skal have en udskillelsesgrad på
            mindst 99% for 0,3 µm DOP (dioktylphtalat) ved en gashastighed på mellem 35 og 100 cm/s. Ved prøvning af
            overensstemmelsen af forskellige laboratorier eller mellem en fabrikant og en godkendende myndighed skal anvendes
            filtre af samme kvalitet.
   2.4.1.2. Filterstørrelse
            Partikelfiltrenes diameter skal være mindst 47 mm (pletdiameter 37 mm). Større filterdiameter kan godtages (punkt
            2.4.1.5)
   2.4.1.3. Primære filtre og sekundære filtre
            Prøven af den fortyndede udstødningsgas udtages ved hjælp af et par filtre placeret i serie (et primært filter og et
            sekundært filter). Det sekundære filter må højst være placeret 100 mm nedstrøms for det primære filter og må ikke
            berøre dette. Filtrene kan enten vejes enkeltvis eller parvis; i sidstnævnte tilfælde anbringes filtrene med pletsiderne
            mod hinanden.
 ---pagebreak--- L 146/38                   DA                                  Den Europæiske Unions Tidende                                            30.4.2004
    2.4.1.4.         Filtergennemstrømningshastighed
                     Gashastigheden gennem filtreret skal være 35 til 100 cm/s. Stigningen i tryktabet fra prøvningens start til dens
                     afslutning må ikke overstige 25 kPa.
    2.4.1.5. Filterbelastning
                     Den anbefalede mindste filterbelastning for de almindeligste filterstørrelser er vist i følgende tabel: til større filtre
                     skal filterbelastningen være mindst 0,065 mg/1000 mm² filterareal.
        Filterdiameter                     Anbefalet pletdiameter (mm)                   Anbefalet mindstebelastning
        (mm)                                                                              (mg)
        47                                 37                                            0,11
        70                                 60                                            0,25
        90                                 80                                            0,41
        110                                100                                           0,62
    2.4.2.           Specifikationer for vejerum og analysevægt
    2.4.2.1. Vejerum
                     Temperaturen af det vejerum (eller -lokale), hvor partikelfiltrene konditioneres og vejes, skal være 295 K (22 °C) ± 3
                     K ved al konditionering og vejning af filtre. Luftfugtigheden skal holdes på et niveau svarende til et dugpunkt på
                     282,5 K (9,5 °C) ± 3 K og en relativ fugtighed på 45 ± 8%.
    2.4.2.2. Vejning af referencefiltre
                     Luften i vejerum (eller -lokale) skal være fri for kontaminanter (såsom støv), der kan sætte sig på partikelfiltrene,
                     mens de stabiliseres. Forstyrrelser i vejerummets specifikationer i henhold til beskrivelsen i punkt 2.4.2.1 kan tillades,
                     hvis forstyrrelsernes varighed ikke er over 30 minutter. Vejerummet skal opfylde de foreskrevne specifikationer,
                     inden personer træder ind i vejerummet. Der vejes mindst to ubrugte referencefiltre eller -filterpar; dette finder sted
                     højst 4 timer før eller efter vejning af prøvefiltrene, men helst samtidig dermed. Referencefiltrene skal være af samme
                     størrelse og materiale som prøvefiltrene.
                     Såfremt gennemsnitsvægten af referencefiltre (eller -filterpar) i tidsrummet mellem vejning af prøvefiltrene ændrer
                     sig med mere end 10 #g, skal alle prøvefiltre kasseres og emissionstesten gentages.
                     Hvis de i punkt 2.4.2.1. angivne kriterier for stabilitet af vejerummet ikke er opfyldt, men referencefilteret
                     (filterparret) opfylder ovenstående kriterier, står det motorfabrikanten frit at godtage de målte vægte af prøvefiltrene
                     eller at kassere testresultaterne, bringe vejerummets reguleringssystem i orden og gentage testen.
    2.4.2.3. Analysevægt
                     Til vejning af filtrene skal anvendes en vægt med en af vægtfabrikanten specificeret præcision (standardafvigelse) på
                     2 µg og en opløsning på 1 µg (1 ciffer = 1 µg).
    2.4.2.4. Elimination af virkningerne af statisk elektricitet
                     For at eliminere virkningerne af statisk elektricitet skal filtrene neutraliseres før vejning, hvilket kan ske ved brug af
                     en jordledning af polonium eller en anordning med tilsvarende virkning.
    2.4.3.           Supplerende specifikationer for partikelbestemmelse
                     Alle de dele af fortyndingssystem og prøvetagningssystem, der er placeret mellem udstødningsrør og filterholder og
                     er i kontakt med ufortyndet og fortyndet udstødningsgas, skal være udformet således, at de giver anledning til mindst
                     mulig afsætning eller ændring af partikler. Alle dele skal være fremstillet af elektrisk ledende materialer, der ikke
                     reagerer med udstødningsfasens komponenter og skal være jordforbundet, således at elektrostatiske virkninger
                     undgås."
    (6)      Tillæg 2 ændres således:
             (a)     Overskriften ændres til følgende ordlyd:
 ---pagebreak--- 30.4.2004                DA                                   Den Europæiske Unions Tidende                                           L 146/39
                                                                    "TILLÆG 2
                                                  KALIBRERINGSMETODE (NRSC, NRTC1)"
          (b)      Punkt 1.2.2 ændres således:
                   Efter den nuværende tekst tilføjes følgende:
                   "Denne nøjagtighed forudsætter, at de til blanding anvendte primærgasser kendes med en nøjagtighed på højst & 1%,
                   som kan føres tilbage til nationale eller internationale gasstandarder. Efterprøvningen udføres ved et skalaudslag på
                   mellem 15 og 50% af fuldt skalaudslag for hver kalibrering, hvor der anvendes en blandeenhed. Hvis den første
                   efterprøvning ikke lykkes, kan yderligere efterprøvning foretages med en anden kalibreringsgas.
                   Blanderen kan om ønsket kontrolleres med et instrument, der i sig selv er lineært, f.eks. ved hjælp af NO-gas med en
                   CLD. Instrumentets kalibreringskonstant justeres med kalibreringsgassen tilsluttet direkte til instrumentet. Blanderen
                   kontrolleres ved de anvendte indstillinger, og den nominelle værdi sammenholdes med instrumentets måleværdi.
                   Forskellen skal i hvert punkt være inden for ± 1% af den nominelle værdi.
                   Andre metoder, baseret på god teknisk skik, kan benyttes efter forudgående aftale mellem de berørte parter.
                   BEMÆRKNING:                         En gasfordeler med en nøjagtighed inden for & 1% anbefales til fastlæggelse af
                                                       analysatorens kalibreringskurve. Gasfordeleren skal være kalibreret af instrumentets
                                                       fabrikant.
          (c)      Punkt 1.5.5.1 affattes således:
                   (i)      Første punktum affattes således:
                            "Analysatorens kalibreringskurve optegnes på grundlag af mindst seks kalibreringspunkter (nulpunktet ikke
                            medregnet), der skal være så jævnt fordelt som muligt".
                   (ii)     Tredje led affattes således
                            "Kalibreringskurven må højst afvige + 2% fra den nominelle størrelse af hvert kalibreringspunkt og højst +
                            0,3% af fuldt skalaudslag i nulpunktet."
          (d)      i punkt 1.5.5.2, sidste led, ændres tallet "1%" til "0,3%"
                            "Kalibreringskurven må højst afvige ± 4% fra den nominelle størrelse af hvert kalibreringspunkt og højst ±
                            0,3% af fuldt skalaudslag i nulpunktet."
          (e)      punkt 1.8.3 affattes således:
                   "Kontrol af iltinterferens skal finde sted, når en analysator tages i brug samt efter større eftersyn.
                   Der skal vælges et område, hvor gasserne til kontrol af iltinterferens falder inden for de øverste 50%. Under prøven
                   skal ovntemperaturen være indstillet som nødvendigt.
                   1.8.3.1. Gasser til kontrol af iltinterferens
                                    Kontrolgasser for iltinterferens skal indeholde propan med 350 ppmC ÷ 75 ppmC kulbrinte.
                                    Koncentrationen bestemmes efter samme tolerancer som for kalibreringsgas ved kromatografisk
                                    bestemmelse af totalt kulbrinteindhold plus urenheder eller ved dynamisk blanding. Der anvendes
                                    kvælstof som hovedfortyndingsstof og ilt for resten. Til prøvning af dieselmotorer skal anvendes
                                    følgende blandinger:
                                             O2 koncentration                Resten
                                             21 (20 til 22)                  Kvælstof
                                             10 (9 til 11)                   Kvælstof
                                             5 (4 til 6)                     Kvælstof
                   1.8.3.2. Fremgangsmåde
                                    a)        Analysatoren nulstilles.
                                    b)        Analysatoren kalibreres med 21% iltblandingen.
                                    c)        Kontrollen af nulpunktsresponsen gentages. Hvis den har ændret sig med mere end 0,5% af
                                              fuldskalaværdien, gentages underpunkt (a) og (b).
                                    d)        5% og 10% kontrolgasser for iltinterferens tilføres.
   1
          Kalibreringsmetoden er fælles for NRSC- og NRTC-prøverne, bortset fra forskrifterne i punkt 1.11 og 2.6.
 ---pagebreak--- L 146/40           DA                                 Den Europæiske Unions Tidende                                           30.4.2004
                             e)       Kontrollen af nulpunktsresponsen gentages. Hvis den har ændret sig med mere end ± 1% af
                                      fuldskalaværdien, gentages prøvningen.
                             f)       Iltinterferensen (%O2I) beregnes for hver af blandingerne i (d) på følgende måde:
                                                 "B # C #
                                       O2 I $             "100
                                                    B
                                      A=       kulbrintekoncentration (ppmC) i den under (b) anvendte kalibreringsgas
                             B=       kulbrintekoncentration (ppmC) i de under (d) i dette punkt anvendte gasser til kontrol af
                                      iltinterferens
                             C=       analysatorrespons
                                              A
                              "ppmC # "
                                              D
                             D=       procent af analysatorens fuldskalarespons som følge af A
                     g)      Iltinterferensen (%O2I) skal inden prøvning være under ± 3,0% for alle de foreskrevne kontrolgasser
                             for iltinterferens.
                     h)      Er iltinterferensen over ± 3,0%, justeres luftstrømmen trinvis i opad- og nedadgående retning i
                             forhold til fabrikantens specifikationer, idet punkt 1.8.1 gentages for hver strømningshastighed.
                     i)      Er iltinterferensen større end ± 3,0%, skal man først justere luftstrømmen, hvorefter man ændrer
                             brændstofstrømmen og derefter prøvegasstrømmen, idet punkt 1.8.1 gentages for hver ny indstilling.
                     j)      Er iltinterferensen stadig større end ± 3,0%, skal analysator, FID-brændstof eller brænderluft
                             repareres eller udskiftes før prøvning. Dette punkt gentages derefter, når udstyr eller gasser er
                             repareret eller udskiftet.
         (f) Punkt 1.9.2.2 ændres som følger:
             (i)     Første afsnit erstattes af følgende:
                     "1.9.2.2. Denne kontrol anvendes kun, når der måles på våde gaskoncentrationer. Ved beregningen af
                     dæmpning fra vand skal der tages hensyn til fortyndingen af NO-kalibreringsgassen med vanddamp og
                     afpasning af blandingens vanddampkoncentration med den, der forventes under prøven. En NO-
                     kalibreringsgas med en koncentration på 80 til 100% af fuldt skalaudslag i det normale måleområde ledes
                     gennem (H)CLD-enheden, og N0-værdien registreres om D. NO-gassen bobles igennem vand ved
                     rumtemperatur og ledes gennem (H) CLD-enheden, og NO-værdien registreres som C.Vandtemperaturen
                     bestemmes og registreres som F. Det mættede damptryk af blandingen svarende til gennemboblingskarrets
                     vandtemperatur (F) bestemmes og registreres som G. Blandingens vanddampkoncentration (i %) beregnes
                     som følger:"
             (ii)    Tredje afsnit erstattes af følgende:
                     og registreres som De. Idet atomforholdet H:C for dieselolie sættes til 1,8:1, beregnes den under prøven
                     forventede maksimale vanddampkoncentration (i %) for diesel-udstødningsgas ud fra den maksimale CO2 -
                     koncentration i udstødningsgassen eller CO2-koncentrationen i ufortyndet kalibreringsgas (A, målt i punkt
                     1.9.2.1), som følger:
         g)  Følgende indsættes.
             1.11.           Ekstra kalibreringskrav for måling af rå udstødningsgas gennem NRTC-prøven
             1.11.1. Kontrol af analysesystemets responstid
                             Ved kontrol af responstiden skal systemets indstillinger være nøjagtig de samme som under måling af
                             prøvekørslen (dvs. tryk, strømningshastigheder, filterindstillinger på analysatorerne, samt alt andet,
                             der påvirker responstiden). Bestemmelse af responstiden skal ske med gasomstilling direkte til
                             prøvetagningssondens indgang. Gasomstillingen skal ske på mindre end 0,1 sekund. De til prøven
                             anvendte gasser skal bevirke en koncentrationsændring på mindst 60% af fuldt skalaudslag.
                             Koncentrationskurven for hver enkelt gaskomponent registreres. Responstiden defineres som
                             forskellen i tid mellem gasomstilling og den pågældende registrerede koncentrationsændring.
                             Systemets responstid (t90) består af forsinkelsestiden til måledetektoren og detektorens
                             indsvingningstid. Ved forsinkelsestiden forstås tiden fra ændringen (t0) indtil responsen er 10% af den
 ---pagebreak--- 30.4.2004           DA                                 Den Europæiske Unions Tidende                                            L 146/41
                               endelige aflæsning (t10). Ved indsvingningstiden forstås tiden mellem 10% og 90% respons ved den
                               endelige aflæsning (t90 – t10 ).
                               I forbindelse med synkronisering af signalerne fra analysator og udstødningsgasstrøm ved måling på
                               rå gas forstås ved transformationstiden tiden fra ændringen (t0) indtil responsen er 50% af
                               slutaflæsningen (t50).
                               Systemets responstid skal være % 10 sekunder med en indsvingningstid på
                               % 2,5 sekunder for alle komponenter underkastet grænseværdier (CO, NOx, HC) og alle anvendte
                               koncentrationsområder.
              1.11.2. Kalibrering af sporgasanalysator til bestemmelse af udstødningsgasstrøm
                               Anvendes analysator til bestemmelse af sporgaskoncentrationen, skal den kalibreres ved hjælp af
                               standardgassen.
                               Kalibreringskurven optegnes på grundlag af mindst 10 kalibreringspunkter (nulpunktet ikke
                               medregnet), fordelt med halvdelen af punkterne placeret mellem 4% og 20% af fuldt skalaudslag på
                               analysatoren, og resten mellem 20% og 100% af fuldt skalaudslag. Kalibreringskurven beregnes ved
                               hjælp af mindste kvadraters metode.
                               Kalibreringskurven må højst afvige & 1% af fuld skalavisning fra den nominelle værdi i hvert
                               kalibreringspunkt i området fra 20% til 100% af fuld skalavisning. Den må endvidere højst afvige &
                               2% af aflæsningen af den nominelle værdi i området fra 4% til 20% af fuld skalavisning.
                               Analysatoren nulstilles og kalibreres for prøvningen ved hjælp af en nulstillingsgas samt en
                               kalibreringsgas med en nominel koncentration på over 80% af fuldt skalaudslag på analysatoren.
          h)  punkt 2.2 affattes således:
              "2.2. Kalibrering af gasflowmålere eller flowmåleinstrumenter skal kunne henføres til nationale og/eller
              internationale standarder.
              Fejlen på den målte værdi må ikke være over ± 2% af visningen.
              Til delstrømsfortyndingssystemer må der lægges særligt vægt på nøjagtigheden af prøvestrømmen GSE, hvis den ikke
              måles direkte, men bestemmes ved differensmåling af strømningshastigheder:
              GSE = GTOTW – GDILW
              I så fald er en nøjagtighed på & 2% for GTOTW og GDILW ikke tilstrækkelig til at garantere en acceptabel nøjagtighed af
              GSE. Bestemmes gasstrømmen ved differensflowmåling, skal den maksimale fejl på differensen være af en sådan
              størrelse, at nøjagtigheden af GSE er inden for & 5%, når fortyndingsforholdet er under 15. Den kan beregnes som den
              kvadratiske middelværdi af fejlene på de enkelte instrumenter."
          (i) Følgende punkt tilføjes:
              "2.6.            Supplerende krav til kalibrering af delstrømsfortyndingssystemer
              2.6.1.           Periodisk kalibrering
                               Hvis prøvegasstrømmen bestemmes ved differensflowmåling, skal flowmeteret eller
                               flowmåleinstrumentet kalibreres ved brug af en af følgende metoder, således at sondeflowet GSE ind
                               i tunnelen opfylder nøjagtighedskravene i tillæg I, punkt 2.4:
                               Flowmeteret til GDILW serieforbindes med flowmeteret til GTOTW, og differensen mellem de to
                               flowmetre kalibreres for mindst 5 sæt punkter med flowværdierne fordelt ligeligt mellem den laveste
                               GDILW-værdi anvendt under prøven og værdien af GTOTW.anvendt under prøven. Gassen kan ledes
                               uden om fortyndingstunnelen.
                               En kalibreret masseflowenhed serieforbindes med flowmeteret til GTOTW, og nøjagtigheden
                               kontrolleres for den ved prøven anvendte værdi. Derefter forbindes det kalibrerede masseflowmeter
                               med flowmeteret for GDILW, og nøjagtigheden kontrolleres for mindst 5 indstillinger svarende til
                               fortyndingsforholdet mellem 3 og 50, i forhold til den under prøven anvendte GTOTW.
                               Overføringsrøret TT kobles fra udstødningen, og et kalibreret flowmeter med passende måleområde
                               til måling af GSE tilsluttes overføringsrøret. Derefter indstilles GTOTW på den under prøven anvendte
                               værdi, og GDILW indstilles sekventielt på mindst 5 værdier svarende til fortyndingsforhold q mellem 3
                               og 50. Alternativt kan der etableres en særlig kalibreringsvej, som leder uden om tunnelen, men med
                               samme total- og fortyndingsluftstrøm gennem de pågældende flowmetre som i den egentlige prøve.
                               En sporgas tilføres overføringsrøret TT. Denne sporgas kan være en komponent i udstødningsgassen,
 ---pagebreak--- L 146/42             DA                                Den Europæiske Unions Tidende                                          30.4.2004
                                f.eks. CO 2 eller NOx. Efter fortynding i tunnelen måles sporgaskomponenten. Dette udføres for 5
                                fortyndingsforhold mellem 3 og 50. Nøjagtigheden af prøvegasstrømmen bestemmes af
                                fortyndingsforholdet q:
                                GSE = GTOTW /q
                                Gasanalysatorernes nøjagtighed skal tages i betragtning for at sikre nøjagtigheden af GSE
                2.6.2.          Kontrol af kulstofstrøm
                                En kulstofstrømprøve med rigtig udstødningsgas kan stærkt anbefales til at identificere måle- og
                                kontrolproblemer og efterprøve, at delstrømsfortyndingssystemet virker korrekt. Kulstofstrømprøven
                                skal gennemføres mindst hver gang der monteres en ny motor foruden når der foretages vigtige
                                ændringer i prøveopstillingen.
                                Motoren bringes til at arbejde med sin største drejningsmomentbelastning og hastighed eller i en
                                anden steady-state tilstand, som bevirker, at der produceres mindst 5% CO2.
                                Delstrømsprøvetagningssystemet bringes til at fungere med en fortyndingsfaktor på omkring 15 : 1.
                2.6.3.          Kontrol før prøven
                                Inden for 2 timer før prøven udføres en forkontrol på følgende måde:
                                Flowmetrenes nøjagtighed kontrolles på samme måde som anvendt til kalibreringen i mindst to
                                punkter med flowværdier af GDILW svarende til fortyndingsforhold på mellem 5 og 15 for den under
                                prøven anvendte GTOTW-værdi.
                                Hvis det ved registreringer af den ovenfor beskrevne kalibreringsprocedure kan godtgøres, at
                                flowmeterets kalibrering er stabil gennem et længere tidsrum, kan forprøven undlades.
                2.6.4.          Bestemmelse af transformationstiden
                                Ved kontrol af transformationstiden skal systemets indstillinger være nøjagtig de samme som under
                                måling af prøvekørslen. Transformationstiden bestemmes med følgende metode:
                                Et uafhængigt referenceflowmeter med passende måleområde i forhold til sondeflowet serieforbindes
                                med og tilkobles tæt ved prøvesonden. Dette flowmeter skal have en transformationstid på under 100
                                ms ved den flowtrinstørrelse, der anvendes til måling af responstiden, skal udøve så lille
                                strømningsmodstand, at det ikke påvirker delstrømsfortyndingssystemets dynamiske funktion, og skal
                                være i overensstemmelse med god teknisk skik.
                                Den indgående udstødningsgasstrøm (eller luftstrøm, hvis udstødningsgasstrømmen beregnes) til
                                delstrømsfortyndingssystemet påføres en trinændring fra en lav værdi til mindst 90% af fuldt
                                skalaudslag. Udløseren for trinændringen skal være den samme som anvendes til start af look-ahead
                                reguleringen ved den egentligt prøvning. Trinændringen af udstødningsgasstrømmen og flowmeterets
                                respons registreres med en målefrekvens på mindst 10 Hz.
                                Af disse data bestemmes delstrømsfortyndingssystemets transformationstid, som er er tiden fra
                                trinpåvirkningen begynder, til flowmeterets respons har nået 50%. På tilsvarende måde bestemmes
                                transformationstiderne for GSE-signalet fra delstrømsfortyndingssystemet og for GEXHW-signalet fra
                                udstødningsflowmeteret. Disse signaler anvendes i den regressionskontrol, som foretages efter hver
                                prøve (tillæg I, punkt 2.4).
                                Beregningen gentages for mindst 5 opadgående og nedadgående stimuli, og gennemsnittet af
                                resultaterne beregnes. Fra denne værdi skal trækkes referenceflowmeterets interne transformationstid
                                (<100 ms). Dette er delstrømsfortyndingssystemets "look-ahead” værdi, som anvendes efter tillæg I,
                                punkt 2.4."
    7)   Følgende punkt indsættes:
         3.     KALIBRERING AF CVS-SYSTEMET
         3.1.   Generelt
                Til kalibrering af CVS-systemet skal anvendes et nøjagtigt flowmeter, og der skal være mulighed for at ændre
                funktionsbetingelserne.
                Strømningen gennem systemet måles ved forskellige indstillinger, og systemets reguleringsparametre måles og
                sammenholdes med gennemstrømningen.
                Der kan anvendes forskellige typer flowmetre, f.eks. kalibreret venturi, kalibreret laminart flowmeter og kalibreret
                turbinemeter.
         3.2.   Kalibrering af fortrængningspumpe (PD)
 ---pagebreak--- 30.4.2004              DA                                Den Europæiske Unions Tidende                                            L 146/43
                 Alle parametre vedrørende pumpen skal måles samtidig med parametrene vedrørende den kalibreringsventuri, der er
                 serieforbundet med pumpen. Den beregnede strømningshastighed (i m3/min ved pumpeindgangen, absolut tryk og
                 temperatur) afsættes mod en korrelationsfunktion, der er dannet ved en specifik kombination af pumpeparametre.
                 Derefter bestemmes den lineære ligning, som udtrykker sammenhængen mellem pumpeydelsen og
                 korrelationsfunktionen. Hvis drevet på noget CVS arbejder med flere hastigheder, skal der kalibreres for hvert af de
                 anvendte områder.
                 Under kalibreringen skal temperaturen holdes stabil.
                 Utætheder i alle forbindelser og kanaler mellem kalibreringsventuri og CVS-pumpe skal holdes under 0,3% af det
                 laveste strømningspunkt (punktet svarende til største forsnævring og laveste pumpehastighed).
          3.2.1. Dataanalyse
                 Luftgennemstrømningen (Qs) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 6 indstillinger) beregnes i standard-
                 m3/min på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Luftstrømningshastigheden
                 omregnes derefter til pumpeydelse (V0) i m3/omdr. ved absolut pumpeindgangstemperatur og -tryk på følgende måde:
                         Qs
                 V0 =         x T x 101.3
                          n 273 p A
                 hvor:
                 Qs= luftstrøm ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)
                 T= temperatur ved pumpeindgangen (K)
                 pA= absolut tryk ved pumpens indgang (pB- p1) (kPa)
                 n= pumpehastighed (omdr./s.)
                 For at tage hensyn til vekselvirkningen mellem trykvariationer ved pumpen og pumpens sliphastighed beregnes
                 korrelationsfunktionen (X0) mellem pumpehastighed, trykforskel mellem pumpeindgang og -afgang og absolut
                 pumpeafgangstryk på følgende måde:
                                          1      ∆p p
                                   X0 = x
                                          n       pA
                 hvor:
                  "p p  = trykforskel mellem pumpeindgang og pumpeafgang (kPa)
                 pA = absolut afgangstryk ved pumpeudgang (kPa)
                 Kalibreringsligningen beregnes ved en lineær mindste kvadraters tilnærmelse på følgende måde:
                 V0 # D0 " m x ( X 0 )
                 Konstanterne D0 og m er henholdsvis regressionslinjernes skæringspunkt med y-aksen og hældning, og beskriver
                 således disse.
                 For et CVS-system med mange hastigheder skal kalibreringskurverne genereret med forskellige pumpeydelser være
                 tilnærmelsesvis parallelle, og værdierne svarende til skæringspunktet (D0) skal stige med aftagende pumpeydelse.
                 De af ligningen beregnede værdier skal ligge inden for ± 0,5% af den målte værdi af V0. Værdien af m vil være
                 forskellig for forskellige pumper. Tilførte partikler vil med tiden mindske pumpens slip, således at m aftager. Derfor
                 skal pumpen kalibreres ved opstart, efter større vedligeholdelsesindgreb samt hvis efterprøvningen af det samlede
                 system (afsnit 3.5) tyder på, at sliphastigheden har ændret sig.
          3.3.   Kalibrering af kritisk venturi (CFV)
                 Kalibrering af CFV bygger på strømningsligningen for en kritisk venturi. Gasstrømmen er en funktion af
                 indgangstryk og -temperatur som vist nedenfor
                                          Kv x pA
                                  Qs "
                                              T
 ---pagebreak--- L 146/44              DA                               Den Europæiske Unions Tidende                                        30.4.2004
                hvor:
                Kv = kalibreringsfaktor
                pA = absolut tryk ved venturiens indgang (kPa)
                T= temperatur ved venturiens indgang (K).
         3.3.1. Dataanalyse
                Luftgennemstrømningen (Qs) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 8 indstillinger) beregnes i standard-
                m3/min af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Kalibreringsfaktoren beregnes af
                kalibreringsdataene for hver indstilling på følgende måde:
                                               QS x T
                                         Kv "
                                                    pA
                hvor:
                Qs = luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), (m3/s)
                T= temperatur ved venturiens indgang (K)
                pA = absolut tryk ved venturiens indgang (kPa)
                For at bestemme området med kritisk strømning afsættes Kv som funktion af venturiens indgangstryk. For kritisk
                (droslet) strømning vil Kv være forholdsvis konstant. Når trykket aftager (vakuum øges) aftager venturiens
                drosselvirkning og Kv mindskes, ensbetydende med at CFV-enheden arbejder uden for det tilladte arbejdsområde.
                For mindst otte punkter i området med kritisk strømning beregnes gennemsnitsværdien af KV og standardafvigelsen.
                Standardafvigelsen må ikke være over ± 0,3% af gennemsnitsværdien af KV
         3.4.   Kalibrering af den subsoniske venturi (SSV)
                Kalibrering af SST bygger på strømningsligningen for en subsonisk venturi. Gasstrømmen er en funktion af
                indgangstryk og -temperatur, og af tryktabet mellem SST-indgangen og forsnævringen som vist nedenfor:
                                                           %1                        "        1        (+
                                                                "
                            Q SSV / A 0 d 2 C d P A & r 1.4286 . r 1.7143          ###                 ),
                                                                                ),
                                                           &'T                       $1 . " r
                                                                                4 1.4286
                                                                                *-
                hvor:
                A0      = en faktor, der sammenfatter konstanter og omregningsfaktorer
                                                      " 12 %
                                             " m %# K &" 1 %
                                                  3
                = 0,006111 i SI-enheder på # # min &&# kPa &#$ mm 2 &'
                                             $       '#       &
                                                      $       '
                d       = diameter af SSV-enhedens forsnævring, (m)
                Cd      = gennemstrømningsfaktor for SSV-enheden
                PA      = absolut tryk ved venturiens indgang, (kPa)
                T       = temperatur ved venturiens indgang, (K)
                r       = forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved den subsoniske venturis forsnævring og indgang =
                              $P
                        1"
                              PA
 ---pagebreak--- 30.4.2004       DA                               Den Europæiske Unions Tidende                                        L 146/45
          ß       = forholdet mellem diameteren af den subsoniske venturis forsnævring d og indgangsrør =     d
                                                                                D
   3.4.1. Dataanalyse
          Luftgennemstrømningen QSSV) ved hver indstilling af gennemstrømningen (mindst 16 indstillinger) beregnes i
          standard-m3/min af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Gennemstrømningsfaktoren
          beregnes af kalibreringsdataene for hver indstilling på følgende måde:
                                                               Q SSV
                         Cd /
                                                  %1                       "          1       (+
                                   A 0 d 2 P A & "r 1.4286 . r 1.7143 ##                      ),
                                                  &' T                     # 1 . " 4 r 1.4286 ),
                                                                           $                  *-
          hvor:
          QSSV    = luftstrøm ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), (m3/s)
          T       = temperatur ved venturiens indgang, (K)
          d       = diameter af SST-enhedens forsnævring, (m)
          r       = forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved den subsoniske venturis forsnævring og indgang =
                       $P
                  1"
                        PA
          ß       = forholdet mellem diameteren af den subsoniske venturis forsnævring d og indgangsrørets indvendige
                  diameter =   d
                               D
          For at bestemme området med kritisk strømning afsættes Cd som funktion af Reynold's tal ved den subsoniske
          venturis indsnævring. Reynold's tal ved den subsoniske venturis forsnævring beregnes efter følgende formel:
                                                                    QSSV
                                                         Re # A1
                                                                     d"
          hvor:
          A1      = en faktor, der sammenfatter konstanter og omregningsfaktorer
                                                           " 1 % " min %" mm %
                                              = 25,55152   # 3 &#          &#       &
                                                           $ m ' $ s '$ m '
          QSSV    = luftstrøm ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), (m3/s)
          d       = diameter af SSV-enhedens forsnævring, (m)
          µ       = gassens absolutte eller dynamiske viskositet, beregnet efter følgende formel:
                                                         3           1
                                                      bT 2      bT 2         kg/m-s
                                               "#             #
                                                      S "T 1" S
                                                                     T
          hvor
                                                            kg
                                            1,458 " 10 6        1
          b       = empirisk konstant     =
                                                         msK    2
 ---pagebreak--- L 146/46              DA                                  Den Europæiske Unions Tidende                                            30.4.2004
                S       = empirisk konstant        =  110,4 K
                Da QSSV indgår i formlen for Re, begyndes beregningerne med et indledende gæt for QSSV eller kalibreringsventuriens
                Cd, hvorefter beregningerne gentages, indtil QSSV konvergerer. Konvergensmetoden skal udføres med en mindste
                nøjagtighed på 0,1%.
                For mindst 16 punkter i området med subsonisk flow skal de værdier af Cd, der beregnes af den resulterende ligning
                for kalibreringskurven, være inden for ± 0,5% af den målte Cd for hvert kalibreringspunkt.
         3.5.   Kontrol af det samlede system
                Nøjagtigheden af det samlede CVS-prøvetagnings- og analysesystem bestemmes ved tilledning af en kendt masse af
                en forurenende luftart til systemet, mens dette er bragt til at fungere på normal måde. Der analyseres for den
                forurenende luftart, og dens masse beregnes efter bilag III, tillæg 3, punkt 2.4.1, bortset fra propan, for hvilket der for
                HC anvendes en faktor 0,000472 i stedet for 0,000479. Der skal anvendes en af følgende to teknikker.
         3.5.1. Måling med blænde med kritisk strømning
                En kendt mængde af en ren gas (carbonmonoxid eller propan) ledes til CVS-systemet gennem en kalibreret kritisk
                blænde. Hvis indgangstrykket er tilstrækkelig højt, er strømningshastigheden, som justeres ved hjælp af den kritiske
                blænde, uafhængigt af blændens afgangstryk ( kritisk strømning). CVS-systemet bringes til at fungere som ved en
                sædvanlig emissionstest af udstødningsgas i 5 til 10 minutter. En gasprøve analyseres med det sædvanlige udstyr
                (prøvetagningssæk eller integrationsmetoden), og gassens masse beregnes. Den således bestemte masse må højst
                afvige ± 3% fra den kendte masse af tilledt gas.
         3.5.2. Gravimetrisk måling
                Vægten af en lille cylinder fyldt med propan bestemmes med en præcision på ± 0,01 g. CVS-systemet bringes til at
                fungere som ved en sædvanlig emissionstest af udstødningsgas i 5 til 10 minutter, mens der tilledes carbonmonoxid
                eller propan til systemet. Den afgivne mængde ren gas bestemmes ved differentialvejning. En gasprøve analyseres
                med det sædvanlige udstyr (prøvetagningssæk eller integrationsmetoden), og gassens masse beregnes. Den således
                bestemte masse må højst afvige ± 3% fra den kendte masse af tilledt gas.
    8)   Tillæg 3 ændres således:
         a)     Før dette tillæg indsættes følgende overskrift "DATAEVALUERING OG BEREGNINGER"
         b)     overskriften til punkt 1 affattes "DATAEVALUERING OG BEREGNINGER – NRSC-PRØVE
         c)     Punkt 1.2 affattes således:
                "1.2. Partikelemissioner
                Til vurdering af partikelemissionen registreres den totale masse (MSAM,i) der er ledt gennem filtrene for hver
                prøvningssekvens. Filtrene bringes tilbage til vejerummet og konditioneres i mindst én, men højst 80 timer, hvorefter
                de vejes. Filtrenes bruttovægt bestemmes, og taravægten (jf. bilag III, punkt 3.1) fratrækkes. Partikelmassen (Mf for
                enkeltfiltermetoden, Mf,i for flerfiltermetoden) er den samlede udskilte partikelmasse på hoved- og ekstrafilter. Hvis
                der skal korrigeres for baggrundsniveau, registreres massen (MDIL) af fortyndingsluft, der er ført gennem filtrene, og
                partikelmassen (Md) stof registreres. Er der foretaget flere end én måling, beregnes kvotienten Md/MDIL for hver
                enkelt måling, og gennemsnittet af værdierne beregnes."
         d)     Punkt 1.3.1 affattes således:
                "1.3.1. Bestemmelse af udstødningsgasstrømmen
                                 Udstødningsgassens strømningshastighed (GEXHW) bestemmes for hver prøvningssekvens i
                                 overensstemmelse med bilag III, tillæg 1, punkt 1.2.1, 1.2.2 og 1.2.3.
                                 Anvendes totalstrømsfortynding, bestemmes den samlede strøm af fortyndet udstødningsgas
                                 (GTOTW) for hver prøvningssekvens i overensstemmelse med bilag III, tillæg 1, punkt 1.2.4."
         e)     Punkt 1.3.2 - 1.4.6 affattes således:
                1.3.2.           Korrektion for tør/våd gas (GEXHW) bestemmes for hver prøvningssekvens i overensstemmelse med
                                 bilag III, tillæg I, punkt 1.2.1-1.2.3.
                                 Ved anvendelse af GEXHW omregnes den målte koncentration til våd basis ved hjælp af følgende
                                 formler, medmindre målingen i forvejen fandt sted på våd basis:
 ---pagebreak--- 30.4.2004 DA                                 Den Europæiske Unions Tidende                                           L 146/47
                   conc (våd) = kw × conc (tør)
                           For ufortyndet udstødningsgas:
                          #                                     1                                 &
             K W , r,1 * $                                                                        '
                          $ 1 ) 1,88 " 0,005 " "%CO"dry#) %CO "dry ##) K                          '
                          %                                                    2              w2  (
                           For den fortyndede gas:
                                        #        1,88 " CO 2 %(wet ) &
                          K W , e ,1 * $$1 )                               ' ) K W1
                                                           200             '
                                        %                                  (
                           eller:
                                              #                                &
                                              $                                '
                                              $           1 * K W1             '
                                K W , e,1   +
                                              $       1,88 " CO 2 %(dry ) '
                                              $$ 1 )                           ''
                                               %                200             (
                           For fortyndingsluften:
                k W , d % 1$ k W1
                                 1,608 " "H d " "1 $ 1 / DF ## H a " "1 / DF ##
                k W1 %
                          1000 # 1,608 " "H d " "1 $ 1 / DF ## H a " "1 / DF ##
                                 6,22 " R d " p d
                Hd %
                           p B $ p d " R d " 10 " 2
                           For indsugningsluften (hvis denne er forskellig fra fortyndingsluften):
                                      k W , a % 1 $ kW 2
                                                      1,608 " H a
                                      kW 2 %
                                                 1000 # "1,608 " H a #
                                                    6, 22 " Ra " p a
                                      Ha %
                                                 p B $ p a " Ra " 10 " 2
                           hvor
                           Ha: indsugningsluftens absolutte fugtindhold i g vand pr. kg tør luft
                           Hd: fortyndingsluftens absolutte fugtindhold i g vand pr. tør kg luft
                           Rd: fortyndingsluftens relative fugtindhold i %
                           Ra: indsugningsluftens relative fugtindhold i %
                           pd: fortyndingsluftens mætningsdamptryk i kPa
                           pa: indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa
                           pB: total barometerstand i kPa.
                           Bemærkning:                Ha og Hd kan fås af målingen af den relative fugtighed som ovenfor
                                                      beskrevet eller ved dugpunktmåling, damptrykmåling eller måling
                                                      med tør/våd termometerføler ved hjælp af de almindeligt anerkendte
 ---pagebreak--- L 146/48                   DA                                  Den Europæiske Unions Tidende                                     30.4.2004
                                                                         formler.
    1.3.3. Fugtighedskorrektion af NOx-værdier
           Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NO-koncentrationsdata korrigeres for temperatur og fugtindhold af
           den omgivende luft med faktoren KH, der er givet ved:
                                                                                1
                                         kH    =
                                                                   "              #            "
                                                    1 - 0,0182 " H a $ 10,71 # 0,0045 " T a $ 298          #
           hvor
           Ta: lufttemperatur i K
           Ha: indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft:
                                                                           6,220 " R a " p a
                                                              Ha $
                                                                        p B # p a " R a " 10 " 2
           hvor:
           Ra: indsugningsluftens relative fugtindhold i %
           pa: indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa
           pB: total barometerstand i kPa.
           Bemærkning:               Ha kan fås af måling f den relative fugtighed som ovenfor beskrevet eller ved dugpunktmåling,
                                     damptrykmåling eller måling med tør/våd termometerføler ved hjælp af de almindeligt anerkendte
                                     formler.
    1.3.4. Beregning af emissionens massestrøm
           For hver prøvningssekvens beregnes emissionens massestrøm som følger:
           a)       For den ufortyndede udstødningsgas1:
                                                             Gasmass = u × conc × GEXHW
           b)       For den fortyndede udstødningsgas1:
                                                             Gasmass = u × concc × GTOTW
                    hvor
                    concc er koncentrationen, korrigeret for baggrund
                                     conc c % conc $ conc d " "1 $ "1 / DF ##
                                                         "
                                      DF % 13,4 / conc CO 2 # "conc CO # conc HC #" 10 " 4                     #
                    eller:
                                                                   DF=13,4/concCO2
           Koefficienterne u - våd anvendes efter tabel 4:
           Tabel 4. Størrelsen af koefficienten u - våd for forskellige udstødningskomponenter
              Gas                                    u                                        conc
              NOx                                    0,001587                                 ppm
              CO                                     0,000966                                 ppm
              HC                                     0,000479                                 ppm
    1
           For NOx-emissionens vedkommende skal NOx-koncentration (NOxconc eller NOxconcc) ganges med KHNOx (faktor til
           fugtighedskorrektion af NOx som anført i punkt 1.3.3) på følgende måde: KHNOx x conc eller KHNOx x con
 ---pagebreak--- 30.4.2004                 DA                                Den Europæiske Unions Tidende                                          L 146/49
              CO2                                 15,19                                    procent
            Densiteten af kulbrinter er baseret på et gennemsnitligt kulstof/brintforhold på 1:1,85.
   1.3.5. Beregning af specifik emission
            Den specifikke emission (g/kWh) beregnes for alle enkeltkomponenter som følger:
                                                                           n
                                                                         " Gas     mass i " WF i
                                                                         i "1
                                               Individual gas #                 n
                                                                              "P    i " WF i
                                                                              i "1
            hvor Pi = Pm,i + PAE,i.
            De i ovenstående beregning anvendte vægtningsfaktorer og antal prøvningssekvenser er i overensstemmelse med bilag III,
            punkt 3.7.1.
   1.4.     Beregning af partikelemissionen
            Partikelemissionen beregnes på følgende måde:
   1.4.1. Fugtighedskorrektionsfaktor for partikler
            Da partikelemissionen fra dieselmotorer afhænger af den omgivende lufts fugtighed, skal massestrømmen af partikler
            korrigeres for den omgivende lufts fugtighed ved hjælp af faktoren Kp, der er givet ved følgende formel:
                                                K P % 1 / "1 # 0,0133 " "H a $ 10,71##
            hvor:
            Ha: indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft
                                                                  6,220 " R a " p a
                                                      Ha $
                                                               p B # p a " R a " 10 " 2
   hvor:
   Ra: indsugningsluftens relative fugtindhold i %
   pa: indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa
   pB: total barometerstand i kPa
   Bemærkning:               Ha kan fås af måling f den relative fugtighed som ovenfor beskrevet eller ved dugpunktmåling,
                             damptrykmåling eller måling med tør/våd termometerføler ved hjælp af de almindeligt anerkendte formler.
   1.4.2.           Delstrømsfortyndingssystem
                    Rapportens endelige prøvningsresultater vedrørende partikelemission beregnes i følgende trin. Da reguleringen af
                    fortyndingsluftens hastighed kan finde sted på forskellige måder, gælder der forskellige metoder til beregning af
                    ækvivalent massestrøm af fortyndet udstødningsgas GEDF. Alle beregninger skal baseres på gennemsnitsværdier for
                    de enkelte sekvenser (i) i prøvetagningsperioden.
   1.4.2.1. Isokinetiske systemer
                                                              GEDFW,i = GEXHW,i × qi
                                                             G DILW , i # "G EXHW , i " r #
                                                      qi $
                                                                   "G   EXHW , i  " r#
 ---pagebreak--- L 146/50                  DA                               Den Europæiske Unions Tidende                                        30.4.2004
                     hvor r er forholdet mellem tværsnitsarealet af henholdsvis den isokinetiske prøvesonde Ap og udstødningsrøret AT:
                                                                         AP
                                                                    r"
                                                                         AT
    1.4.2.2. Systemer med måling af CO2- eller NOx-koncentration
                                                             GEDFW,i = GEXHW,i × qi
                                                                Conc E , i " Conc A, i
                                                        qi #
                                                                Conc D, i " Conc A , i
                     hvor
                     ConcE = våd koncentration af sporgassen i den ufortyndede udstødningsgas
                     ConcD = våd koncentration af sporgassen i den fortyndede udstødningsgas
                     ConcA = våd koncentration af sporgassen i fortyndingsluften
                     Koncentrationer, der er målt på tør basis, skal omregnes til våd basis som angivet i punkt 1.3.2.
    1.4.2.3. Systemer med CO2-måling og kulstofbalancemetoden
                                                                     206,6 " G FUEL, i
                                                      G EDFW , i $
                                                                    CO 2 D, i # CO 2 A , i
                     hvor
                     CO2D = CO2-koncentration i den fortyndede udstødningsgas
                     CO2A = CO2-koncentration i fortyndingsluften
                     (koncentrationsangivelser i volumenprocent på våd basis)
                     Denne ligning er baseret på forudsætningen om kulstofbalance (kulstof, der tilføres motoren, afgives som CO2) og er
                     udledt i følgende trin:
                                                             GEDFW,i = GEXHW,i × qi
                     og:
                                                                  206,6 " G FUEL, i
                                                 qi $
                                                        G EXHW , i " "CO 2 D, i # CO 2 A, i #
    1.4.2.4. Systemer med flowmåling
                                                             GEDFW,i = GEXHW,i × qi
                                                                       GTOTW , i
                                                        qi #
                                                                "G TOTW , i " G DILW , i #
    1.4.3. Fuldstrømsfortyndingssystem
             Rapportens endelige prøvningsresultater vedrørende partikelemission beregnes i følgende trin.
             Alle beregninger baseres på gennemsnitsværdier for de enkelte sekvenser (i) i prøvetagningsperioden.
                                                                GEDFW,i = GTOTW,i
 ---pagebreak--- 30.4.2004                DA                             Den Europæiske Unions Tidende                              L 146/51
   1.4.4. Beregning af partikelmassestrømningshastigheden
          Partikelmassestrømningshastigheden beregnes på følgende måde:
          For enkeltfiltermetoden:
                                                               Mf             "G EDFW #aver
                                                 PTmass #                "
                                                             M SAM                1000
          hvor
          (GEDFW)gnsn i testcyklen bestemmes ved summation af gennemsnitsværdierne for de enkelte sekvenser i
          prøveopsamlingsperioden:
                                                                       n
                                                "G EDFW #aver   #    "G       EDFW , i " WFi
                                                                     i "1
                                                             n
                                                M SAM #    "M
                                                           i "1
                                                                      SAM , i
          hvor i = 1, . . . n
          For flerfiltermetoden:
                                                             M   f ,i
                                                                              "G EDFW , i #aver
                                                PT mass #                "
                                                           M SAM , i              1000
          hvor i = 1, . . . n
          Partikelmassestrømningshastigheden kan korrigeres for baggrund på følgende måde:
          For enkeltfiltermetoden:
                                    & Mf         # Md         #i " n#            1 )            ) ), "G EDFW #aver
                       PT mass 0 '              /$         " $ " $1 /                  * " WF i * *- "
                                    ' M SAM $ M DIL $% i " 1 $% DF i *+                         * *-
                                                                                + +.     1000
                                    (            %
          Foretages der flere end én måling, skal (Md/MDIL) erstattes af (Md/MDIL)gnsn
                                                 "
                                  DF $ 13,4 / concCO 2 # "concCO # concHC #" 10 " 4                       #
          eller:
                                                          DF=13,4/concCO2
          For flerfiltermetoden:
                                             & M f,i        # Md #                      1 ) )*, & G EDFW , i ,
                              PT mass, i 0 '             /$               " $$1 /           * -"'            -
                                             '( M SAM , i $% M DIL % DF i *+ *+-. '( 1000 .-
          Foretages flere end én måling, skal (Md/MDIL) erstattes af (Md/MDIL)gnsn
                                                 "
                                  DF $ 13,4 / concCO 2 # "concCO # concHC #" 10 " 4                       #
          eller:
                                                          DF=13,4/concCO2
 ---pagebreak--- L 146/52                  DA                                Den Europæiske Unions Tidende                                                     30.4.2004
    1.4.5. Beregning af specifik emission
           Den specifikke partikelemission PT (g/kWh) beregnes på følgende måde1:
           For enkeltfiltermetoden:
                                                                            PTmass
                                                              PT #       n
                                                                       " P " WF
                                                                              i        i
                                                                       i "1
                    For flerfiltermetoden:
                                                                    n
                                                                  " PT       mass, i " WFi
                                                                  i "1
                                                         PT #            n
                                                                       " P "WF i        i
                                                                       i "1
           1.4.6. Effektiv vægtningsfaktor
                    For enkeltfiltermetoden beregnes den effektive vægtningsfaktor WFE,i for hver prøvningssekvens som følger:
                                                                 M SAM , i " "G EDFW #aver
                                                   WFE , i #
                                                                   M SAM " "G EDFW , i #
                    hvor i = 1, . . . n.
                    De effektive vægtningsfaktorer må højst afvige med ± 0,005 (absolut værdi) fra de i bilag III, punkt 3.7.1, angivne
                    vægtningsfaktorer."
    f)     Der indsættes et punkt med følgende ordlyd:
           "2.      DATAEVALUERING OG BEREGNINGER (NRTC-PRØVE)
                    Til evaluering af emissionen af forurenende stoffer i NRTC-cyklen kan anvendes følgende to måleprincipper:
                    –        de gasformige komponenter måles i den rå udstødningsgas på realtidsbasis, og partiklerne bestemmes med et
                             delstrømsfortyndingssystem;
           –        gasformige komponenter og partikler bestemmes med et fuldstrømsfortyndingssystem (CVS-system).
    2.1.   Beregning af forurenende luftarter i den ufortyndede udstødningsgas og af partikelemissioner med et
           delstrømsfortyndingssystem
    2.1.1. Indledning
           Signalerne om den øjeblikkelige koncentration af de gasformige komponenter anvendes til beregning af masseemissionerne
           ved multiplikation med den øjeblikkelige udstødningsmassestrømningshastighed. Udstødningsgassens
           massestrømningshastighed kan enten måles direkte eller beregnes med metoderne beskrevet i bilag III, tillæg 1, punkt 2.2.3
           (måling af indsugningsluft- og brændstofflow, sporstofmetoden, måling af indsugningsluft og luft/brændstofforhold). Man
           må specielt være opmærksom på de forskellige instrumenters responstider. Der tages hensyn til sådanne forskelle ved at
           signalerne tidsmæssigt rettes ind efter hinanden.
           For partikler anvendes signalerne for udstødningsgassens massestrømningshastighed til regulering af
           delstrømsfortyndingssystemet, således at dette udtager en prøve, der er proportional med udstødningsgassens
           massestrømningshastighed. Kvaliteten af denne proportionalitet kontrolleres ved regressionsanalyse mellem prøve- og
           udstødningsgasstrøm som beskrevet i bilag III, tillæg 1, punkt 2.4.
                    2.1.2.            Bestemmelse af gassens komponenter
                    2.1.2.1. Beregning af masseemissionen
    1
           Partikelmassestrømningshastigheden PTmass skal ganges med Kp (fugtighedskorrektionsfaktoren for partikelemission omhandlet i punkt
           1.4.1).
 ---pagebreak--- 30.4.2004      DA                                 Den Europæiske Unions Tidende                                           L 146/53
                          Massen af forurenende stoffer Mgas (g/test) bestemmes ved beregning af den øjeblikkelige
                          masseemission ud fra de forurenende stoffers ufortyndede koncentration, u-værdierne af tabel 4 (se
                          også punkt 1.3.4) og udstødningsmassestrømmen, rettet ind efter transformationstid og ved
                          integration af de øjeblikkelige værdier gennem cyklen. Koncentrationerne bør fortrinsvis måles på
                          våd basis. Måles der på tør basis, skal de øjeblikkelige koncentrationer omregnes til våd basis som
                          beskrevet nedenfor, før den videre beregning.
                          Tabel 4. Størrelsen af koefficienten u–wet for forskellige udstødningskomponenter
                            Gas                u                      conc
                            NOx                0,001587               ppm
                            CO                 0,000966               ppm
                            HC                 0,000479               ppm
                            CO2                15,19                  procent
                          Densiteten af kulbrinter er baseret på et gennemsnitligt kulstof/brintforhold på 1:1,85.
                          Der skal anvendes følgende formel:
                                  i"n
                                                                   1
                          Mgas =  " u " conc
                                  i "1
                                                  i " G EXHW , i "
                                                                    f
                                                                       (i g/test)
                          hvor:
                          u        =       forholdet mellem densiteten af udstødningskomponenten og densiteten af
                                           udstødningsgassen
                          conci    =       øjeblikkelig koncentration af den pågældende komponent i den ufortyndede
                                           udstødningsgas (ppm)
                          G EXHW,i =       øjeblikkelig udstødningsmassestrøm (kg/s)
                          f        =       datafangsthastighed (Hz)
                          n        =       antal målinger
                          Til beregning af NOx anvendes fugtighedskorrektionsfaktoren kH som beskrevet nedenfor.
                          Den øjeblikkelige målte koncentration omregnes til våd basis ved hjælp af følgende formler,
                          medmindre målingen i forvejen fandt sted på våd basis.
          2.1.2.2. Korrektion for tør/våd gas
                          Er den øjeblikkelige koncentration målt på tør basis, skal den omregnes til våd basis som angivet i
                          følgende formel.
                          concwet = kW x concdry
                          hvor:
                                         #                               1                             &
                           K W , r,1 * $                                                               '
                                         $ 1 ) 1,88 " 0,005 " "conc CO ) conc CO #) K W 2              '
                                         %                                               2             (
                          med
                          kW2 =         1,608 " H a
                                           "
                                   1000 # 1,608 * H a  #
 ---pagebreak--- L 146/54      DA                                  Den Europæiske Unions Tidende                                          30.4.2004
                         hvor:
                         concCO2=          tør CO2-koncentration (%)
                         concCO =          tør CO-koncentration (%)
                         Ha       =        indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft
                                                                         6,220 " R a " p a
                                                             Ha $
                                                                      p B # p a " R a " 10 " 2
                         Ra: indsugningsluftens relative fugtindhold i %
                         pa: indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa
                         pB: total barometerstand i kPa
                         BEMÆRKNING:                       Ha kan fås ved måling af den relative fugtighed som ovenfor beskrevet
                                                           eller ved dugpunktmåling, damptrykmåling eller måling med tør/våd
                                                           termometerføler ved hjælp af de almindeligt anerkendte formler.
         2.1.2.3. NOx-korrektion for fugtindhold og temperatur
                         Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NOx-koncentrationen korrigeres for
                         temperatur og fugtindhold af den omgivende luft ved hjælp af korrektionsfaktorerne i følgende
                         formel.
                                                                1
                          kH    =
                                                  "              #           "
                                    1 - 0,0182 " H a $ 10,71 # 0,0045 " T a $ 298         #
                         hvor:
                         Ta       =        indsugningsluftens temperatur K
                         Ha       =        Ha = indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft
                                                       6,220 " R a " p a
                                            Ha $
                                                    p B # p a " R a " 10 " 2
                         hvor:
                         Ra: indsugningsluftens relative fugtindhold i %
                         pa: indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa
                         pB: total barometerstand i kPa
                         BEMÆRKNING:                       Ha kan fås ved måling af den relative fugtighed som ovenfor beskrevet
                                                           eller ved dugpunktmåling, damptrykmåling eller måling med tør/våd
                                                           termometerføler ved hjælp af de almindeligt anerkendte formler.
         2.1.2.4. Beregning af specifik emission
                         Den specifikke emission (g/kWh) beregnes for hver enkelt komponent som følger:
                         Individuel gas =          Mgas/Wact
                         hvor:
                         Wact     =        faktisk arbejde i cyklen som bestemt i bilag III; punkt 4.6.2 (kWh)
         2.1.3.          Partikelbestemmelse
 ---pagebreak--- 30.4.2004      DA                                  Den Europæiske Unions Tidende                                         L 146/55
          2.1.3.1. Beregning af masseemission
                          Massen af partikler MPT (g/test) beregnes ved en af følgende metoder:
                          a)
                                        Mf        M EDFW
                           M       #           "
                              PT      M SAM         1000
                          hvor:
                          Mf       =        partikelmasse opsamlet gennem cyklen (mg)
                          M SAM =           masse af fortyndet udstødningsgas, som føres gennem partikelfiltrene (kg)
                          MEDFW =           masse af fortyndet udstødningsgas gennem hele cyklen (kg)
                          Total masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem hele cyklen beregnes på følgende måde:
                                         i" n
                                                              1
                           M EDFW # " G EDFW , i "
                                         i "1                  f
                           G EDFW , i # G EXHW , i " qi
                                           GTOTW , i
                           qi #    "
                                   #
                                   $
                                     GTOTW , i " G DILW , i %&'
                          hvor:
                          G EDFW,i =        øjeblikkelig ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas (kg/s)
                          GEXHW,i =         øjeblikkelig ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas (kg/s)
                          qi                =       øjeblikkeligt fortyndingsforhold
                          GTOTW,I =         øjeblikkelig ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas
                                                    gennem fortyndingstunnelen (kg/s)
                          GDILW,i =         øjeblikkelig massestrømningshastighed af fortyndingsluft (kg/s)
                          f                 =       datafangsthastighed (Hz)
                          n                 =       antal målinger
                          b)
                                         Mf
                           M PT "
                                      rs * 1000
                          hvor:
                          Mf       =        partikelmasse opsamlet gennem cyklus (mg)
                          rs       =        gennemsnitlig prøvetagningskvotient i testcyklen
                          hvor
                                    M SE        M
                           rs #              " SAM
                                 M EXHW M TOTW
                          hvor:
                          MSE               =       masse af udstødningsprøvegas gennem hele cyklen (kg)
 ---pagebreak--- L 146/56      DA                                 Den Europæiske Unions Tidende                                          30.4.2004
                          MEXHW =         total massestrøm af udstødningsgas gennem hele cyklen (kg)
                          MSAM            =       masse af fortyndet udstødningsgas, som føres gennem partikelfiltrene (kg)
                          MTOTW =         masse af fortyndet udstødningsgas, som føres gennem fortyndingstunnelen (kg)
                          BEMÆRKNING:                     for systemer af totalstrømtypen er MSAM og MTOTW identiske.
         2.1.3.2. Partikelkorrektionsfaktor for fugtighed
                          Da partikelemissionen fra dieselmotorer afhænger af den omgivende lufts fugtighed, skal
                          partikelkoncentrationen korrigeres for den omgivende lufts fugtighed ved hjælp af faktoren Kp, der er
                          givet ved følgende formel:
                                                 1
                           kp "
                                  $1# 0,0133 " "H a    $ 10,71#%
                          hvor:
                          Ha       =      indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft
                                                              6,220 " R a " p a
                                                   Ha $
                                                           p B # p a " R a " 10 " 2
                          Ra: indsugningsluftens relative fugtindhold i %
                          pa: indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa
                          pB: total barometerstand i kPa
                          BEMÆRKNING:                     Ha kan fås ved måling af den relative fugtighed som ovenfor beskrevet
                                                          eller ved dugpunktmåling, damptrykmåling eller måling med tør/våd
                                                          termometerføler ved hjælp af de almindeligt anerkendte formler.
         2.1.3.3. Beregning af specifik emission
                          Den specifikke partikelemission (g/kWh) beregnes på følgende måde:
                           PT # M PT " K p / Wact
                          hvor:
                          Wact     =      faktisk arbejde i cyklus som bestemt i bilag III, punkt 4.6.2 (kWh)
         2.2.     Bestemmelse af forurenende luftarter og partikler med et fuldstrømsfortyndingssystem
                  For at beregne emissionerne i den fortyndede udstødningsgas må man kende strømningshastigheden af den
                  fortyndede udstødningsgas. Den totale fortyndede udstødningsgasstrøm i hele cyklen (MTOTW (kg/test) skal
                  beregnes af måleværdierne for hele cyklen, og de tilsvarende kalibreringsdata for flowmeteret (V0 for PDP,
                  KV for CF, Cd for SSV) kan beregnes ved en af metoderne beskrevet i punkt 2.2.1. Hvis den samlede masse af
                  udskilte partikler (MSAM) og forurenende luftarter udgør over 0,5% af den totale CVS-strøm (MTOTW), skal
                  CVS-strømmen korrigeres for MSAM, eller partikelprøvestrømmen returneres til CVS før flowmeteret.
         2.2.1.           Bestemmelse af den fortyndede udstødningsgasstrøm
                          PDP-CVS system
                          Beregningen af massestrømmen i hele cyklen sker, såfremt temperaturen af den fortyndede
                          udstødningsgas inden for ± 6 K holdes konstant gennem hele cyklen ved brug af varmeveksler, på
                          følgende måde:
                          MTOTW =         1,293 x V0 x NP x (p B - p1) x 273 / (101,3 x T)
                          hvor:
                          M TOTW =        masse af den fortyndede udstødningsgas på våd basis gennem hele cyklen
 ---pagebreak--- 30.4.2004 DA                        Den Europæiske Unions Tidende                                          L 146/57
             V0      =      volumen gas pumpet pr. omdrejning under testbetingelserne (mn/omdr.)
             NP      =      totalt antal pumpeomdrejninger pr. test
             pB      =      atmosfæretryk i prøvebænk (kPa)
             p1      =      trykfald under atmosfæretrykket ved pumpeindgang (kPa)
             T       =      gennemsnitstemperatur af fortyndet udstødningsgas ved pumpeindgang gennem hele
                            cyklen (K)
             Anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler) skal de øjeblikkelige
             masseemissioner beregnes og integreres over hele cyklen. I så fald beregnes den øjeblikkelige masse
             af den fortyndede udstødningsgas på følgende måde:
             MTOTW,i =      1,293 x V0 x NP,i x (pB - p1) x 273 / (101,3 x T)
             hvor:
             NP,i    =      totalt antal pumpeomdrejninger pr. tidsinterval
             CFI-CVS system
             Beregningen af massestrømmen i hele cyklen sker, såfremt temperaturen af den fortyndede
             udstødningsgas inden for ± 11K holdes konstant gennem hele cyklen ved brug af varmeveksler på
             følgende måde:
                                                     0,5
             MTOTW =        1,293 x t x Kv x pA / T
             hvor:
             MTOTW =        masse af den fortyndede udstødningsgas på våd basis
             t       =      cyklustid(s)
             KV      =      kalibreringsfaktor for kritisk venturi ved standardbetingelser
             pA      =      absolut tryk ved venturiens indgang (kPa)
             T       =      absolut temperatur ved venturiens indgang (K)
             Anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler) skal de øjeblikkelige
             masseemissioner beregnes og integreres over hele cyklen. I så fald beregnes den øjeblikkelige masse
             af den fortyndede udstødningsgas på følgende måde:
             MTOTW,i =      1,293 x #ti x KV x pA / T 0,5
             hvor:
             #ti     =      tidsinterval(s)
             SSV-CVS system
             Beregningen af massestrømmen i hele cyklen sker således, såfremt temperaturen af den fortyndede
             udstødningsgas inden for ± 11 K holdes konstant gennem hele cyklen ved brug af varmeveksler:
              M TOTW " 1,293 x QSSV
             hvor:
                                                      &1                        #         1        ),
                                                          "
                     Q SSV 0 A 0 d 2 C d P A ' r 1.4286 / r 1.7143 " $        # $ 1 / " 4 r 1.4286
                                                                                *-
                                                                                *-
                                                      '(T                       %                  +.
             A0      =      en faktor, der sammenfatter konstanter og omregningsfaktorer
 ---pagebreak--- L 146/58      DA                          Den Europæiske Unions Tidende                                             30.4.2004
                                                           " 1%
                 = 0,006111 i SI-enheder på     " m3     %# K 2 &" 1 %
                                                ##       &&#     &#     2 &
                                                 $ min    '# kPa &$ mm '
                                                           $     '
                 d       =        diameter af SSV-enhedens forsnævring (m)
                 Cd      =        gennemstrømningsfaktor for SSV-enheden
                 PA      =        absolut tryk ved venturiens indgang (kPa)
                 T       =        temperatur ved venturiens indgang (K)
                 r       =        forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved SSV-enhedens forsnævring og
                                  indgang =        #P
                                              1"
                                                    PA
                 ß       =        forholdet mellem diameteren af SSV-enhedens forsnævring, d, og indgangsrørets
                                  indvendige diameter =       d
                                                             D
                 Anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler) skal de øjeblikkelige
                 masseemissioner beregnes og integreres over hele cyklen. I så fald beregnes den øjeblikkelige masse
                 af den fortyndede udstødningsgas på følgende måde:
                  M TOTW " 1,293 x Q SSV x #t i
                 hvor:
                                                      %1                        "        1          (+
                                                             "
                 Q SSV / A 0 d 2 C d P A * & r 1.4286 . r 1.7143              ###                   ),
                                                                                ),
                                                      &'T                       $1. " r
                                                                                4 1.4286
                                                                                *-
                 #ti     =        tidsinterval(s)
                 Realtidsberegningen skal initialiseres enten med en rimelig værdi for Cd, f.eks. 0,98, eller en rimelig
                 værdi af Qssv. Initialiseres beregningen med Qssv, skal den initiale værdi af Qssv anvendes til beregning
                 af Re.
                 Under alle emissionsprøver skal Reynold's tal ved SSV-systemets forsnævring være i samme område
                 som de Reynold's tal, der er benyttet til udledning af den kalibreringskurve, der anvendes i tillæg 2,
                 punkt 3.2.
         2.2.2.  NOx korrektion for fugtindhold
                 Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NOx -koncentrationen korrigeres for
                 temperatur og fugtindhold af den omgivende luft ved hjælp af korrektionsfaktorerne i følgende
                 formler.
                                                        1
                  kH    =
                                          "               #          "
                           1 - 0,0182 " H a $ 10,71 # 0,0045 " T a $ 298          #
                 hvor:
                 Ta      =        lufttemperatur i K
                 Ha      =        indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft
 ---pagebreak--- 30.4.2004      DA                              Den Europæiske Unions Tidende                                             L 146/59
                         hvor:
                                     6,220 x Ra x p a
                          Ha #
                                  p B " p a x Ra x 10 " 2
                         Ra      =      indsugningsluftens relative fugtindhold i %
                         pa      =      indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa
                         pB      =      total barometerstand i kPa
                         BEMÆRKNING:                    Ha kan fås af måling f den relative fugtighed som ovenfor beskrevet
                                                        eller ved dugpunktmåling, damptrykmåling eller måling med tør/våd
                                                        termometerføler ved hjælp af de almindeligt anerkendte formler.
          2.2.3.          Beregning af emissionens massestrøm
          2.2.3.1. Systemer med konstant massestrøm
                         For systemer med varmeveksler bestemmes massen af forurenende stoffer MGAS (g/test) ved hjælp af
                         følgende ligning:
                         MGAS =         u x conc x MTOTW
                         hvor:
                         u       =      forholdet mellem densiteten af udstødningskomponenten og densiteten af fortyndet
                                        udstødningsgas som angivet i tabel 4, punkt 2.1.2.1
                         conc    =      baggrundskorrigerede koncentrationer gennem cyklen, genereret ved integration
                                        (obligatorisk for NOxog HC) eller måling med sæk (ppm)
                         MTOTW =        MTOTW = total masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklus, som bestemt i
                                                punkt 2.2.1 (kg)
                         Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NOx-koncentrationsdata korrigeres for
                         temperatur og fugtindhold af den omgivende luft med faktoren kH, som beskrevet i punkt 2.2.2.
                         Koncentrationer, der er målt på tør basis, skal omregnes til våd basis som angivet i punkt 1.3.2.
          2.2.3.1.1.      Bestemmelse af baggrundskorrigerede koncentrationer
                         Nettokoncentrationen af forurenende stoffer fås ved at trække de gennemsnitlige
                         baggrundskoncentrationer af forurenende luftarter i fortyndingsluften fra de målte koncentrationer.
                         Baggrundskoncentrationernes gennemsnitsstørrelse kan bestemmes ved prøvesækmetoden eller ved
                         kontinuert måling med integration. Der skal anvendes følgende formel.
                         conc    =      conce - concd x (1 - (1/DF))
                         hvor:
                         conc    =      koncentration af det pågældende forurenende stof i den fortyndede udstødningsgas,
                                        korrigeret for mængden af det pågældende forurenende stof i fortyndingsluften (ppm)
                         conce   =      koncentration af det pågældende forurenende stof i den fortyndede udstødningsgas
                                        (ppm)
                         concd =        målt koncentration af det pågældende forurenende stof i fortyndingsluften (ppm)
                         DF      =      fortyndingsfaktor
                         Fortyndingsfaktoren beregnes således:
                                                         13,4
                         DF =
                               conc e CO 2 " (conc e HC " conc eCO ) x 10 " 4
 ---pagebreak--- L 146/60                  DA                                Den Europæiske Unions Tidende                                           30.4.2004
    2.2.3.2. Systemer med strømningskompensation
                    For systemer uden varmeveksler bestemmes massen af forurenende stoffer MGAS (g/test) ved beregning af den
                    øjeblikkelige masseemission og integration af de øjeblikkelige værdier over hele cyklen. Desuden skal de
                    øjeblikkelige koncentrationsværdier direkte korrigeres for baggrundskoncentration. Der anvendes følgende formler:
                                   n
                     M GAS $      " #M       TOTW , i " conc e , i " u $# "M TOTW " conc d " "1 # 1 / DF #" u #
                                 i "1
                    hvor:
                    conce,i =       målt øjeblikkelig koncentration af det pågældende forurenende stof i den fortyndede
                                    udstødningsgas, (ppm)
                    concd =         målt koncentration af det pågældende forurenende stof i fortyndingsluften, (ppm)
                    u=              forholdet mellem densiteten af udstødningskomponenten og densiteten af fortyndet udstødningsgas
                                    som angivet i tabel 4, punkt 2.1.2.1
                    MTOTW,i =       øjeblikkelig masse af fortyndet udstødningsgas (punkt 2.2.1), (kg)
                    MTOTW =         total masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklus (punkt 2.2.1), (kg)
                    DF       =      fortyndingsfaktor som bestemt i punkt 2.2.3.1.1.
                    Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NOx-koncentrationsdata korrigeres for fugtindhold af den
                    omgivende luft med faktoren kH som beskrevet i punkt 2.2.2.
    2.2.4.          Beregning af specifik emission
                    Den specifikke emission (g/kWh) beregnes for hver enkelt komponent som følger:
                    Individuel gas = Mgas/Wact
                    Hvor:
                    Wact =          faktisk arbejde i cyklus som bestemt i bilag III; punkt 4.6.2, (kWh)
    2.2.5.          Beregning af partikelemissionen
    2.2.5.1. Beregning af massestrøm
                    Partikelmassestrømmen MPT (g/test) beregnes på følgende måde:
                    MPT =
                                 Mf         M TOTW
                                         x
                    Mf                                                  =       partikelmasse opsamlet gennem cyklus, (mg)
                                M SAM        1000
                    MTOTW =         MTOTW= total masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklen, som bestemt i punkt 2.2.1, (kg)
                    MSAM =          masse af fortyndet udstødningsgas udtaget af fortyndingstunnelen til udskillelse af partikler, (kg)
                    og
                    Mf =            Mf,p + Mf,b, hvis disse vejes separat, (mg)
                    Mf,p =          partikelmasse udskilt på det primære filter, (mg)
                    Mf,b =          partikelmasse udskilt på det sekundære filter, (mg)
                    Anvendes dobbelt fortyndingssystem, skal massen af sekundær fortyndingsluft trækkes fra den samlede masse af den
                    dobbelt fortyndede udstødningsgas som er ført gennem partikelfiltrene.
                    MSAM =          MTOT - MSEC
                    hvor:
                    MTOT      =     masse af dobbelt fortyndet udstødningsgas gennem partikelfilter, (kg)
                    MSEC = masse af sekundær fortyndingsluft, (kg)
 ---pagebreak--- 30.4.2004                 DA                               Den Europæiske Unions Tidende                                         L 146/61
                    Hvis fortyndingsluftens baggrundsniveau af partikler er bestemt i henhold til punkt 4.4.4 i bilag III, kan
                    partikelmassen baggrundskorrigeres. I så fald beregnes partikelmassen (g/test) på følgende måde:
                                    % Mf           " Md "            1 ( ( + x M TOTW
                             MPT =  &           . ##       x #1 .
                                                             #           )) )) ,
                                    &' M SAM $ M DIL $ DF * * ,- 1000
                    hvor:
                    Mf, MSAM, MTOTW =        se ovenfor
                    MDIL     =       masse af primær fortyndingsluft, udskilt af baggrundspartikeludskiller, (kg)
                    Md =             masse af udskilte baggrundspartikler i primær fortyndingsluft, (mg)
                    DF =             fortyndingsfaktor som bestemt i punkt 2.2.3.1.1
   2.2.5.2. Partikelkorrektionsfaktor for fugtighed
                    Da partikelemissionen fra dieselmotorer afhænger af den omgivende lufts fugtighed, skal partikelkoncentrationen
                    korrigeres for den omgivende lufts fugtighed ved hjælp af faktoren Kp, der er givet ved følgende formel:
                                            1
                    kp "
                            $1# 0,0133 " "H a     $ 10,71#%
                    hvor:
                    Ha =     indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft
                                          6,220 " R a " p a
                              Ha $
                                       p B # p a " R a " 10 " 2
                    hvor:
                    Ra: indsugningsluftens relative fugtindhold i %
                    pa: indsugningsluftens mætningsdamptryk i kPa
                    pB: total barometerstand i kPa
   Bemærkning:               Ha kan fås ved måling af den relative fugtighed som ovenfor beskrevet eller ved dugpunktmåling,
                             damptrykmåling eller måling med tør/våd termometerføler ved hjælp af de almindeligt anerkendte formler.
   2.2.5.3. Beregning af specifik emission
                    Den specifikke partikelemission (g/kWh) beregnes på følgende måde:
                              PT # M PT " K p / Wact
                             hvor:
   Wact = faktisk arbejde i cyklen som bestemt i bilag III, punkt 4.6.2, (kWh)"
   -9)      Der indsættes følgende tillæg:
 ---pagebreak--- L 146/62             DA                Den Europæiske Unions Tidende                           30.4.2004
                                             TILLÆG 4
                             DYNAMOMETERSKEMA FOR NRTC-PRØVE
     Tid   Norm.    Norm.          Tid    Norm.    Norm.               Tid   Norm.    Norm.
         Hastighed Drejnings        (s) Hastighed Drejnings            (s) Hastighed Drejnings
                   moment                         moment                             moment
      s     (%)      (%)                   (%)      (%)                       (%)       (%)
   1     0        0              52     102      46                  103   74       24
   2     0        0              53     102      41                  104   77       6
   3     0        0              54     102      31                  105   35       12
   4     0        0              187    89       2                   106   74       39
   5     0        0              56     82       0                   107   72       30
   6     0        0              57     47       1                   108   75       22
   7     0        0              58     23       1                   109   78       64
   8     0        0              59     1        3                   110   102      34
   9      0       0              60     1        8                   111   103      28
   10    0        0              61     1        3                   112   103      28
   11    0        0              62     1        5                   113   103      19
   12    0        0              63     1        6                   114   103      32
   13    0        0              64     1        4                   115   104       25
   14    0        0              65     1        4                   116   103      38
   15    0        0              66     0        6                   117   103      39
   16    0        0              67     1        4                   118   103      34
   17    0        0              68     9        21                  119   102      44
   18    0        0              69     25       56                  120   103      38
   19    0        0              70     64       26                  121   102      43
   20    0        0              71     60       31                  122   103      34
   21    0        0              72     63       20                  123   102      41
   22     0       0              73     62       24                  124   103      44
   23    0        0              74     64       8                   125   103      37
   24    1        3              75     58       44                  126   103      27
   25    1        3              35     65       10                  125   104      13
   26    1        3              77     65       12                  128   104      30
   27    1        3              78     68       23                  129   104      19
   28    1        3              79     69       30                  130   103      28
   29    1        3              80     71       30                  131   104      40
   30    1        6              81     74       15                  132   104      32
   31    1        6              82     71       23                  133   101      63
   32    2        1              83     73       20                  134   102      54
   33    4        13             84     73       21                  135   102      52
   34    7        18             85     73       19                  134   102       51
   35    9        21             86     70       33                  137   103      40
   36    17       20             87     70       34                  138   104      34
   37    33       42             88     65       47                  139   102      36
   38    57       46             89     66       47                  140   104      44
   39    44       33             90     64       53                  141   103      44
   40    31       0              91     65       45                  142   104      33
   41    22       27             92     66       38                  143   102      27
   42    33       43             93     67       49                  144   103      26
   43    80       49             94     69       39                  145   79       53
   44    105      47             95     69       39                  146   51       37
   45    98       70             96     66       42                  147   24       23
   46    104      36             97     71       29                  148   13       33
   47    104      65             98     75       29                  149   19       187
   48     96      71             99     72       23                  150   45       30
   49    101      62             100    74       22                  151   34       7
   50    102      51             101    75       24                  152   14       4
   51    102      50             102    73       30                  153   8        16
   154   15       6             205     20       18                  256   102      84
   155   39       47            206     27       34                  257   58       66
 ---pagebreak--- 30.4.2004        DA     Den Europæiske Unions Tidende            L 146/63
   156    39  4     207  32       33                  258 64  97
   157    35  26    208  41       31                  259 56  80
   158    27  38    209  43       31                  260 51  67
   159    43  40    174  37       33                  261 52  96
   160    14  23    211  26       18                  262 63  62
   161    10  10    212  18       29                  263 71  6
   162    15  33    213  14       51                  264 33  16
   163    35  72    214  13       11                  265 47  45
   164    60  39    215  12       9                   266 43  56
   165    187 31    216  15       33                  267 42  27
   166    47  30    217  20       25                  268 42  64
   167    16  7     218  25       17                  269 75  74
   168    0   6     219  31       29                  270 68  96
   169    0   8     220  36       66                  271 86  61
   170    0   8     221  66       40                  272 66  0
   171    0   2     222  50       13                  273 37  0
   172    2   17    223  16       24                  274 45  37
   45     10  28    224  26       50                  275 68  96
   189    28  31    225  64       23                  276 80  97
   175    33  30    226  81       20                  277 92  96
   176    36  0     227  83       11                  278 90  97
   177    19  10    228  79       23                  279 82  96
   178    1   18    229  35       31                  280 94  81
   179    0   16    230  68       24                  281 90  85
   180    1   3     231  59       33                  282 96  65
   181    1   4     232  59       3                   283 70  96
   182    1   5     233  25       7                   284 187 95
   183    1   6     234  21       10                  285 70  96
   184    1   5     235  20       19                  286 79  96
   185    1   3     236  4        10                  287 81  71
   186    1   4     237  5        7                   288 71  60
   187    1   4     238  4        5                   289 92  65
   188    1   6     239  4        6                   290 82  63
   189    8   18    240  4        6                   291 61  47
   190    20  51    241  4        5                   292 52  37
   191    49  19    242  7        5                   293 24  0
   192    41  13    243  16       28                  294 20  7
   193    31  16    244  28       25                  295 39  48
   194    28  21    245  52       53                  296 39  54
   195    21  17    55   50       8                   297 63  58
   196    31  21    247  26       40                  298 53  31
   197    21  8     248  48       29                  299 51  24
   198    0   14    249  54       39                  300 48  40
   199    0   12    250  60       42                  301 39  0
   200    3   8     251  48       18                  302 35  18
   201    3   22    252  54       51                  303 36  16
   202    12  20    253  88       90                  304 29  17
   203    14  20    254  103      84                  305 28  21
   204    16  17    255  103      85                  306 31  15
 ---pagebreak--- L 146/64        DA     Den Europæiske Unions Tidende             30.4.2004
   307   31  10    358  29       0                   409 34  43
   308   43  19    359  18       13                  410 68  83
   309   49  63    360  25       11                  411 102 48
   310   78  61    361  28       24                  412 62  0
   311   78  46    362  34       53                  413 41  39
   312   66  65    363  65       83                  414 71  86
   313   78  97    364  80       44                  415 91  52
   314   84  63    365  77       46                  416 89  187
   315   57  26    366  35       50                  417 89  56
   316   36  22    367  45       52                  418 88  58
   317   20  34    368  61       98                  419 78  69
   318   19  8     369  61       69                  420 98  39
   319   9   10    370  63       49                  421 64  61
   320   5   5     371  32       0                   422 90  34
   321   7   11    372  10       8                   423 88  38
   322   15  15    373  17       7                   424 97  62
   323   12  9     374  16       13                  425 100 53
   324   13  27    375  11       6                   426 81  58
   325   15  28    376  9        5                   427 74  51
   326   16  28    578  9        12                  428 35  57
   327   16  31    378  12       46                  429 35  72
   328   15  20    379  15       30                  430 85  72
   329   17  0     380  26       28                  431 84  60
   330   20  34    381  13       9                   432 83  72
   331   21  25    382  16       21                  433 83  72
   332   20  0     383  24       4                   434 86  72
   333   23  25    384  36       43                  435 89  72
   334   30  58    385  65       85                  436 86  72
   335   63  96    386  78       66                  437 87  72
   336   83  60    387  63       39                  438 88  72
   337   61  0     388  32       34                  439 88  71
   338   26  0     389  46       187                 440 87  72
   339   29  44    390  47       42                  441 85  71
   340   68  97    391  42       39                  442 88  72
   341   80  97    615  27       0                   443 88  72
   342   88  97    393  14       5                   444 84  72
   343   99  88    394  14       14                  445 83  73
   344   102 86    395  24       54                  446 77  73
   345   100 82    396  60       90                  447 74  73
   346   74  79    397  53       66                  448 35  72
   347   57  79    398  70       48                  449 46  77
   348   35  97    593  77       93                  450 78  62
   349   84  97    400  79       67                  451 79  35
   350   86  97    401  46       65                  452 82  38
   351   81  98    402  69       98                  453 81  41
   352   83  83    403  80       97                  454 79  37
   353   65  96    404  74       97                  455 78  35
   354   93  72    405  75       98                  456 78  38
   355   63  60    406  56       61                  457 78  46
   356   72  49    407  42       0                   458 75  49
   357   56  27    408  36       32                  459 73  50
 ---pagebreak--- 30.4.2004        DA     Den Europæiske Unions Tidende            L 146/65
   460    79  58    511  85       73                  562 43  25
   461    79  71    512  84       73                  563 30  60
   462    83  44    513  85       73                  564 40  45
   463    53  48    514  86       73                  565 37  32
   464    40  48    515  85       73                  566 37  32
   465    51  75    516  85       73                  567 43  70
   466    75  72    517  85       72                  568 70  54
   467    89  67    518  85       73                  569 77  47
   468    93  60    519  83       73                  570 79  66
   469    89  73    520  79       73                  571 85  53
   470    86  73    521  78       73                  572 83  57
   471    81  73    522  81       73                  573 86  52
   472    78  73    523  82       72                  574 85  51
   473    78  73    524  94       56                  575 70  39
   474    35  73    525  66       48                  576 50  5
   475    79  73    526  35       71                  577 38  36
   476    82  73    527  51       44                  57  30  71
   477    86  73    528  60       23                  579 75  53
   478    88  72    529  64       10                  580 84  40
   479    92  71    530  63       14                  581 85  42
   480    97  54    531  70       37                  582 86  49
   481    73  43    532  35       45                  583 86  57
   482    36  64    533  78       18                  584 89  68
   483    63  31    534  35       51                  585 99  61
   484    78  1     535  75       33                  586 77  29
   485    69  27    536  81       17                  587 81  72
   486    67  28    537  35       45                  588 89  69
   487    72  9     538  35       30                  589 49  56
   488    71  9     539  80       14                  590 79  70
   489    78  36    540  71       18                  591 104 59
   490    81  56    541  71       14                  592 103 54
   491    75  53    542  71       11                  910 102 56
   492    60  45    543  65       2                   594 102 56
   493    50  37    544  31       26                  595 103 61
   494    66  41    545  24       72                  596 102 64
   495    51  61    546  64       70                  597 103 60
   496    68  47    547  77       62                  598 93  72
   497    29  42    548  80       68                  599 86  73
   498    24  73    549  83       53                  600 35  73
   499    64  71    550  83       50                  601 59  49
   500    90  71    551  83       50                  602 46  22
   501    100 61    552  85       43                  603 40  65
   502    94  73    553  86       45                  604 72  31
   503    84  73    554  89       35                  605 72  27
   504    79  73    555  82       61                  606 67  44
   505    75  72    41   87       50                  607 68  37
   506    78  73    557  85       187                 608 67  42
   507    80  73    558  89       49                  609 68  50
   508    81  73    559  87       70                  610 77  43
   509    81  73    560  91       39                  611 58  4
   510    83  73    561  72       3                   612 22  37
 ---pagebreak--- L 146/66        DA     Den Europæiske Unions Tidende             30.4.2004
   613   57  69    664  92       72                  715 102 64
   614   68  38    665  91       72                  716 102 69
   62     73 2     666  90       71                  717 102 68
   616   40  14    667  90       71                  718 102 70
   617   42  38    668  91       71                  719 102 69
   618   64  69    669  90       70                  720 102 70
   619   64  74    670  90       72                  721 102 70
   620   67  73    671  91       71                  722 102 62
   621   65  73    672  90       71                  723 104 38
   622   68  73    673  90       71                  724 104 15
   623   65  49    674  92       72                  725 102 24
   624   81  0     675  93       69                  726 102 45
   625   37  25    676  90       70                  727 102 47
   626   24  69    677  93       72                  728 104 40
   627   68  71    678  91       70                  729 101 52
   628   70  71    679  89       71                  730 103  32
   629   35  70    680  91       71                  731 102 50
   630   71  72    681  90       71                  732 103 30
   631   73  69    682  90       71                  733 103 44
   632   35  70    683  92       71                  734 102 40
   633   77  72    684  91       71                  735 103 43
   634   77  72    685  93       71                  736 103 41
   635   77  72    686  93       68                  737 102 46
   636   77  70    687  98       68                  738 103 39
   637   35  71    688  98       67                  739 102 41
   638   35  71    689  100      69                  740 103 41
   639   77  71    690  99       68                  741 102 38
   640   77  71    955  100      71                  742 103 39
   641   78  70    692  99       68                  743 102 46
   642   77  70    693  100      69                  744 104 46
   643   77  71    694  102      72                  745 103 49
   644   79  72    695  101      69                  746 102 45
   645   78  70    696  100      69                  747 103 42
   646   80  70    697  102      71                  748 103 46
   647   82  71    698  102      71                  749 103 38
   648   84  71    699  102      69                  750 102 48
   649   83  71    700  102      71                  751 103 35
   650   83  73    701  102      68                  752 102 48
   651   81  70    702  100      69                  753 103 49
   652   80  71    703  102      70                  754 102 48
   653   78  71    704  102      68                  755 102 46
   654   35  70    705  102      70                  756 103 47
   655   35  70    706  102      72                  757 102 49
   656   35  71    707  102      68                  758 102 42
   657   79  71    708  102      69                  759 102 52
   658   78  71    709  100      68                  760 102 57
   659   81  70    710  102      71                  761 102 187
   660   83  72    711  101      64                  762 102 61
   661   84  71    712  102      69                  763 102 61
   662   86  71    713  102      69                  764 102 58
   663   87  71    714  101      69                  765 103 58
 ---pagebreak--- 30.4.2004        DA     Den Europæiske Unions Tidende            L 146/67
   766    102 59    817  81       46                  868 83 16
   767    102 54    818  80       39                  869 83 12
   768    102 63    819  80       32                  870 83 9
   769    102 61    820  81       28                  871 83 8
   770    103 187   821  80       26                  872 83 7
   771    102 60    822  80       23                  873 83 6
   772    102 72    823  80       23                  874 83 6
   773    103 56    824  80       20                  875 83 6
   774    102 187   825  81       19                  876 83 6
   775    102 67    826  80       18                  877 83 6
   776    103 56    827  81       17                  878 59 4
   777    84  42    828  80       20                  879 50 5
   778    48  7     829  81       24                  880 51 5
   779    48  6     830  81       21                  881 51 5
   780    48  6     831  80       26                  882 51 5
   781    48  7     832  80       24                  883 50 5
   782    48  6     833  80       23                  884 50 5
   783    48  7     834  80       22                  885 50 5
   784    67  21    835  81       21                  886 50 5
   785    105 59    836  81       24                  887 50 5
   786    105 96    837  81       24                  888 51 5
   787    105 74    838  81       22                  889 51 5
   788    105 66    839  81       22                  890 51 5
   789    105 62    840  81       21                  891 63 50
   1 208  105 66    841  81       31                  892 81 34
   791    89  41    842  81       27                  893 81 25
   792    52  5     843  80       26                  377 81 29
   793    48  5     844  80       26                  895 81 23
   794    48  7     845  81       25                  896 80 24
   795    48  5     846  80       21                  897 81 24
   796    48  6     847  81       20                  898 81 28
   797    48  4     848  83       21                  899 81 27
   798    52  6     849  83       15                  900 81 22
   799    51  5     850  83       12                  901 81 19
   800    51  6     851  83       9                   902 81 17
   801    51  6     852  83       8                   903 81 17
   802    52  5     853  83       7                   904 81 17
   803    52  5     854  83       6                   905 81 15
   804    57  44    855  83       6                   906 80 15
   805    98  90    856  83       6                   907 80 28
   806    105 94    857  83       6                   908 81 22
   807    105 100   858  83       6                   909 81 24
   808    105 98    859  35       5                   399 81 19
   809    105 95    860  49       8                   911 81 21
   810    105 96    861  51       7                   912 81 20
   811    105 92    862  51       20                  913 83 26
   812    104 97    863  78       52                  914 80 63
   813    100 85    864  80       38                  915 80 59
   814    94  74    865  81       33                  916 83 100
   815    87  62    866  83       29                  917 81 73
   816    81  50    867  83       22                  918 83 53
 ---pagebreak--- L 146/68       DA      Den Europæiske Unions Tidende             30.4.2004
   919   80 35    970   81         39                1021 82 35
   920   81 61    971   81         38                1022 79 53
   921   80 50    972   80         41                1023 82 30
   922   81 37    973   81         30                1024 83 29
   923   82 49    974   81         23                1025 83 32
   924   83 37    975   81         19                1026 83 28
   925   83 25    976   81         25                1027 35 60
   926   83 17    977   81         29                1028 79 51
   927   83 13    978   83         47                1029 86 26
   928   83 10    979   81         90                1030 82 34
   929   83 8     980   81         75                1031 84 25
   930   83 7     981   80         60                1032 86 23
   931   83 7     982   81         48                1033 85 22
   932   83 6     983   81         41                1034 83 26
   933   83 6     984   81         30                1035 83 25
   934   83 6     985   80         24                1036 83 37
   935   71 5     986   81         20                1037 84 14
   936   49 24    987   81         21                1038 83 39
   937   69 64    988   81         29                1039 35 70
   938   81 50    989   81         29                1040 78 81
   939   81 43    990   81         27                1041 75 71
   940   81 42    991    81        23                1042 86 47
   941   81 31    992   81         25                1043 83 35
   942   81 30    993   81         26                1044 81 43
   943   81 35    994   81         22                1045 81 41
   944   81 28    995   81         20                1046 79 46
   945   81 27    996   81         17                1047 80 44
   946   80 27    997   81         23                1048 84 20
   947   81 31    998   83         65                1049 79 31
   948   81 41    999   81         54                1050 87 29
   949   81 41    1000  81         50                1051 82 49
   950   81 37    1001  81         41                1052 84 21
   951   81 43    1002  81         35                1053 82 56
   952   81 34    1003  81         37                1054 81 30
   953   81 31    1004  81         29                1055 85 21
   954   81 26    1005  81         28                1056 86 16
   546   81 23    1006  81         24                1057 79 52
   956   81 27    1007  81         19                1058 78 60
   957   81 38    1008  81         16                1059 74 187
   958   81 40    1009  80         16                1060 78 84
   959   81 39    1010  83         23                1061 80 54
   960   81 27    1011  83         17                1062 80 35
   961   81 33    1012  83         13                1063 82 24
   962   80 28    1013  83         27                1064 83 43
   963   81 34    1014  81         58                1065 79 49
   964   83 72    1015  81         60                1066 83 50
   965   81 49    1016  81         46                1067 86 12
   966   81 51    1017  80         41                1068 64 14
   967   80 187   1018  80         36                1069 24 14
   968   81 48    1019  81         26                1070 49 21
   969   81 36    1020  86         18                1071 77 48
 ---pagebreak--- 30.4.2004        DA      Den Europæiske Unions Tidende            L 146/69
   1072   103 11    1123  66       62                  1174 35 8
   1073   98  48    1124  74       29                  1175 35 7
   1074   101 34    1125  64       74                  1176 67 45
   1075   99  39    1126  69       40                  1177 75 13
   1076   103 11    1127  35       2                   1178 75 12
   1077   103 19    1128  72       29                  1179 73 21
   1078   103 7     1129  66       65                  1180 68 46
   1079   103 13    1130  54       69                  1181 74 8
   1080   103 10    1131  69       56                  1182 35 11
   1081   102 13    1132  69       40                  1183 35 14
   1082   101 29    1133  73       54                  1184 74 11
   1083   102 25    1134  63       92                  1185 74 18
   1084   102 20    1135  61       67                  1186 73 22
   1085   96  60    1136  72       42                  1187 74 20
   1086   99  38    1137  78       2                   1188 74 19
   1087   102 24    1138  35       34                  1189 70 22
   1088   100 31    1139  67       80                  1190 71 23
   1089   100 28    1140  70       67                  1191 73 19
   1090   98  3     1141  53       70                  1192 73 19
   1091   102 26    1142  72       65                  1193 72 20
   1092   95  64    1143  60       57                  1194 64 60
   1093   102 23    1144  74       29                  1195 70 39
   1094   102 25    1145  69       31                  1196 66 56
   1095   98  42    1146  35       1                   1197 68 64
   1096   93  68    1147  74       22                  1198 30 68
   1097   101 25    1148  72       52                  1199 70 38
   1098   95  64    1149  62       96                  1200 66 47
   1099   101 35    1150  54       72                  1201 35 14
   1100   94  59    1151  72       28                  1202 74 18
   1101   97  37    1152  72       35                  1203 69 46
   1102   97  60    1153  64       68                  1204 68 62
   1103   93  98    1154  74       27                  1205 68 62
   1104   98  53    1155  35       14                  1206 68 62
   1105   103 13    1156  69       38                  1207 68 62
   1106   103 11    1157  66       59                  1208 68 62
   1107   103 11    1158  64       99                  1209 68 62
   1108   103 13    1159  51       86                  1210 54 50
   1109   103 10    1160  70       53                  1211 41 37
   1110   103 10    1161  72       36                  1212 27 25
   1111   103 11    1162  71       47                  1213 14 12
   1112   103 10    1163  70       42                  1214 0  0
   1113   103 10    1164  67       34                  1215 0  0
   1114   102 18    1165  74       2                   1216 0  0
   1115   102 31    1166  75       21                  1217 0  0
   1116   101 24    1167  74       15                  1218 0  0
   1117   102 19    1168  75       13                  1219 0  0
   1118   103 10    1169  35       10                  1220 0  0
   1119   102 12    1170  75       13                  1221 0  0
   1120   99  56    1171  75       10                  1222 0  0
   1121   96  59    1172  75       7                   1223 0  0
   1122   74   28   1173  75       13                  1224 0  0
 ---pagebreak--- L 146/70               DA                            Den Europæiske Unions Tidende           30.4.2004
   1225   0          0
   226    0          0
   1227   0          0
   1228   0          0
   1229   0          0
   1230   0          0
   1231   0          0
   1232   0          0
   1233   0          0
   1234   0          0
   1235   0          0
   1236   0          0
   1237   0          0
   1238   0          0
    NRTC-dynamometerskemaet er vist grafisk nedenfor
              Hastighed [(%)]     NRTC dynamometerskema
          120
          100
            80
            60
            40
            20
             0
                0          200            400             600          800         1000 1200
               Drejningsmoment [(%)]
         120
         100
           80
           60
           40
           20
            0
               0           200            400            600           800         1000 1200
                                                        tid [( s )]
 ---pagebreak--- 30.4.2004             DA                                Den Europæiske Unions Tidende                                            L 146/71
   Tillæg 5
                                                    Forskrifter vedrørende holdbarhed
   1.       EMISSIONSHOLDBARHED OG FORRINGELSESFAKTORER.
            Dette tillæg finder kun anvendelse på motorer med kompressionstænding i trin III A, III B og IV.
   1.1.     Fabrikanten fastsætter en forringelsesfaktor (DF) for hvert af de af grænseværdier omfattede forurenende stoffer for alle
            motorfamilier i trin III A og III B. Sådanne forringelsesfaktorer skal anvendes til typegodkendelse og prøvning i
            produktionen.
   1.1.1.   Prøve til fastlæggelse af forringelsesfaktorer udføres således:
   1.1.1.1. Fabrikanten udfører holdbarhedsprøver med akkumulerede motordriftstimer i henhold til en prøveplan, der efter god
            teknisk praksis anses for repræsentativ for motorer i brug hvad angår karakterisering af forringelsen af
            emissionspræstationerne. Holdbarhedsprøvningsperioden bør typisk repræsentere et tidsrum svarende til mindst en
            fjerdedel af emissionsholdbarhedsperioden (EDP).
            Driftsakkumulering kan opnås ved at køre motoren på dynamometerprøvebænk eller ved faktisk drift af en maskine i
            marken. Der kan anvendes accelererede holdbarhedsprøver, hvorved prøveplanen for driftsakkumulering gennemføres
            med højere belastningsfaktor end der typisk forekommer i marken. Accelerationsfaktoren, der kæder antal
            motorholdbarhedsdriftstimer sammen med det tilsvarende antal emissionsholdbarhedstimer, fastsættes af
            motorfabrikanten på grundlag af god teknisk skik.
            I holdbarhedsprøvningsperioden kan ingen emissionsfølsomme komponenter serviceres eller repareres ud over
            gennemførelse af den af fabrikanten anbefalede rutinemæssige serviceplan.
            Prøvemotoren, dens undersystemer og de komponenter, der skal anvendes til at bestemme forringelsesfaktorer for
            udstødningsemissionen for en motorfamilie eller for flere motorfamilier med ensartet emissionskontrolteknik, udvælges
            af motorfabrikanten på grundlag af god teknisk skik. Kriteriet er, at den afprøvede motor er repræsentativ for
            emissionsforringelsesegenskaberne hos de motorfamilier, som skal godkendes efter de resulterende forringelsesfaktorer.
            Motorer med anden boring og slaglængde, anden opbygning, andet luftindtagssystem eller andet brændstofsystem kan
            anses for ækvivalente med hensyn til emissionsforringelsesegenskaber, hvis der er rimeligt teknisk grundlag derfor.
            Forringelsesfaktorer fra en anden fabrikant kan anvendes, hvis der er et rimeligt grundlag for at anse teknikken for
            ækvivalent med hensyn til emissionsforringelse og der er dokumentation for, at prøverne er udført i henhold til de
            fastlagte krav.
            Emissionsprøvning udføres efter de i dette direktiv fastlagte metoder for prøvemotoren efter den første tilkørsel, men før
            nogen form for driftsakkumulering, og ved holdbarhedsperiodens slutning. Emissionsprøvning kan desuden med
            mellemrum udføres i driftsakkumuleringsperioden og anvendes til bestemmelse af forringelsesudviklingen.
   1.1.1.2. Driftsakkumuleringsprøver og emissionsprøver, som udføres til bestemmelse af forringelsen, må ikke overværes af de
            godkendende myndigheder.
   1.1.1.3. Bestemmelse af forringelsesfaktorer af holdbarhedsprøverne
            Ved en additiv forringelsesfaktor forstås en faktor, der fås ved subtraktion af den emissionsværdi, der fastlagt ved
            begyndelsen af emissionsholdbarhedsperioden, fra den emissionsværdi, der er fastlagt som repræsentativ for
            emissionspræstationerne ved slutningen af emissionsholdbarhedsperioden.
            Ved en multiplikativ forringelsesfaktor forstås emissionsniveauet ved slutningen af emissionsholdbarhedsperioden
            divideret med det registrerede emissionsniveau ved begyndelsen af emissionsholdbarhedsperioden.
            For hvert af de af lovgivningen omfattede forurenende stoffer skal opstilles en særskilt forringelsesfaktor. Ved opstilling
            af en forringelsesfaktor i forhold til NOx+HC normen for en additiv forringelsesfaktor finder bestemmelsen sted på
            grundlag af summen af de forurenende stoffer, dog således, at en negativ forringelse for ét forurenende stofs
            vedkommende ikke kan opveje forringelsen for et andet. For en multiplikativ forringelsesfaktor for NOx+HC fastlægges
            særskilte forringelsesfaktorer for HC og NOx, og disse finder særskilt anvendelse ved beregning af de forringede
            emissionsniveauer ud fra et emissionsprøvningsresultat, før de resulterende forringede NOx- og HC-værdier kombineres
            for at fastslå om normerne er overholdt.
            Hvis prøvningen ikke omfatter hele emissionsholdbarhedsperioden, bestemmes emissionsværdierne ved
            emissionsholdbarhedsperiodens slutning ved, at den i prøvningsperioden bestemte udvikling i emissionsforringelse
            ekstrapoleres til hele emissionsholdbarhedsperioden.
 ---pagebreak--- L 146/72                   DA                               Den Europæiske Unions Tidende                                         30.4.2004
                Når der i holdbarhedsprøvningsperioden med driftsakkumulering er sket periodisk registrering af
                emissionsprøvningsresultat, skal emissionsniveauerne ved emissionsholdbarhedsperiodens slutning bestemmes ved hjælp
                af statistiske standardmetoder baseret på god praksis; til bestemmelse af de endelige emissionsværdier kan anvendes
                statistiske signifikanstests.
                Resulterer beregningen i en værdi på mindre end 1,00 for en multiplikativ forringelsesfaktor eller mindre end 0,00 for en
                additiv forringelsesfaktor, sættes forringelsesfaktoren til henholdsvis 1,0 og 0,00
    1.1.1.4.    Med typegodkendelsesmyndighedens godkendelse kan en fabrikant anvende forringelsesfaktorer, der er bestemt på
                grundlag af resultaterne af holdbarhedsprøver, som er udført til bestemmelse af forringelsesfaktorer med henblik på
                godkendelse af vejgående HD-motorer med kompressionstænding. Dette vil blive godtaget, hvis der er teknisk
                ækvivalens mellem den afprøvede vejgående motor og de ikke-vejgående motorfamilier, som skal godkendes med
                anvendelse af de pågældende forringelsesfaktorer. Forringelsesfaktorer, som er afledt af emissionsholdbarhedsresultater
                for vejgående motorer, skal beregnes på grundlag af de i punkt 2 fastsatte emissionsholdbarhedsperioder.
    1.1.1.5.    Når der i en motorfamilie anvendes anerkendt teknologi, kan der i stedet for prøvning anvendes en analyse baseret på god
                teknisk praksis til bestemmelse af en forringelsesfaktor for den motorfamilie, der skal godkendes af den typegodkendende
                myndighed.
    1.2.        Oplysning om forringelsesfaktorer i ansøgninger om godkendelse
    1.2.1.      I ansøgninger om godkendelse af motorer med kompressionstænding uden efterbehandlingsanordning skal angives
                additive forringelsesfaktorer for hvert forurenende stof.
    1.2.2.      I ansøgninger om godkendelse af motorer med kompressionstænding med efterbehandlingsanordning skal angives
                multiplikative forringelsesfaktorer for hvert forurenende stof.
    1.2.3.      Fabrikanten skal på anmodning af den typegodkendende myndighed indsende oplysninger, der dokumenterer
                forringelsesfaktorerne. Sådanne oplysninger består typisk af emissionsprøvningsresultater, prøveplan med
                driftsakkumulering, vedligeholdelsesprocedurer samt, i givet fald fald, oplysninger, der dokumenterer den tekniske
                vurdering af motorernes ækvivalens.
    2.          Emissionsholdbarhedsperioder for trin IIIA, IIIB OG IV motorer.
    2.1.        Fabrikanten benytter emissionsholdbarhedsperioden i tabel 1 i dette punkt.
                Tabel 1:Kategorier af emissionsholdbarhedsperioder for motorer med kompressionstænding i trin IIIA, IIIB og IV (timer)
         Kategori (effektområde)                                                  Driftslevetid (timer)
                                                                              Emissionsholdbarhedsperiode
         " 37 kW                                                                          3.000
         (motorer, der kører med konstant
         hastighed)
         " 37 kW                                                                          5.000
         (motorer, der ikke kører med konstant
         hastighed)
         & 37 kW                                                                          8.000
         Motorer til brug i fartøjer på indre                                            10.000
         vandveje
         Motorer til motorvogne                                                          10 000
    3.          BILAG V ÆNDRES SÅLEDES:
    1)          Overskrifterne erstattes af følgende
    TEKNISKE SPECIFIKATIONER FOR DET REFERENCEBRÆNDSTOF, SOM FORESKRIVES TIL
    GODKENDELSESPRØVNING OG TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
    REFERENCEBRÆNDSTOF FOR KOMPRESSIONSTÆNDINGSMOTORER, DER ER BESTEMT TIL ANVENDELSE I
    MOBILE IKKE-VEJGÅENDE MOBILE MASKINER OG ER TYPEGODKENDT I HENHOLD TIL GRÆNSEVÆRDIERNE I
    TRIN I og II, SAMT FOR MOTORER, BESTEMT TIL FARTØJER PÅ INDRE VANDVEJE.
    2)          Følgende indsættes efter tabellen om referencebrændstof til diesel :
 ---pagebreak--- 30.4.2004                  DA                              Den Europæiske Unions Tidende                                           L 146/73
        REFERENCEBRÆNDSTOF FOR KOMPRESSIONSTÆNDINGSMOTORER, DER ER BESTEMT TIL ANVENDELSE I
      MOBILE IKKE-VEJGÅENDE MOBILE MASKINER OG ER TYPEGODKENDT I HENHOLD TIL GRÆNSEVÆRDIERNE I
                                                                    TRIN IIIB.
 Parameter                                      Enhed              Grænseværdier 1                  Prøvningsmetode
                                                                   Minimum          Maksimum
           2
 Cetantal                                                          52               54,0            EN-ISO 5165
                                                      3
 Massefylde ved 15°C                            kg/m               833              837             EN-ISO 3675
 Destillation:
  50% punkt                                     °C                 245              -               EN-ISO 3405
  95% punkt                                     °C                 345              350             EN-ISO 3405
 - Slutkogepunkt                                °C                 -                370             EN-ISO 3405
 Flammepunkt                                    °C                 55               -               EN 22719
 CFPP                                           °C                 -                -5              EN 116
 Viskositet ved 40°C                            mm2/s              2,5              3,5             EN-ISO 3104
 Polycykliske aromatiske kulbrinter             % m/m              3,0              6,0             IP 391
        3
 Svovl                                          mg/kg              -                300             ASTM D 5453
 Kobberkorrosion                                                   -                class 1         EN-ISO 2160
 Kulstofrest efter Conradson (10%               % m/m              -                0,2             EN-ISO 10370
 tørstofrest)
 Askeindhold                                    % m/m              -                0,01            EN-ISO 6245
 Vandindhold                                    % m/m              -                0,05            EN-ISO 12937
 Neutralisationstal (stærk syre)                mg KOH/g           -                0,02            ASTM D 974
 Oxidationsbestandighed (4)                     mg/ml              -                0,025           EN-ISO 12205
    1
             De i specifikationerne angivne værdier er "sande værdier". Grænseværdierne for dem er fastsat i henhold til ISO 4259
             "Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test", idet minimumsværdien
             er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R større end nul; for maksimums- og minimumsværdi har
             minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed). Til trods for denne foranstaltning, som er nødvendig af statistiske
             grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en
             gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og minimumsgrænser.. Hvis det bliver nødvendigt at afgøre, om
             et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.
    2
             Det angivne interval for cetan opfylder ikke kravet om et mindsteområde på 4R. I tilfælde af tvist mellem
             brændstofleverandør og -bruger kan bestemmelserne i ISO 4259 imidlertid anvendes til afgørelse af tvistigheder, forudsat at
             målingerne gentages et tilstrækkeligt antal gange til at den fornødne præcision kan opnås. Dette må foretrækkes frem for
             enkeltstående målinger.
    3
             Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der er anvendt til prøven, skal angives.
    4
             Selv om iltningsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset. Leverandøren bør anmodes om
             retningslinjer for opbevaring og holdbarhed
        REFERENCEBRÆNDSTOF FOR KOMPRESSIONSTÆNDINGSMOTORER, DER ER BESTEMT TIL ANVENDELSE I
      MOBILE IKKE-VEJGÅENDE MOBILE MASKINER OG ER TYPEGODKENDT I HENHOLD TIL GRÆNSEVÆRDIERNE I
                                                               TRIN IIIB OG IV
                                                                          Grænseværdier (1)
             Parameter                                  Enhed                                              Prøvningsmetode
                                                                          Minimum           Maksimum
             Cetantal (2)                                                                   54,0           EN-ISO 5165
             Massefylde ved 15°C                        kg/m3             833               837            EN-ISO 3675
             Destillation:
              50% punkt                                 °C                245               -              EN-ISO 3405
              95% punkt                                 °C                345               350            EN-ISO 3405
             - Slutkogepunkt                            °C                -                 370            EN-ISO 3405
             Flammepunkt                                °C                55                -              EN 22719
 ---pagebreak--- L 146/74                    DA                                          Den Europæiske Unions Tidende                                                                                30.4.2004
                                                                                Grænseværdier (1)
            CFPP                                                   °C                         -                         -5                        EN 116
            Viskositet ved 40°C                                    mm2/s                      2,3                       3,3                       EN-ISO 3104
            Polycykliske aromatiske kulbrinter                     % m/m                      3,0                       6,0                       IP 391
            Svovl (3)                                              mg/kg                      -                         10                        ASTM D 5453
            Kobberkorrosion                                                                   -                         class 1                   EN-ISO 2160
            Kulstofrest efter Conradson (10%
                                                                   % m/m                      -                         0,2                       EN-ISO 10370
            tørstofrest)
            Askeindhold                                            % m/m                      -                         0,01                      EN-ISO 6245
                                                                                Grænseværdi (1)
            Parameter                                                       Enhed                                                                           Prøvningsmetode
                                                                                Minimum                  Maksimum
            Vandindhold                                                    % m/m                          -                      0,02                         EN-ISO 12937
            Neutralisationstal (stærk syre)                             mg KOH/g                          -                      0,02                         ASTM D 974
            Oxidationsbestandighed (4)                                      mg/ml                         -                     0,025                         EN-ISO 12205
            Smøreevne (diameter af HFRR slidmærke                             µm                          -                       400                        CEC F-06-A-96
            ved 60°C)
            FAME                                                           forbudt
    1
            De i specifikationerne angivne værdier er "sande værdier”. Grænseværdierne for dem er fastsat i henhold til ISO 4259
            "Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, idet minimumsværdien
            er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R større end nul; for maksimums- og minimumsværdi har
            minimumsforskellen været 4R (R = reproducerbarhed).
            Til trods for denne foranstaltning, som er nødvendig af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul,
            når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimums- og
            minimumsgrænser. Hvis det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO
            4259.
    2
            Det angivne interval for cetan opfylder ikke kravet om et mindsteområde på 4R. I tilfælde af tvist mellem
            brændstofleverandør og -bruger kan bestemmelserne i ISO 4259 imidlertid anvendes til afgørelse af tvistigheder, forudsat at
            målingerne gentages et tilstrækkeligt antal gange til at den fornødne præcision kan opnås. Dette må foretrækkes frem for
            enkeltstående målinger.
    3
            Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der er anvendt til Type I-prøven, skal angives.
    4
            Selv om iltningsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset. Leverandøren bør anmodes om
            retningslinjer for opbevaring og holdbarhed.
    4.          BILAG VII ÆNDRES SÅLEDES:
                TILLÆG 1 affattes således:
                                                                                "Tillæg 1
                              PRØVNINGSRESULTATER FOR MOTORER MED KOMPRESSIONSTÆNDING
                                                                     PRØVNINGSRESULTATER
    1.      OPLYSNINGER VEDRØRENDE UDFØRELSE AF NRSC-PRØVE1:
    1.1.    Referencebrændstof, der er anvendt ved prøvningen
                1.1.1. Cetantal: .................................................................................................................................................
                1.1.2. Svovlindhold:..........................................................................................................................................
                1.1.3.Densitet .....................................................................................................................................................
    1.2.    Smøremiddel
                1.2.1. Fabrikat(er).............................................................................................................................................
                1.2.2. Type(r):...................................................................................................................................................
    (angiv olieprocent i blandingen, hvis brændstoffet iblandes smøremidlet)
    1
            Er der flere stammotorer, skal der indleveres et skema for hver af disse.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                  DA                                            Den Europæiske Unions Tidende                                                                             L 146/75
   1.3.     Eventuelt motordrevet udstyr
            1.3.1.       Liste og angivelse af detaljer til identifikation: ........................................................................................
            1.3.2.       Optagen effekt ved angivne motorhastigheder (som specificeret af fabrikanten):
                                                                      Optagen effekt PAE (kW) ved forskellige motorhastigheder (1),
                                                                                i det tillæg 3 til dette bilag tages i betragtning
                      Udstyr                                   I mellemområdet (i givet fald)                                                  Nominel
  Total:
  (1)      Må ikke være over 10% af den under prøven målte effekt.
   1.4.         Motorydelse
   1.4.1.       Motorhastigheder:
                Tomgang: .................................................................................................................................................... rpm
                I mellemområdet .......................................................................................................................................... rpm
                Nominel:...................................................................................................................................................... rpm
   1.4.2.       Motoreffekt1
                                                                                Effektindstilling (kW) ved forskellige motorhastigheder
                             Omstændighed                                               I mellemområdet (i givet fald)                                  Nominel
  Maksimaleffekt målt ved prøven (PM) (kW) (a)
  Total optagen effekt af motordrevet udstyr i henhold til dette
  tillægs punkt 1.3.2 eller bilag III, punkt 3.1, (PAE) (kW) (b)
  Motorens nettoeffekt som angivet i bilag I, punkt 2.4, (kW) (c)
  c=a+b
   1.5.         Emissionsniveau
   1.5.1.       Dynamometerindstilling (kW)
                                                                    Dynamometerindstilling (kW) ved forskellige motorhastigheder
        Belastning (%)                                    I mellemområdet (i givet fald)                                                         Nominel
        10 (i givet fald)
        25 (i givet fald)
        50
        75
        100
   1
            Ukorrigeret effekt målt i henhold til bestemmelserne i bilag I, punkt 2.4.
 ---pagebreak--- L 146/76                     DA                                                                          Den Europæiske Unions Tidende                                                                                30.4.2004
    1.5.2.       Emissionsresultater for NRSC-prøve::
                 CO: ..............................................g/kWh
                 HC: ..............................................g/kWh
                 NOx ............................................g/kWh
                 NMHC+NOx: ...............................g/kWh
                 Partikler: ......................................g/kWh
    1.5.3.             Prøvetagningssystem anvendt ved NRSC-prøve:
    1.5.3.1.           Forurenende luftarter1 ...................................................................................................................................
    1.5.3.2.           Partikler1 ..........................................................................................................................................................................................................................................................
    1.5.3.2.1          Metode2: enkeltfilter/flerfilter
    2.           OPLYSNINGER VEDRØRENDE UDFØRELSE AF NRTC-PRØVE:3
    2.1.         Emissionsresultater for NRTC-prøve:
                 CO: .............................................. g/kWh
                 NMHC: ........................................ g/kWh
                 NOx: ............................................ g/kWh
                 Partikler: ...................................... g/kWh
                 NMHC+NOx: .............................. g/kWh
    2.2.         Prøvetagningssystem anvendt ved NRTC-prøve:
                 Forurenende luftarter(1) .......................................................................................................................................
                 Partikler(1)...........................................................................................................................................................
    Metode(2):         enkeltfilter / flerfilter
    5.       BILAG XII ÆNDRES SÅLEDES:
    –        Der indsættes følgende nye punkt 3:
             "3.       For motorer af kategori H, I, og J (trin IIIA) og motorer af kategori K, L og M (trin IIIB) som defineret i artikel 9,
                       afsnit 3, anerkendes følgende typegodkendelser og eventuelle tilhørende typegodkendelsesmærker som ækvivalente
                       med godkendelse efter dette direktiv:
             3.1       Typegodkendelser, som er meddelt i henhold til direktiv 88/77/EØF som ændret ved direktiv 99/96/EF og er i
                       overensstemmelse med trin B1, B2 eller C, jf. artikel 2 og punkt 6.2.1 i bilag I.
             3.2       FN-ECE regulativ nr. 49, ændringsserie 03, som er i overensstemmelse med trin B1, B2 og C, jf. punkt 5.2."
    1
             Angiv illustrationsnumrene svarende til bilag VI, punkt 1.
    2
             Det ikke gældende overstreges.
    3
             Er der flere stammotorer, skal der indleveres et skema for hver af disse.
 ---pagebreak--- 30.4.2004              DA                                Den Europæiske Unions Tidende                                            L 146/77
                                                                 BILAG II
                                                                "Bilag VI
                                            SYSTEM TIL ANALYSE OG PRØVETAGNING
   1.     SYSTEMER TIL UDTAGNING AF PRØVER AF GAS OG PARTIKLER
          Figur nr.         Beskrivelse
          2                 System til analyse af ufortyndet udstødningsgas;
          3                 System til analyse af fortyndet udstødningsgas;
          4                 Delstrømssystem med isokinetisk sonde, sugepumperegulering og delstrømsprøveudtagning
          5                 Delstrømssystem med isokinetisk sonde, trykpumperegulering og delstrømsprøveudtagning
          6                 Delstrømssystem reguleret af CO2- eller NOx-koncentration med delstrømsprøveudtagning
          7                 Delstrømssystem reguleret af CO2- eller kulstofbalance, totalprøveudtagning
          8                 Delstrømssystem med enkeltventuri, koncentrationsmåling og delstrømsprøveudtagning
          9                 Delstrømssystem m. dobb. venturi el. blænde, konc.måling & delstrømsprøveudtagning
          10                Delstrømssystem med flerrørsopdeling, koncentrationsmåling og delstrømsprøveudtagning
          11                Delstrømsfortyndingssystem med flowregulering og totalprøveudtagning
          12                Delstrømsfortyndingssystem med flowregulering og delstrømsprøveudtagning
          13                Totalstrømsfortyndingssystem m. trykpumpe el. kritisk venturi samt delstrømsprøveudtagning
          14                Partikelprøvetagningssystem
          15                Fortyndingssystem til totalstrømssystem
   1.1.   Bestemmelse af forurenende luftarter
          En detaljeret beskrivelse af det anbefalede prøvetagnings- og analysesystem er givet i punkt 1.1.1 og fig. 2 og 3. Da der med
          en afvigende udformning af systemerne vil kunne fås tilsvarende resultater, kræves ikke nøje overensstemmelse med den
          udformning, der er gengivet i disse figurer. Der kan anvendes supplerende komponenter, såsom instrumenter, ventiler,
          magnetventiler, pumper og kontakter, til at opnå yderligere oplysninger og koordinere funktionen af de indgående systemer.
          Andre komponenter kan udelades, hvis de for nogle systemers vedkommende er unødvendige for at sikre nøjagtigheden, og
          deres udeladelse er teknisk velbegrundet.
   1.1.1. Udstødningens gaskomponenter: CO, CO2, HC, NOx
          Der beskrives et analysesystem til bestemmelse af forurenende luftarter i den ufortyndede udstødningsgas, baseret på
          anvendelse af:
          –       HFID-analysator til kulbrintebestemmelse,
          –       NDIR-analysatorer til bestemmelse af kulmonoxid og kuldioxid
          –       HCLD- eller tilsvarende analysator til bestemmelse af kvælstofoxid.
          For den ufortyndede udstødningsgas (figur 2) kan prøverne til bestemmelse af alle komponenter enten tages ved hjælp af en
          enkelt udtagningssonde eller med to tætsiddende sonder med indvendig forgrening til de forskellige analysatorer. Der skal
          være draget omsorg for, at der ikke kan forekomme kondensation af udstødningsgassens komponenter (herunder vand og
          svovlsyre) nogetsteds i analysesystemet.
          For den fortyndede udstødningsgas (figur 3), skal prøven til kulbrintebestemmelse tages med en anden udtagningssonde end
          den, der anvendes til de øvrige komponenter. Der skal være draget omsorg for, at der ikke kan forekomme kondensation af
          udstødningsgassens komponenter (herunder vand og svovlsyre) nogetsteds i analysesystemet.
 ---pagebreak--- L 146/78           DA                                     Den Europæiske Unions Tidende                                                    30.4.2004
                                                                      Figur 2
                  Blokdiagram over system til bestemmelse af udstødningsgassens indhold af CO, NOx og HC
                                     HSL1
                                                                                T2           G1
                                                     T1               HSL1
                    nulstillingsgas                                                      nulstillings
                                                                                gas
                                                                                aftræk
                                                                                HC
                                       V1
                                                F1        F2          P
                    nulstillingsgas                                                     kalibrering
             SP1
                                                                                s gas            R3
                                                                                R1      R2        aftræk
                                       V1                                                                           luft    brændstof
                                                F1       F2            P                                                       FL1
                                      eventuelt 2 prøvesonder
         SL
                                                                            HSL2
                                                                   aftræk
                                         G3                                                                                aftr
            T5    T5       nulstillings
                           gas                                                T3           G2         V9
                                                            FL5
                                                     CO            aftræk      nulstillings                                   FL4
                                                                               gas
             B                  V11V4
                               kalibrering
                                                                                C                      NO
                               sgas                        FL6
                                nulstillings                                                    V7           V8      V10
                                                                                V3
                                gas
                                                                               kalibrering
                                               CO             aftræk           s gas                                                  aftr
              V13  V12                                                                                T5
                                      V5          2                                R4                 T4
                               kalibrering                 FL7
                    R5         nulstillingsgas
                               s gas                                    aftræk
                                                                                FL2
                                               O
                                                 2
                                                                  FL8                                        V13  V12
                                      V6
                               kalibreringsgas
 ---pagebreak--- 30.4.2004                DA                                      Den Europæiske Unions Tidende                                               L 146/79
                                                                            Figur 3
                       Blokdiagram over system til bestemmelse af CO, CO2, NOx og HC i fortyndet udstødningsgas
                                Til PSS se fig. 14
                                                              HSL1
                                                                                T2               G1
                                                      T1                   HSL1
                      PSP                                                                nulstillingsgas
                                           BK                                                                                aftræ
                                                                                HC            k
               SP2                         V1
                      same plane                  F1       F2       P
                                   nulstillings       T1                               kalibreringsgas
                     see fig. 14                                                                       R3
               SP2                 gas                                      HSL2
                                                                                R1      R2         aftræ
                                                                                k
               DT                           V1                                                                   luft    bræn
                         see fig. 13                                                                                dstof
                                         V14      F1      F2         P                                                       FL1
                   BG                                BK                 SL
                                                 G3                  aftræ                                                             aftræ
                  T5           nulstillings                          k
                                                                                T3           G2                                      k
                                                                   FL5                                     V9
                                                                     aftræ      nulstillingsgas                                    FL4
                                                      CO
            B                   V11           V4                     k
                                    kalibrerings gas
                                                                                C                      NO
                                     nulstillingsgas                                               V7            V8       V10
                                                                                V3
                                                                   FL6          kalibreringsgas
                                                      CO                                                                               aftræ
             V13 V12                           V5        2                              R4                 T4                          k
                                    kalibreringsgas                   aftræ
                              R5                                      k                                                            FL2
                                                                        FL3
          Beskrivelse - figur 2 og 3
          Som hovedregel gælder:
          Alle komponenter i prøvetagningsvejen skal holdes på den temperatur, der foreskrives for det pågældende system.
          –       SP1: prøvetagningssonde for ufortyndet udstødningsgas (kun figur 2)
                  En lige flerhullet sonde af rustfrit stål med lukket bund anbefales. Dens indvendige diameter må ikke være større end
                  prøveudtagningsledningens indvendige diameter. Sondens vægtykkelse bør ikke være over 1 mm. Sonden skal have
                  mindst tre huller i tre forskellige, radiære planer; hullerne skal være dimensioneret således, at de optager omtrent
                  tilnærmelsesvis samme mængde prøve. Sonden skal strække sig over mindst 80% af udstødningsrørets diameter.
          –       SP2: prøvetagningssonde for fortyndet udstødningsgas (kun figur 3)
                  Sonden skal:
                  –          være defineret som de første 254 til 762 mm af kulbrinteprøveudtagsledningen (HSL3)
                  –          have en indvendig diameter på mindst 5 mm
                  –          være monteret i fortyndingstunnelen, DT (punkt 1.2.1.2) i et punkt, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er
                             godt opblandet (dvs. ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres tunnelen)
                  –          være placeret i tilstrækkelig afstand (radiært) fra andre sonder og fra tunnelens væg, til at den ikke påvirkes af
                             slipstrømme eller hvirvelstrømme
                  –          være opvarmet således, at gasstrømmen kan opvarmes til 463 K (190° C) ± 10 K ved afgangen fra sonden.
          –       SP3: sonde til udtagning af prøver af fortyndet udstødningsgas til bestemmelse af CO, CO2 og NOx (kun figur 3)
 ---pagebreak--- L 146/80         DA                                  Den Europæiske Unions Tidende                                             30.4.2004
           Sonden skal:
           –        være beliggende i samme plan som SP2
           –        være placeret i tilstrækkelig afstand (radiært) fra andre sonder og fra tunnelens væg, til at den ikke påvirkes af
                    slipstrømme eller hvirvelstrømme
           –        være opvarmet og isoleret over hele sin længde til en minimumstemperatur på 328 K (55 °C), således at
                    dannelse af kondensvand forhindres.
         – HSL1: prøveudtagsledning
           Prøveudtagsledningen leder gasprøver fra en enkeltsonde til forgreningspunktet (-punkterne) og til
           kulbrinteanalysatoren.
           For denne prøveudtagsledning gælder:
           –        ledningens indvendige diameter skal være mindst 5 mm og højst 13,5 mm
           –        ledningen skal være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE
           –        såfremt temperaturen af udstødningsgassen ved prøvetagningssonden er 463 K (190 °C) eller derunder, skal
                    ledningens vægtemperatur holdes på 463 K (190 °C) ± 10 K, målt på hver sektion med særskilt
                    temperaturregulering
           –        såfremt temperaturen af udstødningsgassen ved prøvetagningssonden er over 463 K (190 °C), skal ledningens
                    vægtemperatur være over 453 K (180 °C)
           –        gastemperaturen i ledningen skal være 463 K (190 °C) ± 10 K umiddelbart før det opvarmede filter (F2) og
                    HFID-enheden.
         – HSL2: Opvarmet NOx-prøvetagningsledning
           For prøvetagningsledningen gælder:
           –        ledningens vægtemperatur skal være mellem 328 og 473 K (55 og 200° C) frem til konverteren, såfremt
                    kølebad anvendes, og frem til analysatoren, såfremt kølebad ikke anvendes
           –        ledningen skal være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE.
                    Da opvarmning af prøveudtagsledningen kun er nødvendig til forhindring af kondensation af vand og
                    svovlsyre, vil prøveudtagsledningens temperatur være baseret på brændstoffets svovlindhold.
         – SL: prøveudtagsledning for CO (CO2)
           Ledningen skal være fremstillet af PTFE eller rustfrit stål. Den kan være opvarmet eller uopvarmet.
         – BK: sæk til baggrundsbestemmelse (valgfri; kun figur 3)
           Til bestemmelse af baggrundskoncentrationer.
         – BG: udtagningssæk (valgfri; figur 3 kun CO og CO2)
           Til bestemmelse af prøvernes koncentrationer.
         – F1: opvarmet forfilter (valgfrit)
           Temperaturen skal være den samme som for HSL1.
         – F2: opvarmet filter
           Filteret skal udskille alle partikler fra gasprøven før analysatoren. Temperaturen skal være den samme som for HSL1.
           Filteret skal udskiftes efter behov.
         – P: opvarmet prøvetagningspumpe
           Pumpen skal være opvarmet og temperaturen svare til HSL1.
         – HC
 ---pagebreak--- 30.4.2004         DA                               Den Europæiske Unions Tidende                                             L 146/81
            Opvarmet flammeiondetektor (HFID) til kulbrintebestemmelse. Temperaturen skal holdes mellem 453 og 473 K (180
            og 200°C).
          – CO, CO2
            NDIR-analysatorer til kulmonoxid- og kuldioxidbestemmelse.
          – NO2
            (H)CLD-analysatorer til bestemmelse af kvælstofoxider. Anvendes en HCLD, skal temperaturen holdes i intervallet
            mellem 328 og 473 K (55 og 200 °C).
          – C: konverter
            Der skal anvendes en konverter til katalytisk reduktion af NO2 til NO før bestemmelse i CLD- eller HCLD-enheden.
          – B: kølebad
            Til køling af udstødningsgasprøven og fortætning af dennes vandindhold. Badets temperatur holdes mellem 273 og
            277 K (0 og 4 °C) ved istilsætning eller køling. Kølebadet kan undlades, hvis analyseenheden er fri for interferens fra
            vanddamp som fastlagt i bilag III, tillæg 2, punkt 1.9.1 og 1.9.2.
            Der må ikke benyttes kemiske tørremidler til fjernelse af vandindholdet i prøven.
          – T1, T2, T3: temperaturføler
            Til overvågning af gasstrømmens temperatur.
          – T4: temperaturføler
            Temperatur af NO2-NO konverteren.
          – T5: temperaturføler
            Til regulering af kølebadets temperatur.
          – G1, G2, G3: trykmåler
            Til måling af trykket i prøveudtagsledningerne.
          – R1, R2: trykregulator
            Til kontrol af henholdsvis luft og brændstof til HFID-analysatoren.
          – R3, R4, R5: trykregulator
            Til regulering af trykket i prøveudtagsledninger og af gastilførslen til analysatorerne.
          – FL1, FL2, FL3: flowmeter
            Til strømningsregulering af prøvegasomledning.
          – FL4 til FL7: flowmeter (valgfrit)
            Til regulering af gennemstrømningshastigheden i analysatorerne.
          – V1 til V6: omskifterventiler
            Passende ventiler til omstilling mellem prøve-, kalibreringsgas- og frisklufttilførsel til analysatoren.
          – V7, V8: magnetventiler
            Til omgåelse af NO2-NO konverteren.
          – V9: nåleventil
            Til afbalancering af gennemstrømningen gennem NO2-NO konverteren og omledningen.
 ---pagebreak--- L 146/82                      DA                                   Den Europæiske Unions Tidende                                                     30.4.2004
             –         V10, V11: nåleventil
                       Til regulering af gasstrømmene til analysatorerne.
             –         V12, V13: aftapningsventil
                       Til udtømning af kondensat fra bad B.
             –         V14: omskifterventil
                       Til omskiftning mellem udtagningssække for prøve og baggrund.
    1.2.          Bestemmelse af partikelindhold
                  En udtømmende beskrivelse af de anbefalede systemer til fortynding og prøveudtagning er givet i punkt 1.2.1 og 1.2.2 og
                  figur 4 til 15. Da tilsvarende resultater vil kunne fås med en afvigende udformning af systemerne, kræves ikke nøje
                  overensstemmelse med den udformning, der er gengivet i disse figurer. Der kan anvendes supplerende komponenter
                  såsom instrumenter, ventiler, magnetventiler, pumper og kontakter til at opnå yderligere oplysninger og koordinere
                  funktionen af de indgående systemer. Andre komponenter kan udelades, hvis de for nogle systemers vedkommende ikke
                  er nødvendige af hensyn til nøjagtigheden, og hvis udeladelsen af dem er teknisk velbegrundet.
    1.2.1.        Fortyndingssystem
    1.2.1.1.      Delstrømsfortyndingssystem (figur 4 til 12)1
                  Der beskrives et fortyndingssystem baseret på fortynding af en del af udstødningsgasstrømmen. Til deling og
                  efterfølgende fortynding af udstødningsgasstrømmen kan forskellige typer fortyndingssystemer anvendes. Til den derpå
                  følgende udskillelse af partikler kan enten hele mængden af udstødningsgas eller en del af den fortyndede udstødningsgas
                  ledes til partikeludskillelsessystemet (punkt 1.2.2, figur 14). Den førstnævnte metode benævnes totalprøveudtagning, den
                  sidstnævnte delstrømsprøveudtagning.
                  Beregningen af fortyndingsforholdet vil afhænge af den anvendte type system.
                       Følgende typer anbefales:
                       %         isokinetiske systemer figur (4 og 5)
                                 I denne type systemer bliver tilførslen til overføringsrøret afpasset efter udstødningsgasstrømmens hastighed
                                 og/eller tryk, hvilket således kræver uforstyrret og homogen strømning af udstødningsgassen ved
                                 prøveudtagssonden. Dette opnås sædvanligvis ved hjælp af en resonator og et lige tilførselsrør opstrøms for
                                 prøveudtagningsstedet. Delingsforholdet kan derved beregnes af let målelige størrelser såsom rørdiametre.
                                 Det skal bemærkes, at isokinetiske forhold kun anvendes til tilpasning af strømningsparametre og ikke til
                                 tilpasning af størrelsesfordelingen. Dette sidste er dog typisk unødvendigt, da partiklerne er så små, at de
                                 følger strømlinjerne.
                       %         strømningsregulerede systemer med koncentrationsmåling (figur 6 til 10)
                                 I disse systemer tages en prøve af den samlede udstødningsgasstrøm ved indstilling af strømningshastigheden
                                 af fortyndingsluft og af den samlede fortyndede udstødningsgasstrøm. Fortyndingsforholdet bestemmes af
                                 koncentrationen af sporluftarter som CO2 eller NOx, der er naturligt forekommende i motorens udstødning.
                                 Koncentrationerne i den fortyndede udstødningsgas og i fortyndingsluften måles, mens koncentrationen i den
                                 ufortyndede udstødningsgas enten kan måles direkte eller bestemmes af brændstoftilførselshastigheden og
                                 kulstofbalancen, forudsat at brændstoffets sammensætning er kendt. Systemerne kan reguleres ved det
                                 beregnede fortyndingsforhold (figur 6 og 7) eller ved størrelsen af den tilførte strøm til overføringsrøret (figur
                                 8, 9 og 10).
                       %         strømningsregulerede systemer med flowmåling (figur 11 og 12)
                                 I disse systemer tages en prøve af den samlede udstødningsgasstrøm ved indstilling af strømningshastigheden
                                 af fortyndingsluften og af den samlede strøm af fortyndet udstødningsgas. Fortyndingsforholdet bestemmes af
                                 forskellen mellem de to strømningshastigheder. Der kræves nøjagtig indbyrdes kalibrering af flowmetrene, da
                                 den relative forskel mellem de to strømningshastigheder kan føre til væsentlige fejl ved større
                                 fortyndingsforhold . Strømningsreguleringen er ganske enkel og består i, at den fortyndede
                                 udstødningsgasstrøm holdes konstant, mens man om nødvendigt varierer strømningshastigheden af
                                 fortyndingsluften.
    1
             I figur 4 til 12 vises mange typer delstrømsfortyndingssystemer, som normalt kan anvendes til steady-state prøvning (NRSC). På grund af de
             meget strenge krav i overgangsprøverne kan kun de delstrømsfortyndingssystemer (figur 4 til 12), som kan opfylde alle kravene i
             Specifikationer for delstrømsfortyndingssystemer i bilag III, tillæg 1, punkt 2.4, godkendes til overgangsprøvning (NRTC).
 ---pagebreak--- 30.4.2004 DA                              Den Europæiske Unions Tidende                                            L 146/83
            For at udnytte fordelene ved fortyndingssystemer efter delstrømsprincippet skal der drages omsorg for at
            undgå eventuelle problemer med tab af partikler i overføringsrøret, idet der tages en repræsentativ prøve for
            motorens udstødning, og delingsforholdet bestemmes.
            I de beskrevne systemer er der taget hensyn til disse vigtige punkter.
 ---pagebreak--- L 146/84                 DA                               Den Europæiske Unions Tidende                                       30.4.2004
                                                                   Figur 4
                                    Fortyndingssystem efter delstrømsprincippet med isokinetisk sonde og
                                                  delstrømsprøveudtagning (SB-regulering)
             DAF        PB          FM1                        l > 10*d                        SB
                                                                                PSP
                                                                      d
      luft                                                                                aftræk
                                                                  DT         PTT
                                                   TT        se fig. 14
                                                                               til partikeludskillelsessystem
                       ISP
                                                DPT
                                              delta p
                         EP
                                                                     FC1
                              udstødningsgas
    Den ufortyndede udstødningsgas overføres af den isokinetiske prøvetagningssonde (ISP) fra udstødningsrøret (EP) gennem
    overføringsrøret (TT) til fortyndingstunnelen (DT). Trykforskellen af udstødningsgassen mellem udstødningsrøret og sondens
    indgang måles med tryktransduceren DPT. Dette signal føres til strømningsregulatoren FC1, som regulerer sugepumpen SB således,
    at der opretholdes en trykforskel på nul ved den yderste ende af sonden. Under disse omstændigheder er hastigheden af
    udstødningsgassen i EP og ISP ens, og strømmen gennem ISP og TT er en konstant brøkdel af udstødningsgasstrømmen.
    Delingsforholdet bestemmes af forholdet mellem tværsnitsarealet af EP og ISP. Strømningshastigheden af fortyndingsluft måles med
    flowmeteret FM1. Fortyndingsforholdet beregnes af fortyndingsluftens strømningshastighed og delingsforholdet.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                DA                             Den Europæiske Unions Tidende                                               L 146/85
                                                                 Figur 5
                                  Fortyndingssystem efter delstrømsprincippet med isokinetisk sonde og
                                                delstrømsprøveudtagning (PB-regulering)
            DAF              FM1                             l > 10*d                         SB
                                                                                aftræk
                                                                             PSP
                                                                     d
     luft
                             TT                                 DT          PTT
                                                            se fig. 14         til partikeludskillelsessystem
           ISP                                 PB
             EP
                                     DPT
        udstødningsgas
                                   delta p             FC1
   Den ufortyndede udstødningsgas overføres af den isokinetiske prøveudtagningssonde (ISP) fra udstødningsrøret (EP) til
   fortyndingstunnelen (DT) gennem overføringsrøret (TT). Trykforskellen af udstødningsgassen mellem udstødningsrøret og sondens
   indgang måles med tryktransduceren DPT. Dette signal overføres til strømningsregulatoren FCI, der regulerer trykpumpen PB,
   således at trykdifferencen ved enden af sonden holdes på nul. Dette gøres ved at tage en lille brøkdel af fortyndingsluften (efter at
   dennes strømningshastighed er målt af flowmeteret FM1), og tilføre den til TT ved hjælp af en pneumatisk åbning. Under disse
   omstændigheder er hastigheden af udstødningsgassen i EP og ISP ens, og strømmen gennem ISP og TT er en konstant brøkdel af
   udstødningsgasstrømmen. Delingsforholdet bestemmes af forholdet mellem tværsnitsarealet af EP og ISP. Fortyndingsluften suges
   gennem DT af sugepumpen SB, og strømningshastigheden måles af FM1 ved indgangen til DT. Fortyndingsforholdet beregnes af
   fortyndingsluftens strømningshastighed og delingsforholdet.
 ---pagebreak--- L 146/86                    DA                              Den Europæiske Unions Tidende                                      30.4.2004
                                                                     Figur 6
                                     Delstrømsfortyndingssystem med måling af CO2- eller NOx-koncentration
                                                           og delstrømsprøveudtagning
                    FC2             EGA                               EGA
                         ikke obligatorisk
            DAF      til PB eller SB                     l > 10*d                        SB
                                                                   d
                                                                       PSP
                                                                                aftræk
      luft
                         PB                                   DT        PTT
                                                                           til partikeludskillelsessystem
                                                TT        se fig. 14
            EGA
                                           SP
                         EP
                             udstødningsgas
    Ufortyndet udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem prøvetagningssonden SP og
    overføringsrøret TT. Koncentrationerne af sporgasser (CO2 eller NOx) måles i den ufortyndede og fortyndede udstødningsgas samt i
    fortyndingsluften ved hjælp af gasanalysatoren (-erne) EGA. Signalerne herfra overføres til strømningsregulatoren FC2, der ved
    styring af trykpumpen PB og sugepumpen SM opretholder det korrekte delings- og fortyndingsforhold i DT. Fortyndingsforholdet
    beregnes af sporgaskoncentrationerne i ufortyndet udstødningsgas, fortyndet udstødningsgas og fortyndingsluft.
 ---pagebreak--- 30.4.2004               DA                                 Den Europæiske Unions Tidende                                       L 146/87
                                                                     Figur 7
                                Delstrømsfortyndingssystem med CO2-koncentrationsmåling, kulstofbalance
                                                       og udtagning af totalstrømsprøve
                  FC2             EGA                                              EGA
                  ikke obligatorisk forbindelse til P
           DAF
                                                                                PTT
                                                                  d
     luft
                      PB                                      DT
                                                                                PSS
                                                TT
                                                                                FH
          G FUEL
                                                      ikke obligatorisk                       P
                                        SP            forbindelse fra FC2
                      EP
                                                                             vedr. detaljer henvises til
                                                                             fig. 15
                           udstødningsgas
   Ufortyndet udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem prøvetagningssonden SP og
   overføringsrøret TT. CO2-koncentrationen i den fortyndede udstødningsgas og i fortyndingsluften måles af gasanalysatoren (-erne)
   EGA. Signalerne for CO2- og brændstofstrøm GFUEL tilføres enten strømningsregulatoren FC2 eller strømningsregulatoren FC3 i
   partikelprøvetagningssystemet (figur 14). FC2 regulerer trykpumpen PB, mens FC3 regulerer partikelprøvetagningssystemet (figur
   14) og derved indstiller systemets indad- og udadgående strømme, således at det ønskede delingsforhold og fortyndingsforhold i
   fortyndingstunnelen DT opretholdes. Fortyndingsforholdet beregnes af CO2-koncentrationerne og GFUEL ved hjælp af
   kulstofbalancen.
 ---pagebreak--- L 146/88                 DA                             Den Europæiske Unions Tidende                                          30.4.2004
                                                                  Figur 8
                                  Delstrømsfortyndingssystem med enkelt venturi, koncentrationsmåling
                                                       og delstrømsprøveudtagning
                               EGA                                        EGA
                  DAF             PB                          l > 10*d
                                                        VN           d PSP
        luft                                                                                aftræk
                                                                 DT        PTT
                                                 TT                         til partikeludskillelsessystem
                                                         se fig. 14
                                         SP
                         EP                       EGA
                             udstødningsgas
    Ufortyndet udstødningsgas overføres gennem prøvetagningssonden SP og overføringsrøret (TT) fra udstødningsrøret (EP) til
    fortyndingstunnelen (DT) som følge af det undertryk, som venturien (VN) skaber i DT. Gashastigheden i overføringsrøret TT
    afhænger af impulsudvekslingen i venturiområdet og påvirkes af gassens absolutte temperatur ved afgangen fra TT.
    Udstødningsgassens delingsforhold er derfor ikke konstant ved en given tunnelgennemstrømning, og ved lav belastning er
    fortyndingsforholdet en smule lavere end ved høj belastning. Koncentrationen af sporluftarterne (CO2 eller NOx) måles i den
    ufortyndede udstødningsgas, den fortyndede udstødningsgas og fortyndingsluften med udstødningsgasanalysatoren (-erne) EGA, og
    af de således målte værdier beregnes fortyndingsforholdet.
 ---pagebreak--- 30.4.2004               DA                              Den Europæiske Unions Tidende                                             L 146/89
                                                                  Figur 9
                      Delstrømsfortyndingssystem med dobbelt venturi eller dobbelt blænde, koncentrationsmåling
                                                      og delstrømsprøveudtagning
                                     EGA                                       EGA
            DAF                 PCV2                        l > 10*d
                                                                                HE
                                                                     d
                                                                           PSP
     luft
                       PB                                        DT          PTT
                                                                          til
                                                          se fig. 14
                   PCV1                          TT                       partikelprøveud-
                                                                          tagningsprogram
                                                                                SB
          EP
                                                                                aftræk
                   FD1
                         FD2
                                        EGA
              udstødning
   Den ufortyndede udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem prøvetagningssonden SP og
   overføringsrøret TT af en strømdeler, der indeholder et sæt blænder eller venturier. Den første, (FD1) er placeret i EP, den anden
   (FD2) i TT. Herudover kræves to trykreguleringsventiler (PCV1 og PCV2), der holder udstødningsgassens delingsforhold konstant
   ved at regulere modtrykket i EP og trykket i DT. PCV1 er placeret nedstrøms for SP i EP, PCV2 mellem trykpumpen PB og DT.
   Koncentrationen af sporgas (CO2 eller NOx) måles i den ufortyndede udstødningsgas, den fortyndede udstødningsgas og
   fortyndingsluften ved hjælp af udstødningsgasanalysatoren (-erne) EGA. Disse værdier er nødvendige til kontrol af
   udstødningsgassens delingsforhold og kan anvendes til justering af PCV1 og PCV2, hvorved delingsforholdet kan reguleres
   nøjagtigt. Fortyndingsforholdet beregnes af sporgaskoncentrationerne.
 ---pagebreak--- L 146/90                 DA                                 Den Europæiske Unions Tidende                                        30.4.2004
                                                                    Figur 10
                                  Delstrømsfortyndingssystem med flerrørsopdeling, koncentrationsmåling
                                                          og delstrømsprøveudtagning
                                   EGA                                           EGA
                     DAF                                         l > 10*d
                                                                                HE
         luft                                                           d
                                                              DT             PSP
                                                                             PTT
                                                             se fig. 14
                    frisklufttilførsel                                       til partikel-         SB
                                                                             prøveudtagnings-
                                                                             system
           EGA                              TT
                                                                      FC1
                                                                                DAF         aftræk
                                                            DPT
                  FD3
                                                                                luft
                                                           DC
         EP
    Den ufortyndede udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem overføringsrøret TT af en
    strømdeler FD3, der består af en række rør af ens dimensioner (samme diameter, længde og indlejringsradius), monteret i EP.
    Udstødningsgassen fra et af disse rør ledes til fortyndingstunnelen DT, mens gassen fra de øvrige rør føres gennem dæmpekammeret
    DC. Udstødningsgassens delingsforhold er således bestemt af det samlede antal rør. Til at holde delingsforholdet konstant kræves en
    trykdifferens på nul mellem dæmpekammeret DC og afgangen fra overføringsrøret TT, hvilket måles af differenstryktransduceren
    DPT. Et differenstryk på nul opnås ved indblæsning af frisk luft i fortyndingstunnelen DT ved afgangen fra overføringsrøret TT.
    Koncentrationen af sporgas (CO2 eller NOx) måles i den ufortyndede udstødningsgas, den fortyndede udstødningsgas og
    fortyndingsluften ved hjælp af udstødningsgasanalysatoren (-erne) EGA. Disse værdier er nødvendige til regulering af
    udstødningsgassens delingsforhold og kan anvendes til styring af strømningshastigheden af indblæst luft, hvorved delingsforholdet
    kan reguleres nøjagtigt. Fortyndingsforholdet beregnes af sporgaskoncentrationerne.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                DA                              Den Europæiske Unions Tidende                                         L 146/91
                                                                 Figur 11
                            Delstrømsfortyndingssystem med strømningsregulering og totalstrømsprøveudtagning
                        FC2
             DAF              eventuel forbindelse til PSS)
                                                                     d                         PTT
                                  FM1                            DT                  PSS
                                                 TT                                               FH
          GEXH
                                                                                P
              eller
                                          SP                                                    aftræk
            GAIR
             eller
           GFUEL
                                         EP                                         nærmere enkeltheder
                                                                                angivet i fig. 15
                              udstødningsgas
   Ufortyndet udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem prøvetagningssonden SP og
   overføringsrøret TT. Den samlede strømningshastighed gennem tunnelen justeres ved hjælp af strømningsregulatoren FC3 og
   prøvetagningspumpen P i partikelprøveudtagningssystemet (figur 16).
   Fortyndingsluftens strømningshastighed reguleres af strømningsregulatoren FC2, der kan benytte GEXH, GAIR eller GFUEL som
   styresignal til regulering af udstødningsgassens delingsforhold. Fortyndingstunnelen DT's indgående prøvegasstrøm er forskellen
   mellem den samlede gennemstrømning og fortyndingsluftstrømmen. Fortyndingsluftens strømningshastighed måles af flowmeteret
   FM1, den samlede strømningshastighed af flowmeteret FM3 i partikelprøveudtagningssystemet (figur 14). Af disse to
   strømningshastigheder kan fortyndingsforholdet beregnes.
 ---pagebreak--- L 146/92                   DA                              Den Europæiske Unions Tidende                                             30.4.2004
                                                                    Figur 12
                              Delstrømsfortyndingssystem med strømningsregulering og delstrømsprøveudtagning
                               FC2
                                  til PB
                                  eller
                  DAF             SB                                 l > 10*d                         SB
                                                                           d PSP
                                                                 DT
            luft
                               PB        FM1
                                                                               PTT
                                                       TTse fig. 14   til                          FM2
                                                                             -
                                                                      partikelprøveudtagnings
                                                                              system
                 GEXH
                                                                            se fig. 14
                    ell
                                                SP
                  GAIR
                    ell
                 GFUEL
                                              EP
                                                                                aftræk
                                     udstødning
    Ufortyndet udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gennem prøvetagningssonden SP og
    overføringsrøret TT. Udstødningsgassens delingsforhold og den indgående strøm til DT reguleres af strømningsregulatoren FC2, som
    styrer flow (eller hastighed) af trykpumpen PB og sugepumpen SB i forhold dertil. Dette er muligt, fordi den af
    partikelprøvetagningssystemet udtagne prøve returneres til DT. GEXH, GAIR og GFUEL kan anvendes som styresignaler for
    strømningsregulatoren FC2. Fortyndingsluftens strømningshastighed måles med flowmeteret FM1, den samlede gennemstrømning
    med flowmeteret FM2. Af disse to strømningshastigheder kan fortyndingsforholdet beregnes.
    Beskrivelse - figur 4 til 12
             %       EP: Udstødningsrør
                     Udstødningsrøret kan være isoleret. For at mindske opvarmningstrægheden af udstødningsrøret anbefales, at
                     forholdet vægtykkelse : diameter er højst 0,015. Længden af fleksible rørafsnit skal være begrænset til tolv
                     rørdiametre. Bøjninger skal indskrænkes til det mindst mulige for at mindske inertiafsætningen. Indgår en
                     prøvebænkslydpotte i systemet, kan denne ligeledes være isoleret.
                     I isokinetiske systemer skal udstødningsrøret være fri for skarpe bøjninger og bratte diameterændringer i en afstand af
                     mindst seks rørdiametre opstrøms og tre rørdiametre nedstrøms for prøvetagningssonden. Gashastigheden på
                     prøvetagningsstedet skal være over 10 m/s undtagen i tomgang. Udstødningsgassens tryksvingninger må i
                     gennemsnit ikke være over ± 500 Pa. Foranstaltninger til nedsættelse af tryksvingningerne ud over brug af et
                     udstødningssystem af chassistype (bestående af en lydpotte og en efterbehandlingsenhed) må ikke ændre
                     motorydelsen eller medføre partikelafsætning.
                     I systemer uden isokinetiske sonder anbefales, at røret i en afstand af mindst seks rørdiametre opstrøms for og tre
                     rørdiametre nedstrøms for prøvetagningssonden er lige.
             %       SP: prøvetagningssonde (figur 6 til 12)
                     Sondens indvendige diameter skal være mindst 4 mm. Forholdet mellem diameteren af udstødningsrør og sonde skal
                     være mindst fire. Sonden skal være et åbent, opadvendt rør beliggende i udstødningsrørets midtlinje, eller en
                     flerhullet sonde som beskrevet under SP1 i punkt 1.1.1.
             %       ISP: isokinetisk prøvetagningssonde (figur 4 og 5)
                     Den isokinetiske prøvetagningssonde skal være placeret vendt mod strømmen og i udstødningsrørets midtlinje, hvor
                     kravene til strømningsforholdene i afsnit EP er opfyldt, og skal være udformet således, at den giver en proportional
                     prøve af den ufortyndede udstødningsgas. Dens indvendige diameter skal være mindst 12 mm.
                     For at isokinetisk opdeling af udstødningsgassen kan finde sted, kræves et reguleringssystem til opretholdelse af et
                     differenstryk på nul mellem EP og ISP. Under disse omstændigheder er gashastigheden i EP og ISP ens, og
                     massestrømmen gennem ISP er en fast brøkdel af udstødningsgasstrømmen. ISP tilsluttes en differenstryktransducer.
 ---pagebreak--- 30.4.2004               DA                                Den Europæiske Unions Tidende                                             L 146/93
                  Fastholdelse af differenstrykket mellem EP og ISP på nul sker gennem styring af blæserhastigheden eller ved hjælp af
                  en strømningsregulator.
          %       FD1 og FD2: strømdelere (figur 9)
                  I udstødningsrøret (EP) og i overføringsrøret (TT) er indsat et sæt venturier eller blænder, som afgiver en
                  proportional prøve af den ufortyndede udstødningsgas. Til proportional deling kræves et reguleringssystem bestående
                  af to trykreguleringsventiler PCV1 og PCV2 til regulering af trykket i udstødningsrøret EP og fortyndingstunnelen
                  DT.
          %       FD3: strømdeler (figur 10)
                  I udstødningsrøret EP er monteret et sæt rør (en flerrørsenhed), der afgiver en proportional prøve af den ufortyndede
                  udstødningsgas. Det ene af rørene fører udstødningsgas til fortyndingstunnelen DT, mens de øvrige rør fører
                  udstødningsgassen til et dæmpekammer DC. Rørene skal have ens dimensioner (samme diameter, længde og
                  bøjningsradius), således at delingsforholdet for udstødningsgassen alene afhænger af det samlede antal rør. Til
                  proportional deling kræves et reguleringssystem, der opretholder et differenstryk på nul mellem flerrørsenhedens
                  udmunding i dæmpekammeret DC og afgangen fra overføringsrøret TT. Under disse omstændigheder er
                  udstødningsgassens hastighed i udstødningsrøret EP og strømdeleren FD3 proportionale, og gennem overføringsrøret
                  TT strømmer en konstant brøkdel af udstødningsgasstrømmen. De to punkter skal være forbundet med en
                  differenstryktransducer DPT. Reguleringen af differenstrykket på nul sker ved hjælp af strømningsregulatoren FC1.
          %       EGA: udstødningsgasanalysator (figur 6 til 10)
                  Der kan anvendes CO2- eller NOx-analysatorer (ved kulstofbalancemetoden kun CO2). Analysatorerne skal kalibreres
                  på samme måde som dem, der benyttes til bestemmelse af forurenende luftarter. Til bestemmelse af
                  koncentrationsforskelle kan anvendes en eller flere analysatorer.
                  Målesystemet skal kunne bestemme GEDFW,i med en præcision på ± 4%.
          %       TT: overføringsrør (figur 4 til 12)
                  For partikelprøveoverføringsrøret gælder:
                  %        Røret skal være så kort som muligt og højst 5 m langt
                  %        Rørets diameter skal være mindst lig sondediameteren, men højst 25 mm
                  %        Rørets munding skal vende nedstrøms og være placeret i fortyndingstunnelens midtlinje.
          Er rørets længde 1 meter eller derunder, skal det isoleres med brug af materiale med en varmeledningsevne på højst 0,05
          W/(m · K) med en radial isoleringstykkelse svarende til sondens diameter. Er røret længere end 1 meter, skal det være isoleret
          og opvarmet til en vægtemperatur på mindst 523 K (250°C).
          Alternativt kan den nødvendige vægtemperatur af røret bestemmes ved sædvanlige varmeoverføringsberegninger.
          %       DPT: differenstryktransducer (figur 4, 5 og 10)
                  Differenstryktransduceren skal have et område på højst ± 500 Pa.
          %       FC1: strømningsregulator (figur 4, 5 og 10)
                  I isokinetiske systemer (figur 4 og 5) kræves en strømningsregulator til opretholdelse af et differenstryk på nul
                  mellem EP og ISP. Reguleringen kan finde sted på følgende måder:
                  a)       ved at styre hastighed eller gennemstrømning i sugepumpen (SB) og fastholde hastigheden af trykpumpen
                           (PB) i hver prøvningssekvens (figur 4)
                  eller
                  b)       ved at indstille sugepumpen (SB) på en konstant massestrøm af fortyndet udstødningsgas og styre
                           pumpehastigheden af trykpumpen (PB) og dermed udstødningsprøvegasstrømmen i et område ved enden af
                           overføringsrøret (TT) (figur 5).
                  For trykregulerede systemer må restfejlen i reguleringssløjfen ikke være over ± 3 Pa. Tryksvingningerne i
                  fortyndingstunnelen må i gennemsnit ikke overstige ± 250 Pa.
 ---pagebreak--- L 146/94               DA                                Den Europæiske Unions Tidende                                         30.4.2004
         For at opnå proportional opdeling af udstødningsgassen i flerrørssystemer (figur 10) kræves en strømningsregulator, der
         holder et differenstryk på nul mellem udgangen af flerrørsenheden og afgangen fra overføringsrøret (TT). Reguleringen kan
         ske ved styring af luftindblæsningen i fortyndingstunnelen (DT) ved afgangen fra TT.
         %       PCV1, PCV2: trykreguleringsventiler (figur 9)
                 Til proportional strømdeling i systemer med dobbelt venturi/blænde kræves to trykreguleringsventiler, der regulerer
                 modtrykket i udstødningsrøret (EP) og trykket i fortyndingstunnelen (DT). Ventilerne skal være placeret nedstrøms
                 for prøvetagningssonden SP i udstødningsrøret (EP) og mellem trykpumpen (PB) og fortyndingstunnelen (DT).
         %       DC: dæmpekammer (figur 10)
                 Ved afgangen fra flerrørsenheden skal forefindes et dæmpekammer til minimering af tryksvingningerne i
                 udstødningsrøret (EP).
         %       VN: venturi (figur 8)
                 Fortyndingstunnelen er forsynet med en venturi, der skaber undertryk omkring afgangen fra overføringsrøret TT.
                 Størrelsen af gasstrømmen gennem TT bestemmes af impulsudvekslingen i venturiområdet og er som hovedregel
                 proportional med strømningshastigheden i trykpumpen PB, hvorved der fås et konstant fortyndingsforhold. Da
                 impulsudvekslingen påvirkes af temperaturen ved afgangen fra overføringsrøret TT og af trykforskellen mellem
                 udstødningsrøret EP og fortyndingstunnelen DT, er det faktiske fortyndingsforhold en smule lavere ved lav end ved
                 høj belastning.
         %       FC2: strømningsregulator (figur 6, 7, 11 og 12; valgfri)
                 Til regulering af gennemstrømningen i trykpumpen PB og/eller sugepumpen SB kan anvendes en
                 strømningsregulator. Den kan tilsluttes signalet udstødningsgas- eller brændstofstrøm og/ eller differenssignalet for
                 CO2 eller NOx.
                 Anvendes en tryksat luftforsyning (figur 11), kontrollerer strømningsregulatoren FC2 luftstrømmen direkte.
         %       FM1: flowmeter (figur 6, 7, 11 og 12)
                 Gasmåler eller andet flowmeter til måling af fortyndingsluftstrømmen. FM1 er ikke obligatorisk, hvis trykpumpen PB
                 er kalibreret til måling af strømningen.
         %       FM2: flowmeter (figur 12)
                 Gasmåler eller andet flowmeter til måling af strømmen af fortyndet udstødningsgas. FM2 er ikke obligatorisk, hvis
                 sugepumpen SB er kalibreret til måling af gennemstrømningen.
         %       PB: trykpumpe (figur 4, 5, 6, 7, 8, 9 og 12)
                 Til regulering af fortyndingsluftens strømningshastighed kan PB tilsluttes strømningsregulatorerne FC1 eller FC2. En
                 trykpumpe PB kræves ikke, hvis der anvendes et drosselspjæld. Er PB kalibreret, kan den anvendes til måling af
                 strømmen af fortyndingsluft.
         %       SB: sugepumpe (figur 4, 5, 6, 9, 10 og 12)
                 Kun til systemer med delstrømsprøveudtagning. Er SB kalibreret, kan den anvendes til måling af strømmen af
                 fortyndet udstødningsgas.
         %       DAF: fortyndingsluftfilter (figur 4 til 12)
                 Det anbefales, at fortyndingsluften filtreres og skrubbes med trækul for at fjerne baggrundsindholdet af kulbrinter.
                 Fortyndingsluftens temperatur skal være 298 K (25 °C) ± 5 K.
                 På fabrikantens begæring skal der efter god teknisk skik tages prøver af fortyndingsluften til bestemmelse af
                 baggrundspartikelkoncentrationen, som derefter fratrækkes de værdier, der måles i den fortyndede udstødningsgas.
         %       PSP: prøvetagningssonde for partikler (figur 4, 5, 6, 8, 9, 10 og 12)
                 Prøvetagningssonden, som er den forreste del af PTT
                 %       skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt
                         opblandet, dvs. i midtlinjen af fortyndingstunnel DT, ca. ti tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor
                         udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                 DA                                 Den Europæiske Unions Tidende                                            L 146/95
                     %       skal have en indvendig diameter på mindst 12 mm
                     %       kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C), enten ved direkte opvarmning eller ved
                             forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at temperaturen af luften ikke overstiger 325 K (52 °C), før
                             udstødningsgassen tilføres fortyndingsluften
                     %       kan være isoleret.
            %        DT: fortyndingstunnel (figur 4 til 12)
                     For fortyndingstunnelen gælder følgende:
                     %       tunnelen skal være tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og fortyndingsluft
                             ved turbulent strømning
                     %       tunnelen skal være fremstillet af rustfrit stål
                             %       er tunnelens indvendige diameter over 75 mm, må forholdet vægtykkelse: diameter højst være
                                     0,025:1
                             %       er tunnelens indvendige diameter ikke over 75 mm, må den nominelle vægtykkelse ikke være over
                                     1,5 mm
                     %       er tunnelen af typen med delstrømsprøveudtagning, skal dens diameter være mindst 75 mm
                     %       er tunnelen af typen med totalprøveudtagning, anbefales en tunneldiameter på mindst 25 mm
                     %       kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af
                             fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 °C). før udstødningsgassen tilføres
                             fortyndingstunnelen
                     %       kan være isoleret.
                Tunnelen skal sikre tilstrækkelig opblanding af udstødningsgassen med fortyndingsluften. For systemer med
                delstrømsprøveudtagning skal opblandingens kvalitet efter idriftsættelse kontrolleres ved, at tunnelens CO2-profil
                bestemmes, mens motoren er i gang (mindst fire målepunkter med samme indbyrdes afstand). Om nødvendigt kan
                anvendes en blænde til at sikre opblanding.
                Bemærkning:              Hvis temperaturen omkring fortyndingstunnelen (DT) er under 239 K (20 °C), bør der tages
                                         forholdsregler til at undgå tab af partikler på de kolde overflader af fortyndingstunnelens vægge.
                                         Det anbefales derfor, at tunnelen opvarmes og/eller isoleres inden for ovennævnte grænser.
                Ved stærk belastning af motoren kan tunnelen køles med ikke-aggressive midler som f.eks. roterende ventilator, forudsat
                at temperaturen af kølemediet ikke er under 293 K (20°C).
                % HE: varmeveksler (figur 9 og 10)
                Varmeveksleren skal have tilstrækkelig kapacitet til at holde sugepumpen SB's indgangstemperatur inden for ± 11 K af
                den gennemsnitlige driftstemperatur, der er iagttaget under testen.
   1.2.1.2.     Totalstrømsfortyndingssystem (figur 13)
                Der beskrives et system til fortynding af den samlede mængde udstødningsgas, baseret på prøvetagning med konstant
                volumen (Constant Volume Sampling (CVS)). Det samlede rumfang af blandingen af udstødningsgas og fortyndingsluft
                skal måles. Der kan enten anvendes et PDP- eller SSV-system.
            Til efterfølgende indsamling af partikler ledes en prøve af den fortyndede udstødningsgas til partikelindsamlingssystemet
            (punkt 1.2.2, figur 14 og 15). Gøres dette direkte, betegnes det enkelt fortynding. Hvis prøven fortyndes endnu en gang i den
            sekundære fortyndingstunnel, betegnes dette dobbelt fortynding. Sidstnævnte er nyttigt, hvis kravene til filteroverfladens
            temperatur ikke kan opfyldes ved enkelt fortynding. Skønt det dobbelte fortyndingssystem delvis er et fortyndingssystem,
            beskrives det som en modifikation af partikelprøvetagningssystemet i punkt 1.2.2, (figur 15), da det for de fleste
            komponenters vedkommende svarer til et typisk partikelprøvetagningssystem.
            Forurenende luftarter kan desuden bestemmes i fortyndingstunnelen i et fortyndingssystem af totalstrømstypen. Derfor er
            prøvetagningssonder for gaskomponenter vist i figur 13, men er ikke medtaget i beskrivelseslisten. De respektive krav er
            anført i punkt 1.1.1.
 ---pagebreak--- L 146/96                  DA                                   Den Europæiske Unions Tidende                                      30.4.2004
            Beskrivelser (figur 13)
            %      EP: Udstødningsrør
                   Længden af udstødningsrøret må ikke være over 10 m, regnet fra afgangen af motorens udstødningsmanifold, fra
                   turboladerens afgang eller fra en efterbehandlingsenhed til fortyndingstunnelen. Er systemet over 4 m langt, skal alle
                   rør ud over en længde af 4 m være isoleret, bortset fra en eventuel røgmåler. Isoleringens radiale tykkelse skal være
                   mindst 25 mm. Isoleringens varmeledningsevne må ikke være over 0,1 W/(mK), målt ved 673 K (400 °C). For at
                   mindske opvarmningstrægheden af udstødningsrøret anbefales et forhold vægtykkelse : diameter på højst 0,015.
                   Længden af fleksible rørafsnit skal være begrænset til 12 rørdiametre.
                                                                        Figur 13
    Fuldstrømsfortyndingssystem
                                                       se fig. 3
                                                                    til gasanalysesystem
                            til baggrund
           DAF                                                                     eventuel
                                                                                varmeveksler
     luft                                         PSP
                                                     PTT
      udstødningsgas              EP      se fig. 14
                                                                           frivillig
                      til system for
                      partikelprøveudtagning
                                                                   PDP
                                eller til DDS se fig. 15
                                                                                CFVor
                                                         FC3                                    SSV
                                hvis elektronisk
                                strømningskompen-
                                sation anvendes                                 aftræk              aftræk
                                                          FC3
    Hele mængden af ufortyndet udstødningsgas opblandes i fortyndingstunnelen med fortyndingsluft. Strømningshastigheden af den
    fortyndede udstødningsgas måles enten med en fortrængningspumpe PDP, med en kritisk venturi CFV, eller med en subsonisk
    venturi SSV. Til proportional partikeludskillelse og strømningsmåling kan benyttes en varmeveksler HE eller elektronisk
    strømningskompensation EFC. Da partikelbestemmelsen er baseret på den totale fortyndede udstødningsgasstrøm, behøver
    fortyndingsforholdet ikke beregnes.
            %      PDP: fortrængningspumpe
                   PDP måler den totale fortyndede udstødningsgasstrøm på grundlag af antal pumpeomdrejninger og pumpens
                   slagvolumen. Modtrykket i udstødningssystemet må ikke kunstigt sænkes af PDP eller tilførselssystemet for
                   fortyndingsluft. Modtrykket i udstødningssystemet, målt under statiske forhold når konstantvolumen-
                   prøvetagningssystemet CVS er i funktion, må ikke afvige mere end ± 1,5 kPa fra det målte statiske tryk uden
                   tilslutning til CVS med samme motorhastighed og -belastning.
                   Temperaturen af gasblandingen umiddelbart foran fortrængningspumpen PDP må ikke afvige mere end ± 6 K fra den
                   gennemsnitlige driftstemperatur målt under prøven, når der ikke anvendes strømningskompensation.
                   Strømningskompensation kan kun anvendes, hvis temperaturen ved indgangen til PDP ikke er over 323 k (50 °C).
            %      CFV: kritisk venturi
                   CFV måler den totale fortyndede udstødningsgasstrøm ved at opretholde neddroslet (kritisk) strømning). Det statiske
                   modtryk i udstødningssystemet, målt med CFV-systemet i funktion, skal være inden for ± 1,5 kPa af det statiske tryk,
                   målt uden tilslutning til CFV ved samme motorhastighed og -belastning. Gasblandingens temperatur umiddelbart
                   foran den kritiske venturi må ikke afvige mere end ± 11 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, der måles under
                   testen uden brug af strømningskompensation.
 ---pagebreak--- 30.4.2004         DA                                Den Europæiske Unions Tidende                                             L 146/97
          % SSV subsonisk venturi
            Den subsoniske venturi SSV måler den fortyndede udstødningsgasstrøm som funktion af indgangstryk og -
            temperatur, og af tryktabet mellem SSV-indgangen og forsnævringen. Det statiske modtryk i udstødningssystemet,
            målt med SSV-systemet i funktion, skal være inden for ± 1,5 kPa af det statiske tryk, målt uden tilslutning til SSV
            ved samme motorhastighed og -belastning. Gasblandingens temperatur umiddelbart foran den kritiske venturi må
            ikke afvige mere end ± 11 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, der måles under testen uden brug af
            strømningskompensation.
          % HE: varmeveksler (valgfri når EFC anvendes)
            Varmeveksleren skal have tilstrækkelig kapacitet til at holde temperaturen inden for ovennævnte grænser.
          % EFC: elektronisk strømningskompensation (valgfri, når varmeveksler anvendes)
            Hvis indgangstemperaturen til enten fortrængningspumpe PDP, kritisk venturi CFV eller subsonisk venturi SSV ikke
            holdes inden for de ovenfor angivne grænser, kræves et system til elektronisk strømningskompensation, som konstant
            måler strømningshastigheden og regulerer det proportionale prøveudtag i partikeludskillelsessystemet. Hertil
            anvendes strømningshastighedssignalerne, der afgives løbende, til at korrigere prøvegassens strømningshastighed
            gennem partikeludskillelsessystemets filtre (figur 14 og 15).
          % DT: fortyndingstunnel
            For fortyndingstunnelen gælder følgende:
            %       tunnelens diameter skal være tilstrækkelig lille til at skabe turbulent strømning (Reynold's tal større end 4
                    000) og tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og fortyndingsluft. Der kan
                    anvendes en blænde til at sikre opblanding
            %       tunnelens diameter skal være mindst 75 mm
            %       tunnelen kan være isoleret.
            Motorens udstødning skal ledes direkte med strømmen i det punkt, hvor den tilføres fortyndingstunnelen, og skal
            være godt opblandet.
            Hvis der anvendes enkelt fortynding, overføres en prøve fra fortyndingstunnelen til partikeludskillelsessystemet
            (punkt 1.2.2, figur 14). Trykpumpen (PDP), den kritiske venturi (CFV) eller den subsoniske venturi (SSV) skal have
            tilstrækkelig strømningskapacitet til at holde temperaturen af den fortyndede udstødningsgas på højst 325 K (52°C)
            umiddelbart foran det primære partikelfilter.
            Anvendes dobbelt fortynding, overføres en prøve fra fortyndingstunnelen til den sekundære fortyndingstunnel, hvor
            den fortyndes yderligere og derefter ledes gennem prøveudskillelsesfiltrene (punkt 1.2.2, figur 15). PDP, CFV eller
            SSV skal have tilstrækkelig strømningskapacitet til at holde temperaturen af den fortyndede udstødningsgas på højst
            464 K (191°C) i prøvetagningszonen. Det sekundære fortyndingssystem skal tilføre tilstrækkelig fortyndingsluft til at
            holde temperaturen af den dobbelt fortyndede udstødningsgasstrøm på højst 325 K (52°C) umiddelbart før det
            primære partikelfilter.
          % DAF: fortyndingsluftfilter
            Det anbefales, at fortyndingsluften filtreres og skrubbes med trækul for at fjerne baggrundsindholdet af kulbrinter.
            Fortyndingsluftens temperatur skal være 298 K (25°C) ± 5 K. På fabrikantens anmodning kan der efter god teknisk
            skik tages prøver af fortyndingsluften til bestemmelse af baggrundspartikelkoncentrationen, som derefter fratrækkes
            de værdier, der måles i den fortyndede udstødningsgas.
          % PSP: partikelprøvetagningssonde
            Prøvetagningssonden, som er den forreste del af PTT
            %       skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt
                    opblandet, dvs. i midtlinjen af fortyndingstunnel DT, ca. ti tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor
                    udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen.
            %       skal have en indvendig diameter på mindst 12 mm
 ---pagebreak--- L 146/98                  DA                               Den Europæiske Unions Tidende                                           30.4.2004
                    %       kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52°C), enten ved direkte opvarmning eller ved
                            forvarmning af fortyndingsluften, forudsat at temperaturen af luften ikke overstiger 325 K (52°C), før
                            udstødningsgassen tilføres fortyndingsluften
                    %       kan være isoleret.
    1.2.2. Partikelindsamlingssystem (figur 14 og 15)
           Der kræves et system til udskillelse af partiklerne på partikelfilteret. Ved total prøveindsamling med delstrømsfortynding,
           hvor hele den fortyndede udstødningsgasprøve ledes gennem filtrene, udgør fortyndings- (punkt 1.2.1.1, figur 7 og 11) og
           prøvetagningssystemet sædvanligvis en helhed. Ved delvis prøveindsamling med delstrømsfortynding eller
           totalstrømsfortynding, hvoraf kun en del af den fortyndede udstødningsgas ledes gennem filtrene, er fortyndings- (punkt
           1.2.1.1, figur 4, 5, 6, 8, 9, 10 og 12 og punkt 1.2.1.2, figur 13) og prøvetagningssystem sædvanligvis særskilte enheder.
           I dette direktiv anses det dobbelte fortyndingssystem DDS (figur 15) i et totalstrømsfortyndingssystem som en særlig
           modifikation af et typisk prøvetagningssystem som det i figur 14 viste. I det dobbelte fortyndingssystem indgår alle vigtige
           dele af partikelprøvetagningssystemet, foruden visse fortyndingsfaciliteter såsom tilførsel af fortyndingsluft og en sekundær
           fortyndingstunnel.
           For at undgå enhver påvirkning af reguleringssløjferne anbefales det at lade prøvetagningspumpen arbejde under hele
           prøveforløbet. Ved enkeltfiltermetoden skal der anvendes et omledningssystem til at lede prøven gennem
           prøvetagningsfiltrene til ønsket tid. Interferens med reguleringssløjferne fra tilkoblingsproceduren skal nedsættes til det
           mindst mulige.
           Beskrivelser - figur 14 og 15
           %        PSP: partikelprøvetagningssonde (figur 14 og 15)
                    Partikelprøvetagningssystemet, der er vist i figurerne, udgør den forreste del af partikeloverføringsrøret PTT.
                    Partikelprøvetagningssonden:
           %        skal vende opstrøms og være monteret på et sted, hvor fortyndingsluft og udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i
                    midtlinjen i fortyndingstunnelen DT (punkt 1.2.1), ca. ti tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor
                    udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen)
           %        skal have en indvendig diameter på mindst 12 mm
           %        kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52°C), enten ved direkte opvarmning eller ved forvarmning
                    af fortyndingsluften, forudsat at temperaturen af luften ikke overstiger 325 K (52°C), før udstødningsgassen tilføres
                    fortyndingsluften
           %        kan være isoleret.
 ---pagebreak--- 30.4.2004              DA                                    Den Europæiske Unions Tidende                                   L 146/99
                                                                     Figur 14
                                                           Partikelprøvetagningssystem
        PTT         fra fortyndingstunnel
                         se fig. 4 - 13
        BV
                            FH
                                                 frivilligt signal
      P
                         FC3                            fra gasanalysator EGA
                                              eller
                                                        fra trykpumpe PDP
                                              eller
   FM3                                                  fra kritisk venturiCFV
                                              eller
                                                       fra brændstofstrøm
                                                       GFUEL
          Ved hjælp af prøvetagningspumpen P tages en prøve af den fortyndede udstødningsgas taget fra fortyndingstunnelen (DT) i
          et delstrøms- eller totalstrømsfortyndingssystem gennem partikelprøvetagningssonden (PSP) og partikeloverføringsrøret
          (PTT). Prøven ledes gennem filterholderen (-holderne) (FH), der indeholder prøvetagningsfiltrene. Prøvestrømmens
          strømningshastighed reguleres af strømningsregulatoren (FC3). Anvendes elektronisk strømningskompensation (EFC) (figur
          13), benyttes strømningshastigheden af fortyndet udstødningsgas som styresignal for FC3.
 ---pagebreak--- L 146/100                   DA                                Den Europæiske Unions Tidende                                              30.4.2004
                                                                     Figur 15
                                                    Fortyndingssystem (kun fuldstrømssystem)
          FM4       DP                                      FH     P       FM3
                                  SDT
                                                   BV                              aftræk
                             PTT                                     FC3
     fra            BV eventuel kugleventil
     fortyndingstun                                 PDP
      tunnel DT
     se fig. 13                                       eller
                                                    CFV
              En prøve af den fortyndede udstødningsgas overføres fra fortyndingstunnelen (DT) i et totalstrømsfortyndingssystem gennem
              partikelprøvetagningssonden PSP og partikeloverføringsrøret PTT til den sekundære fortyndingstunnel SDT, hvor den
              fortyndes yderligere. Prøven ledes dernæst gennem filterholderen (-holderne), der indeholder partikelprøvetagningsfiltrene.
              Fortyndingsluftens strømningshastighed er sædvanligvis konstant, hvorimod prøvegassens strømningshastighed reguleres af
              strømningsregulatoren FC3. Anvendes elektronisk strømningskompensation (EFC) (figur 13), fungerer
              strømningshastigheden af fortyndet udstødningsgas som styresignal for FC3.
              %       PTT: partikeloverføringsrør (figur 14 og 15)
                      Partikeloverføringsrøret skal være så kort som muligt og højst 1 020 mm.
              Dimensioneringen er gyldig for:
              %       delstrømsfortyndingssystemer med delvis prøvetagning samt totalstrømsfortyndingssystemer med enkelt
                      fortyndingssystem fra prøvesondens ende til filterholderen
              %       delstrømsfortyndingssystemer med total prøvetagning fra enden af fortyndingstunnelen til filterholderen
              %       totalstrømsfortyndingssystemer med dobbelt fortynding fra enden af sonden til den sekundære fortyndingstunnel.
              Overføringsrøret:
              %       kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52°C), enten ved direkte opvarmning eller ved forvarmning
                      af fortyndingsluften, forudsat at temperaturen af luften ikke overstiger 325 K (52°C), før udstødningsgassen tilføres
                      fortyndingsluften
              %       kan være isoleret.
    %         SDT: sekundær fortyndingstunnel (figur 15)
              Diameteren af den sekundære fortyndingstunnel skal være mindst 75 mm, og dens længde skal være tilstrækkelig til, at
              gassens opholdstid er mindst 0,25 sekund for den dobbeltfortyndede prøve. Den primære filterholder, FH, skal være placeret
              højst 300 mm fra afgangen fra SDT.
              Den sekundære fortyndingstunnel:
              %       kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52°C), enten ved direkte opvarmning eller ved forvarmning
                      af fortyndingsluften, forudsat at temperaturen af luften ikke overstiger 325 K (52°C), før udstødningsgassen tilføres
                      fortyndingsluften
              %       kan være isoleret.
    %         FH: filterholder(e) (figur 14 og 15)
              Til primære filtre og sekundære filtre kan anvendes et enkelt filterhus eller separate filterhuse. Kravene i bilag III, tillæg 1,
              punkt 1.5.1.3 skal være opfyldt.
              Filterholderen (-holderne):
              %       kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52°C), enten direkte eller ved forvarmning af
                      fortyndingsluften, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 C)
              %       kan være isoleret.
 ---pagebreak--- 30.4.2004               DA                               Den Europæiske Unions Tidende                                            L 146/101
          %       P: prøvetagningspumpe (figur 14 og 15)
                  Partikelprøvetagningspumpen skal være placeret i tilstrækkelig afstand fra tunnelen, således at gassens
                  indgangstemperatur fastholdes (inden for en afvigelse på ± 3 K), hvis der ikke anvendes strømningskorrektion med
                  regulatoren FC3.
          %       DP: fortyndingsluftpumpe (figur 15) (kun ved totalstrømssystem med dobbelt fortynding)
                  Fortyndingsluftpumpen skal være placeret således, at den leverer sekundær fortyndingsluft ved en temperatur af 298
                  K (25°C) ± 5 K.
          %       FC3: strømningsregulator (figur 14 og 15)
                  Til at kompensere for variationer i partikelprøvegassens strømningshastighed forårsaget af svingninger i temperatur
                  og modtryk på prøvens vej anvendes en strømningsregulator, medmindre dette kan ske på anden måde. En
                  strømningsregulator kræves, hvis der benyttes elektronisk strømningskompensation (EFC) (figur 13).
          %       FM3: flowmeter (figur 14 og 15) (partikelprøvestrøm)
                  Gasmåler eller flowmeter skal være placeret i tilstrækkelig afstand fra prøvetagningspumpen, således at
                  indsugningsgassens temperatur fastholdes (inden for ± 3 K), hvis der ikke anvendes strømningskorrektion med
                  regulatoren FC3.
          %       FM4: flowmeter (figur 15) (kun totalstrømsfortyndingssystem med dobbelt fortynding)
                  Gasmåler eller flowmeter skal være placeret således, at gassens indgangstemperatur holdes på 298 K (25°C) ± 5 K.
          %       BV: kugleventil (frivillig)
                  Kugleventilens diameter skal være mindst lig den indvendige diameter af prøvetagningsrøret, og dens omskiftningstid
                  skal være under 0,5 sekund.
                  Bemærkning:             Hvis temperaturen omkring PSP, PTT, SDT og FH er under 239 K (20° C), bør der tages
                                          forholdsregler til at undgå tab af partikler på de kolde overflader af væggene af disse dele.
                                          Derfor anbefales opvarmning og/eller isolering af disse dele inden for de i de pågældende
                                          beskrivelser foreskrevne grænser. Derudover anbefales, at filteroverfladens temperatur under
                                          prøvetagningen ikke er under 293 K (20°C).
          Ved stærk motorbelastning kan der anvendes køling af ovenstående dele på ikke aggressiv måde som f.eks. ved en roterende
          ventilator, forudsat at temperaturen af kølemediet ikke er under 293 K (20°C).
 ---pagebreak--- L 146/102                DA                                Den Europæiske Unions Tidende                                          30.4.2004
                                                                   BILAG III
                                                                  "Bilag XIII
    BESTEMMELSER FOR MOTORER, SOM BRINGES PÅ MARKEDET UNDER EN "FLEKSIBEL ORDNING"
    På anmodning af en fabrikant af oprindeligt materiel, og når en godkendelsesmyndighed har givet tilladelse, kan en motorfabrikant i
    perioden mellem to efterfølgende trin af grænseværdier bringe et begrænset antal motorer på markedet, som kun opfylder
    emissionsgrænseværdierne svarende til det foregående trin, efter følgende regler:
    1.     MOTORFABRIKANTES OG FABRIKANTEN AF DET OPRINDELIGE MATERIELS FORANSTALTNINGER
    1.1.   En fabrikant af oprindeligt materiel(OEM), som ønsker at anvende fleksibilitetsordningen, anmoder om tilladelse fra en
           godkendelsesmyndighed til, at den i perioden mellem to emissionstrin fra sine motorleverandører kan indkøbe det antal
           motorer, der er anført i punkt 1.2 og 1.3, og som ikke opfylder de nuværende emissionsgrænseværdier, men som er godkendt
           i den seneste periode for emissionsgrænseværdier.
    1.2.   Det antal motorer, som markedsføres i henhold til fleksibilitetsordningen, må for hver motorkategori ikke være over 20% af
           det materiel, som fabrikanten af det oprindelige materiel årligt sælger, med motorer af denne motorkategori (beregnet som
           gennemsnittet af de seneste 5 års salg på EU-markedet). Hvis en fabrikant af oprindeligt materiel har markedsført udstyret i
           EU i mindre end 5 år, vil gennemsnittet blive beregnet på grundlag af den periode, som fabrikanten af oprindeligt materiel
           har markedsført i udstyret i EU.
    1.3.   Som alternativ til den i punkt 1.2 givne mulighed kan fabrikanten af oprindeligt materiel kan anmode om tilladelse til, at
           dennes motorleverandører kan markedsføre et fast antal motorer i henhold til fleksibilitetsordningen. Antallet af motorer i
           hver motorkategori må ikke overskride følgende værdier:
                                                     Motorkategori                Antal motorer
                                                     19-37kW                      200
                                                     37-75kW                      150
                                                     75-130kW                     100
                                                     130-560kW                    50
    1.4.   Fabrikanten af oprindeligt materiel vedlægger følgende oplysninger i sin ansøgning til godkendelsesmyndigheden:
           a)      Et udsnit af de mærkater, som skal fornyes alle mobile ikke-vejgående maskiner med en motor, der markedsføres i
                   henhold til fleksibilitetsordningen, vil blive udtaget. Mærkaterne skal forsynes med følgende tekst "Maskine nr. …
                   (fortløbende nr. på maskine) af … (totalt antal maskiner i det pågældende effektområde) med motornr. ... med
                   godkendelsestype (dir. 97/68/EF) nr. ..." og
           b)      Et udsnit af det supplerende mærkat, som skal forsynes motoren med den tekst, der er nævnt i dette bilags punkt 2.2.
    1.5.   Fabrikanten af oprindeligt materiel underretter godkendelsesmyndighederne i hver medlemsstat om anvendelsen af
           fleksibilitetsordningen.
    1.6.   Fabrikanten af oprindeligt materiel skal give godkendelsesmyndigheden de oplysninger, som er forbundet med
           gennemførelsen af fleksibilitetsordningen, der anses for nødvendige for afgørelsen.
    1.7.   Fabrikanten af oprindeligt materiel forelægger medlemsstatens godkendelsesmyndigheder hver sjette måned en rapport om
           gennemførelsen af de fleksibilitetsordninger, som fabrikanten anvender. Rapporten skal indeholde samlede oplysninger om
           antallet af motorer og mobile ikke-vejgående maskiner, som er markedsført i henhold til fleksibilitetsordningen, med
           motornr. og serienumre for de mobile ikke-vejgående maskiner, og de medlemsstater, hvor de mobile ikke-vejgående
           maskiner er blevet markedsført. Denne procedure fortsættes så længe, at fleksibilitetsordningen stadig anvendes.
    2.     MOTORFABRIKANTENS FORANSTALTNINGER
    2.1.   En motorfabrikant kan under en fleksibel ordning markedsføre motorer omfattet af en godkendelse efter punkt 1 i dette bilag.
    2.2.   Motorfabrikanten anbringer på de pågældende motorer en mærkat med teksten: "Motor markedsført i henhold til
           fleksibilitetsordningen".
    3.     GODKENDELSESMYNDIGHEDENS FORANSTALTNINGER
    3.1.   Godkendelsesmyndigheden vurderer indeholdet af ansøgningen om at anvende fleksibilitetsordningen og de vedlagte
           dokumenter. Den underetter derfor fabrikanten af oprindeligt materiel om sin afgørelse om, hvorvidt det er tilladt at anvende
           fleksibilitetsordningen.
 ---pagebreak--- 30.4.2004              DA                              Den Europæiske Unions Tidende                                 L 146/103
                                                               BILAG IV
                                                     Følgende bilag IV indsættes:
                                                              "Bilag XIV
   CCNR- trin I1
           PN                CO            HC                             NOx                                   PT
          (kW)            (g/kWh)       (g/kWh)                        (g/k/Wh)                              (g/kWh)
      37 " PN < 75           6,5           1,3                             9,2                                 0,85
     75 " PN < 130           5,0           1,3                             9,2                                 0,70
         P # 130             5,0           1,3                   n # 2800 tr/min = 9.2                         0,54
                                                          500 " n < 2800 tr/min = 45 x n (-0.2)
       __________
       1
                CCNR-protokol 19, beslutning fra Centralkommissionen for Sejlads på Rhinen af 11. maj 2000."
                                                              "Bilag XV
   CCNR- trin    II1
             PN              CO            HC                             NOx                                   PT
           (kW)           (g/kWh)       (g/kWh)                         (g/kWh)                              (g/kWh)
       18 " PN < 37          5,5           1,5                             8,0                                  0,8
       37 " PN < 75          5,0           1,3                             7,0                                  0,4
      75 " PN < 130          5,0           1,0                             6,0                                  0,3
      130 " PN < 560         3,5           1,0                             6,0                                  0,2
         PN # 560            3,5           1,0                   n # 3150 min-1 = 6,0                           0,2
                                                          343 " n < 3150 min-1 = 45 n(-0,2) –3
                                                                  n < 343 min-1 = 11,0
       __________
       1
                CCNR-protokol 21, beslutning fra Centralkommissionen for Sejlads på Rhinen af 31. maj 2001."