Avis juridique important

|

31984L0527

Rådets direktiv 84/527/EØF af 17. september 1984 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om svjeste gasflasker af ulegeret stål

EF-Tidende nr. L 300 af 19/11/1984 s. 0048 - 0071 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 14 s. 0050  den spanske specialudgave: Kapitel 13 bind 18 s. 0058  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 14 s. 0050  den portugisiske specialudgave: Kapitel 13 bind 18 s. 0058

++++  RAADETS DIREKTIV  af 17 . september 1984  om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om svejste gasflasker af ulegeret staal   ( 84/527/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 100 ,  under henvisning til forslag fra Kommissionen ( 1 ) ,  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 2 ) ,  under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 3 ) , og  ud fra foelgende betragtninger :  I medlemsstaterne er fremstilling af gasflasker og kontrol hermed genstand for praeceptive bestemmelser , som er forskellige fra den ene medlemsstat til den anden og saaledes forhindrer samhandelen med disse ; disse bestemmelser boer derfor tilnaermes ;  i Raadets direktiv 76/767/EOEF af 27 . juli 1976 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om faelles bestemmelser for trykbeholdere og kontrolmetoder for disse ( 4 ) , aendret ved tiltraedelsesakten af 1979 , beskrives blandt andet fremgangsmaaden ved EOEF-typegodkendelse af og EOEF-kontrol med disse beholdere ; ifoelge dette direktiv skal det fastsaettes , hvilke tekniske forskrifter svejste gasflasker af ulegeret staal af EOEF-type fra 0,5 liter til 150 liter skal opfylde at kunne indfoeres , markedsfoeres og anvendes frit efter at have vaeret underkastet kontrol og vaere blevet forsynet med de foreskrevne maerker og symboler -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :  Artikel 1  Dette direktiv finder anvendelse paa svejste gasflasker af ulegeret staal fremstillet af flere dele , med en godstykkelse paa hoejst 5 mm , og som er beregnet til at fyldes flere gange , med et rumindhold paa fra 0,5 liter til og med 150 liter , bestemt til at rumme og transportere sammentrykkede , fordraabede eller under tryk oploeste luftarter med undtagelse af staerkt nedkoelede fordraabede luftarter og acetylen . Konstruktionstrykket ( Ph ) for disse flasker maa ikke overstige 60 bar . Saadanne gasflasker benaevnes i det foelgende " flasker " .  Artikel 2  Ved EOEF-flasketype forstaas i dette direktiv enhver flaske , der er konstrueret og fremstillet saaledes , at den opfylder forskrifterne i dette direktiv samt i direktiv 76/767/EOEF .  Artikel 3  Medlemsstaterne kan ikke af aarsager , som har forbindelse med fremstilling og kontrol i henhold til direktiv 76/767/EOEF og naervaerende direktiv , modsaette sig , forbyde eller begraense markedsfoering og ibrugtagning af en EOEF-flasketype .  Artikel 4  Alle EOEF-flasketyper skal EOEF-typegodkendes .  Alle EOEF-flasketyper skal gennemgaa EOEF-kontrol med undtagelse af flasker , hvis rumindhold er hoejst 1 liter .  Artikel 5  AEndringer , som er noedvendige for at tilpasse punkt 1 ; 2.1.1 ; 2.3 med undtagelse af punkt 2.3.3 ; 2.4 med undtagelse af punkt 2.4.1 og 2.4.2.1 ; 3.1.1 ; 3.1.2 ; 3.3 ; 3.4 ; 3.5 ; 5 med undtagelse af punkt 5.2.2 ; 5.3 og 6 i bilag I samt bilag II og III i dette direktiv til den tekniske udvikling , vedtages efter fremgangsmaaden i artikel 20 i direktiv 76/767/EOEF .  Artikel 6  Den i artikel 17 i direktiv 76/767/EOEF fastsatte fremgangsmaade kan bringes i anvendelse paa punkt 2.2 ; 2.3.2 og 3.4.1.1 i bilag I til dette direktiv .  Artikel 7  1 . Medlemsstaterne saetter de noedvendige administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden atten maaneder fra dets meddelelse ( 5 ) og underretter straks Kommissionen herom .  2 . Medlemsstaterne soerger for at meddele Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter , de vedtager paa det omraade , der er omfattet af dette direktiv .  Artikel 8  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 17 . september 1984 .  Paa Raadets vegne  P . BARRY  Formand  ( 1 ) EFT nr . C 104 af 13 . 9 . 1974 , s . 59 .  ( 2 ) EFT nr . C 5 af 8 . 1 . 1975 , s . 52 .  ( 3 ) EFT nr . C 62 af 15 . 3 . 1975 , s . 31 .  ( 4 ) EFT nr . L 262 af 27 . 9 . 1976 , s . 153 .  ( 5 ) Dette direktiv er blevet meddelt medlemsstaterne den 26 . september 1984 .  BILAG I  1 . UDTRYK OG SYMBOLER , SOM ER ANVENDT I DETTE BILAG  1.1 . De symboler , som anvendes i dette bilag , har foelgende betydninger :  Ph = hydraulisk proevningstryk ( konstrutionstryk ) , i bar ;  Pr = flaskens brudtryk maalt under brudproevning , i bar ;  Prt = det beregnede minimale teoretiske brudtryk , i bar ;  Re = minimumsvaerdi for elasticitetsspaendingen , garanteret af flaskefabrikanten , paa den faerdige flaske i N/mm2 ;  Rm = minimumsvaerdien for traekstyrken , garanteret ved overensstemmelse med materialenormen , i N/mm2 ;  Rmt = faktisk traekstyrke , i N/mm ( 2 ) ;  a = beregnet minimumsgodstykkelse for den cylindriske del , i mm ;  b = beregnet minimumsgodstykkelse for hvaelvede bunde , i mm ,  D = flaskens nominelle udvendige diameter , i mm  R = bundens indvendige kuplingsradius , i mm ;  r = bundens indvendige krempradius , i mm ;  H = udvendig hoejde af den hvaelvede del af endebunden , i mm ;  h = hoejden af den cylindriske del af endebunden , i mm ;  L = laengde af flaskens svoeb , i mm ;  A = brudforlaengelse for grundmaterialet , i % ;  Vo = flaskens oprindelige volumen i det oejeblik den saettes under tryk for brudproevning , i l ;  V = flaskens endelige volumen i det oejeblik , den brydes , i l ;  Z = svejsefaktor .  1.2 . Ved brudtryk forstaas i dette direktiv det tryk , der foraarsager plastisk instabilitet , dvs . det hoejeste tryk , der er opnaaet under en brudtrykproevning .  1.3 . NORMALISERING  Udtrykket " normalisering " anvendes i dette direktiv i overensstemmelse med den i EURONORM 52 - 83 , nr . 68 , anfoerte definition .  1.4 . AFSPAENDINGSGLOEDNING  Ved betegnelsen " afspaendingsgloedning " forstaas en varmebehandling , som en faerdig flaske underkastes , og i loebet af hvilken flasken bringes op paa en temperatur , der er lavere en staalets laveste kritiske temperatur ( Ac1 ) , for at formindske residualspaendingerne .  2 . TEKNISKE FORSKRIFTER  2.1 . MATERIALER  2.1.1 . Det materiale , der anvendes til fremstilling af selve flasken , skal vaere staal defineret i EURONORM 120 - 83 .  2.1.2 . Alle dele af flasken og alle de dele , er er svejset til den , skal vaere fremstillet af materialer , som er forenelige .  2.1.3 . Tilsatsmateriale skal passe sammen med staalet og give svejsninger med egenskaber , som svarer til dem , der er specificeret for udgangspladematerialet .  2.1.4 . Flaskefabrikanten skal fremskaffe og levere attester for kemisk analyse af det staal , som er leveret til fremstilling af de dele , der er udsat for tryk .  2.1.5 . Der skal kunne udfoeres uafhaengige analyser . Disse analyser skal foretages paa proever udtaget enten af de halvfabrikata , som leveres til flaskefabrikanten , eller af de faerdige flasker .  2.1.6 . Fabrikanten skal stille resultater af proevninger og metallurgiske og mekaniske undersoegelser af svejsningerne til raadighed for kontrolorganet , samt for denne beskrive de metoder og fremgangsmaader , der har vaeret anvendt ved svejsningen , og som kan anses for repraesentative for de svejsninger , der er udfoert i loebet af fremstillingen .  2.2 . VARMEBEHANDLING  Flaskerne skal leveres enten i normaliseret eller i afspaendingsgloedet tilstand . Flaskefabrikanten skal godtgoere , at de faerdige flasker har gennemgaaet en varmebehandling , efter at alle svejsninger er udfoert , og praecisere , hvilken varmebehandling der er anvendt . Lokal varmebehandling er ikke tilladt .  2.3 . BEREGNING AF DELE UNDER TRYK  2.3.1 . Godstykkelsen paa den cylindriske del af gasflaskerne maa ingen steder vaere mindre end den , der beregnes ved hjaelp af foelgende formel :  2.3.1.1 . for flasker uden langsoemme : JFR . EFT  2.3.1.2 . for flasker med langsoemme : JFR . EFT  hvor Z er lig med :   - 0,85 naar fabrikanten foretager roentgenundersoegelse af soemmenes krydsning over en laengde paa 100 mm fra krydsningen for langsoemme og 50 mm ( 25 mm paa hver side ) for rundsoemme . Denne undersoegelse udfoeres paa en flaske udvalgt ved begyndelsen og en flaske udvalgt ved afslutningen af hvert arbejdsskift for hver maskine ;   - 1 , naar fabrikanten foretager stikproevevise roentgenundersoegelser af soemmenes krydsning over en laengde paa 100 mm fra krydsningen for langsoemme og 50 mm ( 25 mm paa hver side ) for rundsoemme .  Denne undersoegelse udfoeres paa 10 % af de fremstillede flasker , der udtages tilfaeldigt .  Hvis der ved disse roentgenundersoegelser opdages ikke acceptable fejl , som defineret i punkt 3.4.1.4 , skal alle noedvendige foranstaltninger traeffes for at kontrollere den paagaeldende produktion og fjerne fejlene .  2.3.2 . Endebundenes dimensioner og beregning heraf  ( se figurerne i tillaeg 1 ) .  2.3.2.1 . Endebundene skal opfylde foelgende betingelser :   - kugleflade optaget med kremp  Foelgende begraensninger skal gaelde samtidigt : 0,003 D * b * 0,08 D  r * 0,1 D  R * D  H * 0,18 D  r * 2 b  h * 4 b   - omdrejningsellipsoide  Foelgende begraensninger skal gaelde samtidigt : 0,003 D * b * 0,08 D  H * 0,18 D  h * 4 b   - halvkugleformet  Begraensning : 0,003 D * b * 0,16 D  2.3.2.2 . Endebundenes godstykkelse maa paa intet sted vaere mindre end den , der beregnes ved hjaelp af foelgende formel : JFR . EFT  Den formfaktor C , som skal anvendes for hele endebunde , findes i skemaet i tillaeg 1 .  Den nominelle godstykkelse af endebundenens cylindriske del skal mindst vaere lig med den cylindriske del af flasken .  2.3.3 . Den nominelle godstykkelse af den cylindriske del og af endebundene maa i intet tilfaelde vaere mindre end :  D/250 + 0,7 mm hvis P h < 30 bar  D/250 + 1 mm hvis P h * 30 bar  med en minimumstykkelse i begge tilfaelde paa 1,5 mm .  2.3.4 . Flaskelegemet , ventilringen undtaget , kan omfatte to eller tre dele . Bundene skal saere i et enkelt stykke og konvekse .  2.4 . UDFORMNING OG RIGTIG UDFOERELSE  2.4.1 . Almindelige forskrifter  2.4.1.1 . Fabrikanten staar paa eget ansvar inde for , at han raader over midler og fabrikationsproces , som er egnede til at sikre fremstilling af flasker , der opfylder forskrifterne i dette direktiv .  2.4.1.2 . Fabrikanten skal ved en hensigtsmaessig overvaagning sikre sig , at pladerne og de bearbejdede dele , der anvendes ved fremstillingen af flasker , er fri for fejl , som kan udgoere en sikkerhedsrisiko ved flaskens brug .  2.4.2 . Trykdele  2.4.2.1 . Fabrikanten skal beskrive de anvendte svejsemetoder og -fremgangsmaader og angive , hvilke kontrolfunktioner der udfoeres under fremstillingen .  2.4.2.2 . Tekniske svejsebestemmelser  Stumpsoemme skal udfoeres ved en fuldautomatisk svejseproces .  Stumpsoemme paa svoebet maa ikke forekomme i zoner , hvor der forefindes profilvariationer .  Kantsoemmene maa ikke gaa ind over stumpsoemmene og skal befinde sig i en afstand paa mindst 10 mm fra disse .  Sammensvejsning af de dele , der danner flaskens svoeb , skal udfoeres i overensstemmelse med foelgende betingelser  ( se som eksempel figurerne i tillaeg 2 ) :   - langsoemme : udfoeres som stumpsoemme i materialets fulde tvaersnit ;   - rundsoemme bortset fra rundsvejsning af ventilringen til den oevre bund : udfoeres som stumpsoemme i materialets fulde tvaersnit . En sikning betragtes som en saerlig stumpsoem ;   - rundsoemme ved rundsvejsning af ventilringen til den oevre bund : udfoeres enten som stumpsoemme eller kantsoemme . Naar der er tale om stumpsoemme , boer de udfoeres i materialets fulde tvaersnit . En sikning betragtes som en saerlig stumpsoem .  Forskrifterne i dette led gaelder ikke , dersom den oevre endebund er forsynet med en indvendig sokkel , der er fastgjort til endebunden med en svejsning , der er uden betydning for flaskens taethed ( jf . tillaeg 2 , figur 4 ) .  I forbindelse med stumpsoemme maa forsaetningen ved samlingen af pladeendefladerne ikke overstige en femtedel af godstykkelsen ( 1/5a ) .  2.4.2.3 . Kontrol af svejsningerne  Fabrikanten skal traeffe de noedvendige forholdsregler til , at svejsningerne overalt har fuld gennemsvejsning uden nogen afvigelse af svejsesoemmen , og at de er fri for fejl , som kan udgoere en sikkerhedsrisiko ved flaskens brug .  For flasker i to dele foretages roentgenkontrol af et 100 mm langt stykke af de rundsoemme , der samtidig er stumpsoemme , undtagen af de soemme , der svarer til figur 2A i tillaeg 2 , paa en flaske udvalgt ved begyndelsen og en flaske udvalgt ved afslutningen af hvert arbejdsskift ved kontinuerlig produktion , og , saafremt produktionen afbrydes i laengere tid end 12 timer , ligeledes paa den foerst svejste flaske .  2.4.2.4 . Ovalitet  Ovaliteten af flaskens cylindriske del , dvs . forskellen mellem stoerste og mindste udvendige diameter i det samme tvaersnit maa ikke overstige 1 % af middelvaerdien af disse diametre .  2.4.3 . Paasatte dele  2.4.3.1 . Haandgreb og beskyttelseskraver skal vaere fremstillet og svejst til flasken paa en saadan maade , at de ikke medfoerer farlige spaendingskoncentrationer og saaledes , at de ikke foraarsager ansamling af vand .  2.4.3.2 . Flaskernes fodstykker skal vaere tilstraekkeligt solide og af materiale , som er foreneligt med den type materiale , som flaskerne er fremstillet af , idet fodstykkernes form skal give flasken tilstraekkelig stabilitet . Den oevre kant af fodstykket skal paasvejses flasken paa en saadan maade , at der ikke ansamles vand eller traenger vand ind mellem fodstykke og flaske .  2.4.3.3 . Eventuelle maerkeplader fastgoeres paa flaskernes svoeb , saaledes at de ikke kan fjernes , og der traeffes enhver foranstaltning mod korrosion .  2.4.3.4 . Ethvert andet materiale kan dog benyttes til fremstilling af fodstykker , haandgreb og beskyttelseskraver til flaskerne under den forudsaetning , at holdbarheden er sikret , og at enhver risiko for korrosion af flaskebunden er udelukket .  2.4.3.5 . Beskyttelse af hane eller ventil  Flaskens hane eller ventil skal vaere effektiv beskyttet , enten ved hanens eller ventilens udformning eller ved flaskens konstruktion ( for eksempel beskyttelseskrave ) , ved en beskyttelseshaette eller ved et beskyttelsesdaeksel , der er fastgjort ved en paalidelig anordning .  3 . PROEVNING  3.1 . MEKANISK PROEVNING  3.1.1 . Almindelige forskrifter  3.1.1.1 . De mekaniske proevninger udfoeres , hvis ikke andet er foreskrevet i dette bilag , i overensstemmelse med EURONORM :  a ) 2 - 80 og 11 - 80 for traekforsoeg , henholdsvis naar proeveemnets tykkelse er 3 mm eller derover , og naar den er mindre end 3 mm ;  b ) 6 - 55 og 12 - 55 for boejeproevning , henholdsvis naar proeveemnets tykkelse er 3 mm eller derover , og naar den er mindre end 3 mm .  3.1.1.2 . Alle mekaniske proevninger til kontrol af egenskaberne af grundmateriale og svejsninger i flaskernes svoeb , udfoeres paa emner udtaget paa faerdige flasker .  3.1.2 . Proevningernes art og vurdering af resultaterne  3.1.2.1 . Paa hver udtaget flaske udfoeres foelgende proevninger :  A ) For flasker , der kun har rundsoemme ( flasker i to dele ) , paa proeveemner udtaget paa det sted , som er angivet paa figur 1 i tillaeg 3 :  et traekforsoeg : grundmateriale i flaskens geometriske laengderetning a ) ; hvis dette ikke er muligt , i rundgaaende retning ;  et traekforsoeg : vinkelret paa rundsoemmen b ) ;  en boejeproevning : rundsoemmens underside c ) ;  en boejeproevning : rundsoemmens overside d ) ;  en makroskopisk undersoegelse : af svejsetvaersnittet .  B ) For flasker med langsoem og rundsoem ( flasker i tre dele ) , paa proeveemner udtaget paa det sted , som er angivet paa figur 2 i tillaeg 3 :  et traekforsoeg : grundmateriale i den cylindriske dels laengderetning a ) hvis dette ikke er muligt , i rundgaaende retning ;  et traekforsoeg : grundmateriale i den nedre endebund b ) ;  et traekforsoeg : vinkelret paa langsoemmen c ) ;  et traekforsoeg : vinkelret paa rundsoemmen d ) ;  en boejeproevning : langsoemmens underside e ) ;  en boejeproevning : langsoemmens overside f ) ;  en boejeproevning : rundsoemmens underside g ) ;  en boejeproevning : rundsoemmens overside h ) ;  en makroskopisk undersoegelse : af svejsetvaersnittene .  3.1.2.1.1 . Proeveemner , som ikke er tilstraekkeligt plane , rettes ud ved kolddeformation .  3.1.2.1.2 . Paa hvert proeveemne , som indeholder en svejsning , bearbejdes denne , indtil overhvaelvningen er fjernet .  3.1.2.2 . Traekproevning  3.1.2.2.1 . Traekproevning paa grundmateriale .  3.1.2.2.1.1 . Traekproevningen udfoeres i overensstemmelse med den relevante EURONORM jf . punkt 3.1.1.1 .  De to sider af proeveemnet , som svarer til flaskens indre og ydre vaeg , maa ikke bearbejdes .  3.1.2.2.1.2 . De fastsatte vaerdier for elasticitetsspaendingen skal mindst vaere lig med de vaerdier , der er garanteret af flaskefabrikanten .  Grundmaterialets traekstyrke og brudforlaengelse skal vaere i overensstemmelse med EURONORM 120 - 83 ( Skema III ) .  3.1.2.2.2 . Traekproevninger paa svejsninger  3.1.2.2.2.1 . Traekproevning vinkelret paa svejsningen skal ske paa et proeveemne , der er 25 mm bredt , og som i laengden straekker sig indtil 15 mm paa begge sider af svejsningen , se figuren i tillaeg 4 . Ud fra det centrale stykke skal bredden af proeveemnet tiltage gradvis .  3.1.2.2.2.2 . Den vaerdi for traekstyrke , som opnaas , skal mindst vaere lig med den vaerdi , som er garanteret for grundmaterialet , uanset paa hvilket sted af proeveemnets centrale stykke bruddet sker .  3.1.2.3 . Boejeproevning  3.1.2.3.1 . De naermere regler for udfoerelse af boejeproevningerne er anfoert i den relevante EURONORM i overensstemmelse med punkt 3.1.1.1 . Boejeproevningen sker dog paa et 25 mm bredt proeveemne paa tvaers af svejsningen . Dornen skal vaere midt i svejsningen under proevningen .  3.1.2.3.2 . Proeveemnet maa ikke revne , naar det boejes om en dorn , indtil afstanden mellem siderne ikke er stoerre end dornens diameter ( se figur 2 i tillaeg 5 ) .  3.1.2.3.3 . Forholdet ( n ) mellem dornens diameter og proeveemnets tykkelse maa ikke overskride de vaerdier , som er anfoert i nedenstaaende skema :  Faktiske traekstyrke R mt i N/mm2 * Vaerdi af n *  til og med 440 * 2 *  over 440 til og med 520 * 3 *  over 520 * 4 *  3.2 . BRUDPROEVNING UNDER HYDRAULISK TRYK  3.2.1 . Proevningsbetingelser  Flasker , som underkastes denne proevning , skal vaere forsynet med de paaskrifter , som agtes anbragt paa den del af flasken , der er under tryk .  3.2.1.1 . Brudproevning under hydraulisk tryk skal udfoeres ved hjaelp af et anlaeg , som kan give en jaevn trykforoegelse indtil brud , og en registrering af trykaendringen i forhold til tiden .  3.2.2 . Fortolkning af proevningen  3.2.2.1 . Foelgende kriterier laegges til grund ved vurderingen af brudproevning under tryk :  3.2.2.1.1 . Flaskens volumenforoegelse ; denne er   - for flasker med et rumindhold * 6,5 liter lig med rumfanget af det vand , som er tilfoert fra begyndelsen af trykstigningen og indtil bruddet ,   - for flasker med et rumindhold < 6,5 liter lig med forskellen mellem flaskens volumen ved begyndelsen og slutningen af proevningen .  3.2.2.1.2 . undersoegelse af brudstedet og formen paa dets kanter .  3.2.3 . Mindstekrav for afproevningen  3.2.3.1 . Det maalte brudtryk ( P r ) maa i intent tilfaelde vaere mindre end 9/4 af proevetrykket ( P h ) .  3.2.3.2 . Forholdet mellem flaskens volumenforoegelse og dens oprindelige volumen :   - 20 % , hvis flaskens laengde er stoerre end diameteren ,   - 17 % , hvis flaskens laengde er lig med eller mindre end diameteren .  3.2.3.3 . Brudproevningen maa ikke fremkalde nogen fragmentering af flasken .  3.2.3.3.1 . Hovedbruddet maa ikke vise tegn paa skoerhed , det vil sige , at brudfladerne ikke maa vaere radiale , men skal danne en vinkel i forhold til diametralplanet og vise indsnoering .  3.2.3.3.2 . Bruddet maa ikke afsloere saerlige fejl i materialet .  3.3 . VANDTRYKPROEVNING  3.3.1 . Vandtrykket i flasken skal stige jaevnt , indtil proevetrykket naas .  3.3.2 . Flasken forbliver under tryk saa laenge , at det er muligt at konstatere , at trykket ikke aftager , og at flasken er taet .  3.3.3 . Efter proevningen maa flasken ikke vise tegn paa blivende deformation .  3.3.4 . Enhver flaske , som ikke bestaar denne proeve , skal afvises .  3.4 . IKKE-DESTRUKTIV PROEVNING  3.4.1 . Roentgenundersoegelse  3.4.1.1 . Svejsningerne skal roentgenundersoeges i overensstemmelse med bestemmelserne i ISO 1106 - 1969 , klasse B .  3.4.1.2 . Naar der anvendes en traadindikator , maa den synlige traads mindste diameter ikke overstige 0,10 mm .  Naar der anvendes en hul - og trinindikator , maa diameteren af det mindst synlige hul ikke overstige 0,25 mm .  3.4.1.3 . Bedoemmelsen af roentgenbilleder af svejsesoemme sker ud fra de originale film efter den i ISO 2504 - 1973 , punkt 6 anbefalede fremgangsmaade .  3.4.1.4 . Foelgende fejl er ikke acceptable :   - revnedannelse , utilstraekkelig sammensmeltning eller utilstraekkelig gennemsvejsning .  Foelgende indeslutninger anses ikke som acceptable :   - aflange indeslutninger eller grupper af runde indeslutninger i forlaengelse af hinanden , naar laengden  ( maalt over en svejset laengde 12 a ) er stoerre end 6 mm ;   - gasblaerer paa mere end a/3 mm , der befinder sig mere end 25 mm fra alle andre gasblaerer ;   - enhver anden gasblaere paa mere end a/4 mm ;   - gasblaerer , iagttaget inden for svejselaengder paa 100 mm , med et samlet areal paa over 2 a mm2 .  3.4.2 . Makroskopisk undersoegelse  Den makroskopiske undersoegelse af en svejsnings samlede tvaersnit skal paa makro-praeparatets aetsede overflade vise fuld gennemsvejsning , og den maa ikke afsloere fejl i smeltningen , stoerre indeslutninger eller andre fejl .  I tvivlstilfaelde skal der foretages en mikroskopisk undersoegelse af det paagaeldende omraade .  3.5 . UNDERSOEGELSE AF SVEJSNINGENS OVERFLADE  3.5.1 . Denne undersoegelse foretages , naar svejsningen er afsluttet . Den svejste overflade , der skal undersoeges , skal vaere tilstraekkeligt belyst og uden fedtrester , stoev , slaggerester eller nogen form for beskyttelseslag .  3.5.2 . Overgangen mellem svejsematerialet og grundmaterialet skal vaere glat og uden kaerv . Den svejste overflade og den tilstoedende flade maa ikke frembyde revner , hak eller poreansamlinger . Den svejste overflade skal vaere ensartet og jaevn . Ved stumpsvejsning maa det overskydende materiale ikke overstige 1/4 af svejsebredden .  4 . EOEF-TYPEGODKENDELSE  4.1 . Den i artikel 4 omhandlede EOEF-typegodkendelse kan ligeledes udstedes for flasketyper og -arter .  Ved flasketype forstaas flasker efter samme tegning , med samme tykkelse og samme tilbehoer , fremstillet i samme vaerksteder af plader med ens tekniske specifikationer , svejset paa samme maade og varmebehandlet under samme betingelser .  Ved flaskeart forstaas flasker , der er fremstillet i tre dele , som stammer fra samme fabrik , og som kun afviger ved deres laengde inden for foelgende graenser :   - minimumslaengden skal mindst vaere lig med 3 gange flaskens diameter ;   - maksimumslaengden maa hoejst vaere 1,5 gange proeveflaskens laengde .  4.2 . Den , der ansoeger om godkendelse , skal for hver flasketype eller hver flaskeart fremlaegge fornoeden dokumentation til nedennaevnte efterproevning samt holde et parti paa 50 flasker til raadighed for medlemsstaten , af hvilke der udtages de noedvendige antal flasker til nedennaevnte proevning , samt enhver anden yderligere oplysning , som kraeves af medlemsstaten . Ansoegeren skal navnlig anfoere arten af varmebehandling , temperaturererne , behandlingens varighed samt svejsemetoden . Han skal fremskaffe og indgive chargeanalyseattester for det staal , der er anvendt til fremstilling af flaskerne .  4.3 . Ved EOEF-typegodkendelsen skal det kontrolleres :   - at de under punkt 2.3 naevnte beregninger er korrekte ,   - at kravene i punkt 2.1 , 2.2 , 2.4 og 3.5 er opfyldt .  Paa flasker , der er indsendt som prototyper , udfoeres :   - den under punkt 3.1 anfoerte proevning paa en flaske ,   - den under punkt 3.2 anfoerte proevning paa en flaske ,   - den under punkt 3.4 anfoerte proevning paa en flaske .  Hvis kontrolresultaterne er tilfredsstillende , udsteder medlemsstaten en EOEF-typegodkendelsesattest i overensstemmelse med det eksempel , som findes i bilag II .  5 . EOEF-KONTROL  5.1 . Med henblik paa EOEF-kontrol skal flaskefabrikanten stille foelgende til raadighed for kontrolorganet :  5.1.1 . EOEF-typegodkendelsesattesten ,  5.1.2 . chargeanalyseattesten for det staal , der er leveret til fremstilling af flaskerne ,  5.1.3 . materiale til identifikation af den staalcharge , hvorfra hver enkelt flaske stammer ,  5.1.4 . den noedvendige dokumentation - navnlig vedroerende varmebehandlingen af de af ham leverede flasker med angivelse af den i overensstemmelse med punkt 2.2 anvendte proces ,  5.1.5 . fortegnelse over flaskerne med angivelse af de numre og de paaskrifter , som er fastsat i punkt 6 ,  5.1.6 . resultaterne af de ikke-destruktive proevninger , som er udfoert under produktionen , samt oplysning om de anvendte svejsemetoder , med henblik paa at sikre en god ensartethed af flaskerne under fabrikationen . Fabrikanten skal desuden afgive erklaering om , at han forpligter sig til at anvende samme svejsemetode til serieproduktionen , som han har anvendt til de flasker , som er indgivet til EOEF-typegodkendelse .  5.2 . VED EOEF-KONTROL  5.2.1 . skal kontrolorganet :   - konstatere , at EOEF-typekodkendelsen er meddelt , og at flaskerne er i overensstemmelse med denne ;   - foretage kontrol af de dokumenter , der giver oplysninger om materialerne og fabrikationsmetoderne , isaer dem , som er specificeret i punkt 2.1.6 ;   - kontrollere , at de tekniske forskrifter i punkt 2 er opfyldt og foretage en udvendig besigtigelse af hver enkelt flaske og en indvendig besigtigelse ved stikproever ;   - overvaere og kontrollere de proevninger , som er fastsat i punkt 3.1 og 3.2 ; - kontrollere , om de oplysninger , som er givet af fabrikanten i henhold til punkt 5.1.6 , er noejagtige , og om den kontrol , han har udfoert , er tilfredsstillende ;   - udstede EOEF-kontrolattest svarende til det eksempel , som er vist i bilag III .  5.2.2 . Til udfoerelse af proevningerne udtages tilfaeldigt af hvert parti flasker et antal , som angivet nedenfor .  Et parti skal bestaa af hoejst 3 000 flasker af samme type efter punkt 4.1 , andet afsnit , som er fremstillet samme dag eller i loebet af paa hinanden foelgende dage .  SKEMA 1  Antal N af partiet * udtagne flasker * flasker underkastet *   * * mekaniske proevninger * brudproevning *  N * 500 * 3 * 1 * 2 *  500 < N * 1 500 * 9 * 2 * 7 *  1 500 < N * 3 000 * 18 * 3 * 15 *  Afhaengigt af partiet underkastes de udtagne flasker de mekaniske proevninger i punkt 3.1 og brudproevningen under hydraulisk tryk under punkt 3.2 efter den i skema 1 anfoerte fordeling .  Hvis proevningsresultaterne ikke er tilfredsstillende for to flasker eller derover , skal partiet afvises .  Hvis resultatet af de mekaniske proevninger eller af brudproevningen ikke er tilfredsstillende for én af flaskerne , udtages et antal flasker , som angivet i skema 2 , som stikproeve og der foretages proevninger efter den i samme skema anfoerte fordeling .  SKEMA 2  Antal N af partiet * Udtagne flasker * ikke tilfredsstillende proevninger * flasker underkastet *   * * * mekaniske proevninger * brudproevning *  250 < N * 500 * 3 * mekanisk proevning * 2 * 1 *   * * brudproevning * 1 * 2 *  500 < N * 1 500 * 9 * mekanisk proevning * 5 * 4 *   * * brudproevning * 2 * 7 *  1 500 < N * 3 000 * 18 * mekanisk proevning * 9 * 9 *   * * brudproevning * 3 * 15 *  Saafremt en eller flere af disse flasker ikke er tilfredsstillende , skal partiet afvises .  5.2.3 . Proeveudtagning og al proevning foretages i naervaerelse af en repraesentant for kontrolorganet .  5.2.4 . Samtlige flasker fra partiet underkastes hydraulisk trykproevning som beskrevet i punkt 3.3 under tilstedevaerelse og overvaagning af en repraesentant for kontrolorganet .  5.3 . FRITAGELSE FOR EOEF-KONTROL  Al proevning og kontrol i henhold til punkt 5 af flasker , som indeholder mindre end 1 liter , udfoeres af fabrikanten paa eget ansvar . Fabrikanten stiller alle dokumenter samt proevnings - og kontrolrapporter til raadighed for kontrolorganet .  6 . MAERKER OG PAASKRIFTER  6.1 . Naar alle foreskrevne kontrolforanstaltninger er udfoert af kontrolorganet , og hvis resultaterne er tilfredsstillende , udsteder dette en attest med angivelse af den udfoerte kontrol .  6.2 . For saa vidt angaar flasker paa mindre end 6,5 liter maa maerker og paaskrifter vedroerende flaskernes konstruktion anbringes paa fodstykket ; paa oevrige flasker anbringes de paa den hvaelvede endebund eller en forstaerket del af flasken eller paa en maerkeplade . Visse af disse paaskrifter kan imidlertid anbringes i bunden ved dennes formning , forudsat at de ikke svaekker flaskens styrke .  6.3 . EOEF-GODKENDELSESMAERKE  Uanset forskrifterne i punkt 3 i bilag I til direktiv 76/767/EOEF anbringer fabrikanten EOEF-typegodkendelsesmaerket i foelgende raekkefoelge :   - et stiliseret bogstav " * " ,   - tallet 3 , som kendetegner dette direktiv ;   - det eller de store bogstaver , der kendetegner den medlemsstat , som har udstedt EOEF-typegodkendelsen , samt de to sidste cifre i godkendelsesaaret ;   - EOEF-typegodkendelsens kendingsnummer ( f.eks . * 3 D 79 45 ) .  6.4 . EOEF-KONTROLMAERKE  Uanset forskrifterne i punkt 3 i bilag II til direktiv 76/767/EOEF anbringer kontrolorganet EOEF-kontrolmaerket i denne raekkefoelge :   - lille bogstav " e " ;   - det eller de store bogstaver , der kendetegner den medlemsstat , hvor kontrollen har fundet sted , om fornoedent sammen med et eller to tal , som angiver en underopdeling af landet ;   - kontrolorganets maerke , som anbringes af den , der udfoerer kontrollen , eventuelt suppleret med dennes maerke ;   - en sekskant ;   - kontroldatoen : aar , maaned ( f.eks . e D 12 48 * 80/01 ) .  6.5 . PAASKRIFTER VEDROERENDE UDFOERELSEN  6.5.1 Med hensyn til staalet   - et tal , som angiver den vaerdi af R e udtrykt i N/mm2 , som beregningen er baseret paa ,   - symbolet N ( normaliseret flaske ) eller symbolet S  ( flaske , som har vaeret underkastet afspaendingsgloedning ) .  6.5.2 . Med hensyn til trykproevningen  Vaerdien af det hydrauliske tryk under proevningen , angivet i bar fulgt af symbolet " bar " .  6.5.3 . Med hensyn til flasketypen  Det mindste rumindhold udtrykt i liter , garanteret af flaskefabrikanten .  Dette rumindhold angives med én decimal og afrundes nedad .  6.5.4 . Med hensyn til oprindelsen  Det eller de store kendingsbogstav(er ) for oprindelseslandet efterfulgt af fabrikantens maerke og fabrikationsnummer .  6.6 . ANDRE PAASKRIFTER  Naar andre paaskrifter , som hverken vedroerer konstruktionen eller kontrollen hermed , kraeves efter national lovgivning , skal disse anbringes paa flaskerne i overensstemmelse med punkt 6.2 .  Tillaeg 1 : JFR . EFT  FORMFAKTOR C FOR HVAELVEDE ENDEBUNDE : JFR . EFT  Grafisk eksempel : JFR . EFT  Tillaeg 2 : JFR . EFT  Tillaeg 3 : JFR . EFT  Tillaeg 4 : JFR . EFT  Tillaeg 5 : JFR . EFT  BILAG II : JFR . EFT  TEKNISK BILAG TIL EOEF-TYPEGODKENDELSESATTESTEN  1 ) Resultaterne af EOEF-typeundersoegelsen med henblik paa EOEF-typegodkendelse  2 ) Angivelser vedroerende typens vigtigste karakteristika , navnlig :   - laengdesnit af den flasketype , der skal godkendes , med foelgende oplysninger :   - den nominelle yderdiameter D ;   - minimumstykkelsen af den cylindriske del a ;   - minimumstykkelsen af endebundene b ;   - svoebets minimums - og maksimumslaengde(r ) . L min , L max , i mm ;   - udvendig hoejde af den hvaelvede del af endebunden H ;   - rumindhold V min , V max , i l ;   - trykket P h ;   - fabrikantens navn/tegningsnummer og dato ;   - angivelse af flasketypen ;   - oplysninger vedroerende staalet i henhold til punkt 2.1 i bilag I .  BILAG III : JFR . EFT  KONTROLPROEVNING : JFR . EFT


title: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/13/EU af 22. maj 2012 om ret til information under straffesager

text:
               1.6.2012

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 142/1

         EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2012/13/EU
   af 22. maj 2012
   om ret til information under straffesager
   EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 82, stk. 2,
   under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
   efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
   under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
   efter høring af Regionsudvalget,
   efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Unionen har sat sig som mål at bevare og udbygge et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Ifølge formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Tammerfors den 15. og 16. oktober 1999, særlig punkt 33, bør princippet om gensidig anerkendelse af domme og andre afgørelser fra retsmyndigheder være hjørnestenen i det retlige samarbejde på både det civilretlige og det strafferetlige område inden for Unionen, eftersom øget gensidig anerkendelse og den nødvendige tilnærmelse af lovgivningen vil lette samarbejdet mellem kompetente myndigheder og den retlige beskyttelse af den enkeltes rettigheder.

               (2)

               Den 29. november 2000 vedtog Rådet i overensstemmelse med konklusionerne fra Tammerfors et program for foranstaltninger med henblik på gennemførelse af princippet om gensidig anerkendelse af afgørelser i straffesager (3). Det fastslås i indledningen til programmet, at gensidig anerkendelse »ikke kun [skal] gøre det muligt at styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne, men også beskyttelsen af personers rettigheder«.

               (3)

               Gennemførelsen af princippet om gensidig anerkendelse af afgørelser i straffesager forudsætter, at medlemsstaterne har tillid til hinandens strafferetlige systemer. Omfanget af den gensidige anerkendelse hænger snævert sammen med en række parametre, herunder mekanismerne for beskyttelse af mistænktes eller tiltaltes rettigheder og fælles minimumsstandarder, der er nødvendige for at lette anvendelsen af princippet om gensidig anerkendelse.

               (4)

               Gensidig anerkendelse af afgørelser i straffesager kan kun fungere effektivt, når der hersker tillid, således at ikke blot retsmyndighederne, men alle aktører i strafferetsprocessen, opfatter andre medlemsstaters retsmyndigheders afgørelser som svarende til deres egne, hvilket forudsætter ikke blot tillid til tilstrækkeligheden af andre medlemsstaters regler, men også tillid til, at disse regler anvendes korrekt.

               (5)

               Artikel 47 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (i det følgende benævnt »chartret«) og artikel 6 i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (i det følgende benævnt »EMRK«) fastlægger retten til en retfærdig rettergang. Artikel 48, stk. 2, i chartret sikrer respekten for retten til et forsvar.

               (6)

               Artikel 6 i chartret og artikel 5 i EMRK fastlægger retten til frihed og personlig sikkerhed. Enhver begrænsning af denne rettighed må ikke overskride, hvad der er tilladt i henhold til artikel 5 i EMRK, og som kan udledes af praksis ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.

               (7)

               Selv om medlemsstaterne er part i EMRK, har erfaringerne vist, at dette ikke altid i sig selv giver en tilstrækkelig grad af tillid til andre medlemsstaters strafferetssystemer.

               (8)

               Hvis den gensidige tillid skal styrkes, kræver det detaljerede regler om beskyttelse af de processuelle rettigheder og garantier, som følger af chartret og EMRK.

               (9)

               Artikel 82, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde giver mulighed for at fastsætte minimumsregler gældende i medlemsstaterne for at lette den gensidige anerkendelse af domme og retsafgørelser samt det politimæssige og retlige samarbejde i straffesager med en grænseoverskridende dimension. I nævnte artikel henvises til, at »enkeltpersoners rettigheder inden for strafferetsplejen« er et af de områder, hvor der kan fastsættes minimumsregler.

               (10)

               Fælles minimumsregler bør føre til øget tillid til alle medlemsstaternes strafferetssystemer, hvilket igen bør føre til et mere effektivt retsligt samarbejde i et klima af gensidig tillid. Sådanne fælles minimumsregler bør fastlægges for så vidt angår information under straffesager.

               (11)

               Den 30. november 2009 vedtog Rådet en resolution om en køreplan med henblik på at styrke den mistænktes eller tiltaltes proceduremæssige rettigheder i straffesager (4) (»køreplanen«). Køreplanen behandler de forskellige spørgsmål et ad gangen og indeholder en opfordring til, at der træffes foranstaltninger vedrørende retten til oversættelse og tolkning (foranstaltning A), retten til oplysninger om rettigheder og om tiltalen (foranstaltning B), retten til juridisk rådgivning og retshjælp (foranstaltning C), retten til kommunikation med pårørende, arbejdsgivere og konsulære myndigheder (foranstaltning D) og særlig beskyttelse af mistænkte eller tiltalte, som er sårbare (foranstaltning E). I køreplanen understreges det, at rækkefølgen af rettighederne kun er vejledende, hvilket indebærer, at den kan ændres under hensyn til prioriteringen. Det er hensigten, at køreplanen skal fungere som en helhed; først når alle komponenter er blevet gennemført, vil nyttevirkningen fuldt ud kunne mærkes.

               (12)

               Den 11. december 2009 udtrykte Det Europæiske Råd tilfredshed med køreplanen og gjorde den til en del af Stockholmprogrammet — Et åbent og sikkert Europa i borgernes tjeneste og til deres beskyttelse (5) (punkt 2.4). Det Europæiske Råd understregede køreplanens ikke-udtømmende karakter ved at opfordre Kommissionen til at undersøge yderligere elementer af mistænktes og tiltaltes proceduremæssige minimumsrettigheder samt til at vurdere, hvorvidt der er behov for at behandle andre emner, såsom princippet om uskyldsformodning, med henblik på at fremme et bedre samarbejde på dette område.

               (13)

               Den første foranstaltning, som blev vedtaget i henhold til køreplanen, foranstaltning A, var Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/64/EU af 20. oktober 2010 om retten til tolke- og oversætterbistand i straffesager (6).

               (14)

               Nærværende direktiv vedrører foranstaltning B i køreplanen. Med henblik på at fremme den gensidige tillid mellem medlemsstater opstiller det de fælles minimumsstandarder, der skal anvendes på den information om rettigheder og om tiltalen, der skal gives til personer, der er mistænkt eller tiltalt for at have begået en strafbar handling. Direktivet bygger på de rettigheder, der er fastlagt i chartret, særligt artikel 6, 47 og 48, og bygger derved på artikel 5 og 6 i EMRK, således som disse bestemmelser fortolkes af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol. I dette direktiv anvendes udtrykket »tiltale« for samme begreb som udtrykket »anklage«, der anvendes i artikel 6, stk. 1, i EMRK.

               (15)

               I sin meddelelse af 20. april 2010»Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed for EU's borgere — Handlingsplan om gennemførelse af Stockholmprogrammet«, tilkendegav Kommissionen, at den ville fremsætte et forslag om ret til oplysninger om rettigheder og om tiltalen i 2010.

               (16)

               Dette direktiv bør finde anvendelse på mistænkte og tiltalte personer uanset deres retlige status, statsborgerskab eller nationalitet.

               (17)

               I visse medlemsstater har andre myndigheder end en domstol med kompetence til afgørelse af straffesager kompetence til at pålægge sanktioner for relativt mindre alvorlige strafbare handlinger. Dette kan være tilfældet for f.eks. færdselsforseelser, som begås i stort omfang, og som konstateres efter færdselskontrol. I sådanne situationer ville det ikke være rimeligt at kræve, at den kompetente myndighed sikrer alle de rettigheder, der følger af dette direktiv. Hvis lovgivningen i en medlemsstat fastsætter, at en sådan myndighed kan pålægge sanktioner for mindre alvorlige strafbare handlinger, og der er ret til appel til eller mulighed for på anden vis at indbringe sagen for en domstol med kompetence til afgørelse af straffesager, bør dette direktiv derfor kun finde anvendelse på sager ved domstolen med kompetence til afgørelse af straffesager efter en sådan appel eller indbringelse.

               (18)

               Retten til at blive informeret om processuelle rettigheder, som kan udledes af retspraksis ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, bør udtrykkeligt fastsættes ved direktivet.

               (19)

               De kompetente myndigheder bør straks informere den mistænkte eller tiltalte om de rettigheder i den nationale lovgivning, der er væsentlige for at sikre en retfærdig behandling af sagen, enten mundtligt eller skriftligt, som fastsat i dette direktiv. For at åbne mulighed for en praktisk og effektiv udøvelse af disse rettigheder, bør disse informationer gives rettidigt under sagens behandling og senest inden politiets eller en anden kompetent myndigheds første officielle afhøring af den mistænkte eller tiltalte.

               (20)

               Dette direktiv fastsætter minimumsregler om mistænkte og tiltalte personers ret til information om deres rettigheder. Dette tilsidesætter ikke den information, der skal gives om andre processuelle rettigheder, som følger af chartret, EMRK, national lovgivning og gældende EU-lovgivning, således som disse er fortolket af de relevante domstole og retsinstanser. Når der er givet information om en bestemt rettighed, bør de kompetente myndigheder ikke være nødsaget til at gentage den, medmindre sagens nærmere omstændigheder eller de specifikke bestemmelser i den nationale lovgivning kræver det.

               (21)

               Henvisninger i dette direktiv til mistænkte eller tiltalte personer, der anholdes eller tilbageholdes, bør forstås som en henvisning til enhver situation, hvor mistænkte eller tiltalte personer under en straffesag frihedsberøves, jf. artikel 5, stk. 1, litra c), i EMRK som fortolket i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis.

               (22)

               Når en mistænkt eller tiltalt anholdes eller tilbageholdes, bør der informeres om de gældende processuelle rettigheder i en skriftlig meddelelse om rettigheder, der bør affattes på en letforståelig måde, for at bistå vedkommende med at forstå sine rettigheder. En sådan meddelelse om rettigheder bør straks udleveres til enhver anholdt person, der ved retshåndhævende myndigheders mellemkomst frihedsberøves i forbindelse med en straffesag. Den bør indeholde grundlæggende information om mulighederne for at anfægte anholdelsens lovlighed, opnå en prøvelse af tilbageholdelsen eller anmode om midlertidig løsladelse, hvis og i det omfang der findes en sådan ret i den nationale lovgivning. For at hjælpe medlemsstaterne med at formulere en sådan meddelelse om rettigheder indeholder bilag I en standardformulering. Denne standardformulering er vejledende og vil eventuelt blive revideret i forbindelse med Kommissionens rapport om gennemførelsen af dette direktiv og tillige, når alle foranstaltningerne i køreplanen er trådt i kraft. Meddelelsen om rettigheder kan omfatte andre relevante processuelle rettigheder, der gælder i medlemsstaterne.

               (23)

               De særlige vilkår og regler for den mistænkte eller tiltaltes ret til at få en anden person underrettet om anholdelsen eller tilbageholdelsen fastlægges af medlemsstaterne i deres nationale ret. Som anført i køreplanen bør udøvelsen af denne rettighed ikke berøre straffesagens behørige forløb.

               (24)

               Dette direktiv berører ikke bestemmelserne i national lovgivning om sikkerheden for personer i detentionsbygninger.

               (25)

               Når medlemsstaterne formidler information i medfør af dette direktiv, bør de sikre, at der om nødvendigt ydes mistænkte eller tiltalte oversættelses- eller tolkebistand til et sprog, vedkommende forstår, i overensstemmelse med de i direktiv 2010/64/EU anførte standarder.

               (26)

               Når mistænkte eller tiltalte personer gives information i henhold til dette direktiv, bør de kompetente myndigheder være særligt opmærksomme på personer, som ikke kan forstå indholdet eller betydningen af informationen, f.eks. på grund af deres unge alder eller deres mentale eller fysiske tilstand.

               (27)

               Personer, der tiltales for at have begået en strafbar handling, bør have al den information om tiltalen, der er nødvendig for, at de kan forberede deres forsvar, og til at sikre en retfærdig behandling af sagerne.

               (28)

               Informationen til mistænkte eller tiltalte om den strafbare handling, som udgør grundlaget for mistanken eller tiltalen, bør gives straks og senest inden dennes første officielle afhøring ved politiet eller en anden kompetent myndighed, og uden at det forringer forløbet af igangværende efterforskninger. Der bør i forhold til det stadium, straffesagen befinder sig på, gives en tilstrækkelig detaljeret beskrivelse af forholdene omkring den strafbare handling, som udgør grundlaget for mistanken eller tiltalen, herunder, for så vidt som disse forhold er kendt, tidspunktet på hvilket og stedet hvor den strafbare handling påstås at have fundet sted, og den mulige retlige klassificering af den påståede strafbare handling, når en sådan beskrivelse gives for at sikre en retfærdig behandling af sagen og muliggøre en effektiv udøvelse af retten til et forsvar.

               (29)

               Enhver ændring af enkeltheder i mistanken eller tiltalen i løbet af en straffesag, som substantielt påvirker mistænktes eller tiltaltes stilling, bør vedkommende underrettes om, såfremt dette er nødvendigt for at sikre en retfærdig behandling af sagen og i rette tid muliggøre en effektiv udøvelse af retten til et forsvar.

               (30)

               Dokumenter og, hvor det er relevant, fotografier og audio- og videooptagelser, der er afgørende for effektivt at kunne anfægte lovligheden i henhold til national lovgivning af mistænktes eller tiltaltes anholdelse eller tilbageholdelse, bør gøres tilgængelige for den mistænkte eller tiltalte eller for dennes advokat senest før det tidspunkt, hvor en kompetent retslig myndighed skal træffe afgørelse om anholdelsens eller tilbageholdelsens lovlighed, jf. artikel 5, stk. 4, i EMRK, og i tide til at muliggøre en effektiv udøvelse af retten til at anfægte lovligheden af anholdelsen eller tilbageholdelsen.

               (31)

               I dette direktivs forstand bør aktindsigt i materiale, som defineret i national ret, hvad enten disse er til fordel eller ulempe for den mistænkte eller tiltalte, og som de kompetente myndigheder i den specifikke straffesag har i deres besiddelse, omfatte aktindsigt i materiale som f.eks. dokumenter og, hvor det er relevant, fotografier og audio- og videooptagelser. Sådant materiale kan indgå i sagens akter eller på anden måde være i de kompetente myndigheders besiddelse på en passende måde i overensstemmelse med national lovgivning.

               (32)

               Aktindsigt i materiale, hvad enten dette er til fordel eller ulempe for den mistænkte eller tiltalte, og som er i de kompetente myndigheders besiddelse, jf. dette direktiv, kan i overensstemmelse med national lovgivning afslås, hvis denne aktindsigt kan medføre alvorlig trussel imod en anden persons liv eller grundlæggende rettigheder, eller hvis afslag på aktindsigt er strengt nødvendigt for at beskytte vigtige offentlige interesser. Ethvert afslag skal afvejes mod den mistænktes eller tiltaltes ret til et forsvar, idet der tages hensyn til de forskellige stadier i straffesagen. Begrænsninger i adgangen til aktindsigt bør fortolkes indskrænkende og i overensstemmelse med princippet om retten til en retfærdig rettergang, jf. EMRK, og som fortolket i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis.

               (33)

               Retten til aktindsigt i materiale i en sag bør ikke indskrænke bestemmelserne i national lovgivning om beskyttelse af beskyttede vidners personoplysninger og opholdssted.

               (34)

               Aktindsigt i materiale i sagen, som omhandlet i dette direktiv, bør være gratis, dog med forbehold af bestemmelser i national ret om betaling af gebyrer for dokumenter, der skal kopieres fra sagens akter, eller for omkostningerne ved forsendelse af materiale til den berørte eller vedkommendes advokat.

               (35)

               Når information udleveres i henhold til dette direktiv, bør de kompetente myndigheder notere dette i overensstemmelse med gældende procedurer for protokolførelse fastlagt i henhold til national ret, og de bør ikke være underlagt yderligere forpligtelser til at indføre nye mekanismer eller yderligere administrative byrder.

               (36)

               Den mistænkte eller tiltalte eller vedkommendes advokat bør have ret til i overensstemmelse med national ret at anfægte de kompetente myndigheders mulige undladelse af eller afslag på at fremlægge information eller videregive bestemt materiale i sagen i overensstemmelse med dette direktiv. Denne ret indebærer ikke en forpligtelse for medlemsstaterne til at sørge for en specifik appelprocedure, separat ordning eller klageprocedure, hvor en sådan undladelse eller et sådan afslag kan anfægtes.

               (37)

               Medlemsstaterne bør, uden at dette tilsidesætter retsvæsenets uafhængighed og forskellene i retssystemernes opbygning i Unionen, sikre eller arbejde for, at de relevante embedsfolk i medlemsstaterne får tilstrækkelig uddannelse vedrørende målene for dette direktiv.

               (38)

               Medlemsstaterne bør træffe alle de nødvendige foranstaltninger for at efterkomme dette direktiv. En praktisk og effektiv gennemførelse af visse af bestemmelserne, f.eks. pligten til at informere den mistænkte eller tiltalte om vedkommendes rettigheder i et enkelt og letforståeligt sprog, kan opnås med forskellige midler, herunder ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger såsom passende uddannelse af de kompetente myndigheder eller ved en meddelelse om rettigheder i et enkelt og ikke-teknisk sprog, så den let kan forstås af en lægmand uden kendskab til strafferetspleje.

               (39)

               Retten til skriftlig information om rettigheder i forbindelse med anholdelse, der fastsættes i dette direktiv, bør finde tilsvarende anvendelse på personer, der anholdes med henblik på fuldbyrdelse af en europæisk arrestordre, jf. Rådets rammeafgørelse 2002/584/RIA af 13. juni 2002 om den europæiske arrestordre og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne (7). For at hjælpe medlemsstaterne med at formulere en meddelelse om rettigheder for sådanne personer indeholder bilag II en standardformulering. Denne standardformulering er vejledende og vil eventuelt blive revideret i forbindelse med Kommissionens rapport om gennemførelsen af dette direktiv og tillige, når alle foranstaltningerne i køreplanen er trådt i kraft.

               (40)

               Dette direktiv fastsætter minimumsregler. Medlemsstaterne kan udvide rettighederne i dette direktiv for at give et højere beskyttelsesniveau også i situationer, der ikke udtrykkeligt omhandles i dette direktiv. Beskyttelsesniveauet bør aldrig komme under de standarder, der er fastsat i EMRK som fortolket i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis.

               (41)

               Dette direktiv overholder de grundlæggende rettigheder og de principper, der er anerkendt i chartret. Dette direktiv tilsigter navnlig at fremme retten til frihed, retten til en retfærdig rettergang og retten til et forsvar. Det bør gennemføres i overensstemmelse hermed.

               (42)

               Bestemmelserne i dette direktiv, som svarer til de rettigheder, der garanteres ved EMRK, bør fortolkes og gennemføres i overensstemmelse med disse rettigheder som fortolket i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis.

               (43)

               Målet for dette direktiv, nemlig at fastsætte fælles minimumsstandarder vedrørende ret til information i straffesager, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne alene, hverken på nationalt, regionalt eller lokalt plan, og kan derfor på grund af sit omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

               (44)

               I medfør af artikel 3 i protokol (nr. 21) om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, har Det Forenede Kongerige og Irland meddelt, at de ønsker at deltage i vedtagelsen og anvendelsen af dette direktiv.

               (45)

               I medfør af artikel 1 og 2 i protokol (nr. 22) om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af dette direktiv, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark —

         VEDTAGET DETTE DIREKTIV:
   Artikel 1
   Genstand
   Dette direktiv fastsætter regler om retten til information for mistænkte og tiltalte personer vedrørende deres rettigheder i straffesager og tiltalen mod dem. Direktivet fastsætter også regler om retten til information for personer i sager vedrørende fuldbyrdelse af en europæisk arrestordre vedrørende deres rettigheder.
   Artikel 2
   Anvendelsesområde
   1.   Direktivet finder anvendelse fra det tidspunkt, hvor en person af de kompetente myndigheder i en medlemsstat bliver gjort opmærksom på, at vedkommende er mistænkt eller tiltalt for at have begået en strafbar handling, indtil sagen afsluttes, dvs. indtil spørgsmålet om, hvorvidt den mistænkte eller tiltalte har begået den strafbare handling, er afgjort endeligt, herunder efter omstændighederne indtil der er idømt straf, og en eventuel appelsag er afgjort.
   2.   Hvis lovgivningen i en medlemsstat fastsætter, at andre myndigheder end en domstol med kompetence til afgørelse af straffesager kan pålægge sanktioner for mindre alvorlige strafbare handlinger, og pålægningen af sanktioner kan appelleres til en sådan domstol, finder dette direktiv kun anvendelse på retssager ved den pågældende domstol efter en sådan appel.
   Artikel 3
   Retten til information om rettigheder
   1.   Medlemsstaterne sikrer, at mistænkte eller tiltalte personer straks informeres om mindst følgende processuelle rettigheder, således som de finder anvendelse i henhold til den nationale lovgivning, med henblik på at muliggøre en effektiv udøvelse heraf:

               a)

               retten til at få adgang til en advokat

               b)

               eventuelle rettigheder til gratis retshjælp og betingelserne for at få sådan retshjælp

               c)

               retten til at blive informeret om tiltalen, jf. artikel 6

               d)

               retten til tolkning og oversættelse

               e)

               retten til ikke at udtale sig.

         2.   Medlemsstaterne sikrer, at informationerne, som de giver efter stk. 1, gives mundtligt eller skriftligt i et enkelt og letforståeligt sprog, og at der tages hensyn til sårbare mistænkte eller sårbare tiltalte personers særlige behov.
   Artikel 4
   Meddelelse om rettigheder i forbindelse med anholdelse
   1.   Medlemsstaterne sikrer, at en mistænkt eller tiltalt person, der anholdes eller tilbageholdes, straks modtager en skriftlig meddelelse om rettigheder. Den pågældende skal have lejlighed til at læse meddelelsen om rettigheder og skal have lov til at beholde den hos sig i al den tid, vedkommende er frihedsberøvet.
   2.   Ud over de informationer, der er anført i artikel 3, indeholder den i denne artikels stk. 1 nævnte meddelelse om rettigheder information om følgende rettigheder, således som de finder anvendelse i henhold til national lovgivning:

               a)

               retten til aktindsigt i materiale i sagen

               b)

               retten til, at konsulære myndigheder og én person underrettes

               c)

               retten til at få adgang til akut lægehjælp, og

               d)

               det maksimale antal timer eller dage, den pågældende vil kunne være frihedsberøvet, inden vedkommende stilles for en retslig myndighed.

         3.   Meddelelsen om rettigheder indeholder også grundlæggende information om enhver mulighed for i henhold til national lovgivning at anfægte anholdelsens lovlighed, opnå en prøvelse af tilbageholdelsen eller anmode om midlertidig løsladelse.
   4.   Meddelelsen om rettigheder skal affattes i et enkelt og letforståeligt sprog. En vejledende standardformulering til en meddelelse om rettigheder findes i bilag I.
   5.   Medlemsstaterne sikrer, at den mistænkte eller tiltalte modtager meddelelsen om rettigheder skriftligt på et sprog, vedkommende forstår. Hvis meddelelsen om rettigheder ikke foreligger på det relevante sprog, skal den mistænkte eller tiltalte informeres om sine rettigheder mundtligt på et sprog, vedkommende forstår. I så faldt skal den pågældende have udleveret en meddelelse om rettigheder på et sprog, vedkommende forstår, uden unødigt ophold.
   Artikel 5
   Meddelelse om rettigheder under sager angående en europæisk arrestordre
   1.   Medlemsstaterne sikrer, at enhver, der anholdes med henblik på fuldbyrdelse af en europæisk arrestordre, straks modtager en passende meddelelse om rettigheder indeholdende information om den pågældendes rettigheder i henhold til national lovgivning om gennemførelse af rammeafgørelse 2002/584/RIA i den fuldbyrdende medlemsstat.
   2.   Meddelelsen om rettigheder affattes i et enkelt og letforståeligt sprog. En vejledende standardformulering til en sådan meddelelse om rettigheder findes i bilag II.
   Artikel 6
   Retten til information om tiltalen
   1.   Medlemsstaterne sikrer, at en mistænkt eller tiltalt modtager information om den strafbare handling, som udgør grundlaget for mistanken eller tiltalen. Denne information gives straks og i en tilstrækkelig detaljeret form til at sikre en retfærdig behandling af sagen og en effektiv udøvelse af retten til et forsvar.
   2.   Medlemsstaterne sikrer, at mistænkte eller tiltalte personer, der anholdes eller tilbageholdes, informeres om grundene til anholdelsen eller tilbageholdelsen, herunder om den strafbare handling, som vedkommende mistænkes eller tiltales for at have begået.
   3.   Medlemsstaterne sikrer, at der, senest når grundlaget for tiltalen forelægges for en domstol, gives detaljeret information om tiltalen, herunder den strafbare handlings art og den juridiske kvalificering af den, og om karakteren af den mistænkte eller tiltalte persons påståede deltagelse i udøvelsen af denne strafbare handling.
   4.   Medlemsstaterne sikrer, at en mistænkt eller tiltalt straks informeres om enhver ændring i de oplysninger, der gives i medfør af denne artikel, hvis dette er nødvendigt for at sikre en retfærdig behandling af sagen.
   Artikel 7
   Adgang til aktindsigt i materiale i sagen
   1.   Når en person anholdes og tilbageholdes på et hvilket som helst stadium af straffesagen, sikrer medlemsstaterne, at dokumenter vedrørende den konkrete sag, som de kompetente myndigheder er i besiddelse af, og som er væsentlige for, at lovligheden af anholdelsen eller tilbageholdelsen effektivt kan anfægtes i overensstemmelse med den nationale lovgivning, stilles til rådighed for anholdte personer eller deres advokater.
   2.   Medlemsstaterne sikrer, at der gives mistænkte eller tiltalte eller deres advokat adgang til aktindsigt i mindst alt materiale, som de kompetente myndigheder er i besiddelse af, hvad enten dette er til fordel eller ulempe for den mistænkte eller tiltalte, med henblik på at sikre en retfærdig behandling af sagen og på forberedelse af forsvaret.
   3.   Med forbehold af stk. 1 skal aktindsigt i det i stk. 2 nævnte materiale gives i tide til, at det reelt bliver muligt at udøve retten til et forsvar, og senest, når grundlaget for tiltalen forelægges for en domstol til bedømmelse. Kommer de kompetente myndigheder i besiddelse af yderligere materiale, gives der aktindsigt heri i tide til, at materialet kan tages i betragtning.
   4.   Som undtagelse fra stk. 2 og 3 kan aktindsigt i bestemt materiale, forudsat at dette ikke hindrer retten til en retfærdig rettergang, afslås, hvis sådan aktindsigt kunne medføre en alvorlig trussel imod en anden persons liv eller grundlæggende rettigheder, eller hvis et sådant afslag er strengt nødvendigt for at beskytte en vigtig offentlig interesse, f.eks. såfremt aktindsigten kunne hindre en igangværende efterforskning eller være til alvorlig skade for den nationale sikkerhed i den medlemsstat, hvor straffesagen indledes. Medlemsstaterne sikrer, at afgørelsen om at afslå aktindsigt i bestemt materiale i medfør af dette stykke i overensstemmelse med procedurerne i national lovgivning træffes af en retslig myndighed eller i det mindste kan prøves ved en domstol.
   5.   Aktindsigt som omhandlet i denne artikel gives gratis.
   Artikel 8
   Kontrol og retsmidler
   1.   Medlemsstaterne sikrer, at der føres protokol over informationer, der gives den mistænkte eller tiltalte i overensstemmelse med artikel 3-6, efter proceduren for protokolførelse fastlagt i den pågældende medlemsstats lovgivning.
   2.   Medlemsstaterne sikrer, at mistænkte eller tiltalte eller dennes advokat har ret til i overensstemmelse med procedurerne i den nationale lovgivning at anfægte de kompetente myndigheders mulige undladelse af eller afslag på at fremlægge information i overensstemmelse med dette direktiv.
   Artikel 9
   Uddannelse
   Med forbehold af retsvæsenets uafhængighed og forskelle i opbygningen af retssystemerne i Unionen anmoder medlemsstaterne de ansvarlige for uddannelse af dommere, anklagere, politi og andet af retsvæsenets personale, der er involveret i straffesager, om at tilbyde passende uddannelse vedrørende målene for dette direktiv.
   Artikel 10
   Opretholdelse af standarderne
   Intet i dette direktiv kan fortolkes som en begrænsning eller fravigelse af rettigheder eller proceduremæssige garantier, som er sikret i henhold til chartret, EMRK og andre relevante folkeretlige regler eller lovgivningen i en medlemsstat, og som yder et højere beskyttelsesniveau.
   Artikel 11
   Gennemførelse
   1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 2. juni 2014.
   2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til disse love og bestemmelser.
   3.   Disse foranstaltninger skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
   Artikel 12
   Rapportering
   Kommissionen aflægger senest den 2. juni 2015 rapport til Europa-Parlamentet og Rådet med en vurdering af, i hvilket omfang medlemsstaterne har truffet de nødvendige foranstaltninger til at opfylde dette direktiv, om nødvendigt ledsaget af lovgivningsforslag.
   Artikel 13
   Ikrafttræden
   Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
   Artikel 14
   Adressater
   Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.

      Udfærdiget i Strasbourg, den 22. maj 2012.

            På Europa-Parlamentets vegne

         M. SCHULZ

            Formand

            På Rådets vegne

         N. WAMMEN

            Formand

      (1)  EUT C 54 af 19.2.2011, s. 48.

      (2)  Europa-Parlamentets holdning af 13.12.2011 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 26.4.2012.

      (3)  EFT C 12 af 15.1.2001, s. 10.

      (4)  EUT C 295 af 4.12.2009, s. 1.

      (5)  EUT C 115 af 4.5.2010, s. 1.

      (6)  EUT L 280 af 26.10.2010, s. 1.

      (7)  EFT L 190 af 18.7.2002, s. 1.

      BILAG I

         Vejledende standardformulering til meddelelsen om rettigheder

      Formålet med denne standardformulering er at vejlede nationale myndigheder i formuleringen af en sådan meddelelse om rettigheder på nationalt plan. Medlemsstaterne er ikke forpligtede til at anvende denne standardformulering. Når de udarbejder meddelelsen om rettigheder, kan medlemsstaterne ændre denne standardformulering for at tilpasse den til nationale regler og tilføje yderligere nyttig information. Medlemsstatens meddelelse om rettigheder skal udleveres ved anholdelse eller tilbageholdelse. Dette forhindrer dog ikke medlemsstaterne i at give mistænkte og tiltalte personer skriftlig information i andre situationer under en straffesag.

      A.   RET TIL AT FÅ ADVOKATBISTAND/RETSHJÆLP
      Du har ret til at tale fortroligt med en advokat. En advokat er uafhængig af politiet. Spørg politiet, hvis du har brug for hjælp med at få kontakt med en advokat; politiet skal hjælpe dig. I visse tilfælde kan bistanden være gratis. Bed politiet om flere informationer.
      B.   INFORMATION OM TILTALEN
      Du har ret til at få at vide, hvorfor du er blevet anholdt eller tilbageholdt, og hvad du mistænkes for at have gjort.
      C.   TOLKNING OG OVERSÆTTELSE
      Hvis du ikke taler eller forstår det sprog, som politiet eller andre kompetente myndigheder taler, har du ret til gratis tolkebistand. Tolken kan hjælpe dig, når du skal tale med din advokat, og tolken har tavshedspligt om indholdet af samtalen. Du har ret til at få en oversættelse af i det mindste relevante passager af væsentlige dokumenter, herunder alle kendelser afsagt af en dommer, der giver tilladelse til din anholdelse eller varetægtsfængsling, af alle anklager eller anklageskrifter og af alle domme. Du kan under visse omstændigheder få en mundtlig oversættelse eller et mundtligt sammendrag.
      D.   RET TIL IKKE AT UDTALE SIG
      Når du bliver udspurgt af politiet eller andre kompetente myndigheder, er du ikke forpligtet til at besvare spørgsmål om den påståede strafbare handling. Din advokat kan hjælpe dig med at træffe afgørelse herom.
      E.   AKTINDSIGT
      Når du bliver anholdt og tilbageholdt, har du (eller din advokat) ret til aktindsigt i væsentlige dokumenter, som du skal bruge for at anfægte anholdelsen eller tilbageholdelsen. Hvis din sag går til en domstol, har du (eller din advokat) ret til aktindsigt i materiale for eller imod dig i sagen.
      F.   UNDERRETNING AF ANDRE OM DIN TILBAGEHOLDELSE/UNDERRETNING AF DIT HJEMLANDS KONSULAT ELLER AMBASSADE
      Når du bliver anholdt eller tilbageholdt, bør du oplyse politiet om, hvorvidt du ønsker, at nogen underrettes om din tilbageholdelse, f.eks. et familiemedlem eller din arbejdsgiver. I visse tilfælde kan retten til at informere en anden person om din tilbageholdelse være midlertidigt begrænset. I så fald informerer politiet dig herom.
      Hvis du er udlænding, oplys da politiet om, hvorvidt du ønsker, at dit hjemlands konsulære myndighed eller ambassade underrettes om din tilbageholdelse. Oplys venligst også politiet om, hvorvidt du ønsker at kontakte en repræsentant for dit hjemlands konsulære myndighed eller ambassade.
      G.   AKUT LÆGEHJÆLP
      Når du bliver anholdt eller tilbageholdt, har du ret til akut lægehjælp. Fortæl venligst politiet, hvis du har behov for sådan hjælp.
      H.   HVOR LÆNGE KAN DU FRIHEDSBERØVES?
      Når du bliver anholdt, kan du frihedsberøves eller tilbageholdes i højst … [det relevante antal timer/dage indsættes]. Ved afslutningen af dette tidsrum skal du enten løslades eller høres af en dommer, der beslutter, om du fortsat skal tilbageholdes. Bed din advokat eller dommeren om informationer om muligheden for at anfægte anholdelsen, opnå en prøvelse af tilbageholdelsen eller anmode om midlertidig løsladelse.

      BILAG II

         Vejledende standardformulering til meddelelsen om rettigheder for personer, der anholdes på grundlag af en europæisk arrestordre

      Formålet med denne standardformulering er at vejlede nationale myndigheder i formuleringen af en sådan meddelelse om rettigheder på nationalt plan. Medlemsstaterne er ikke forpligtede til at anvende denne standardformulering. Når de udarbejder meddelelsen om rettigheder, kan medlemsstaterne ændre denne standardformulering for at tilpasse den til deres nationale regler og tilføje yderligere nyttig information.

      A.   INFORMATION OM DEN EUROPÆISKE ARRESTORDRE
      Du har ret til at blive informeret om indholdet af den europæiske arrestordre, på grundlag af hvilken du er blevet anholdt.
      B.   ADVOKATBISTAND
      Du har ret til at tale fortroligt med en advokat. En advokat er uafhængig af politiet. Spørg politiet, hvis du har brug for hjælp med at få kontakt med en advokat; politiet skal hjælpe dig. I visse tilfælde kan bistanden være gratis. Bed politiet om flere informationer.
      C.   TOLKNING OG OVERSÆTTELSE
      Hvis du ikke taler eller forstår det sprog, som politiet eller andre kompetente myndigheder taler, har du ret til gratis tolkebistand. Tolken kan hjælpe dig, når du skal tale med din advokat, og tolken har tavshedspligt om indholdet af samtalen. Du har ret til at få en oversættelse af den europæiske arrestordre på et sprog, du forstår. Du kan under visse omstændigheder få en mundtlig oversættelse eller et mundtligt sammendrag.
      D.   MULIGHED FOR SAMTYKKE
      Du kan samtykke i eller afvise at blive overgivet til den stat, der eftersøger dig. Dit samtykke vil indebære, at sagen kan behandles hurtigere. [Mulig tilføjelse i visse medlemsstater: Det kan være vanskeligt eller ligefrem umuligt at ændre denne beslutning senere.] Anmod myndighederne eller din advokat om flere informationer.
      E.   HØRING
      Hvis du ikke samtykker i din overgivelse, har du ret til at blive hørt af en retslig myndighed.