Avis juridique important

|

31991L0663

Kommissionens direktiv 91/663/EØF af 10. december 1991 om tilpasning af direktiv 76/756/EØF om montering af lygter og lyssignaler på motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil til den tekniske udvikling

EF-Tidende nr. L 366 af 31/12/1991 s. 0017 - 0054 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 21 s. 0211  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 21 s. 0211

KOMMISSIONENS DIREKTIVaf 10. december 1991om tilpasning  af direktiv 76/756/EOEF om montering af lygter og lyssignaler paa motordrevne koeretoejer og  paahaengskoeretoejer dertil til den tekniske udvikling(91/663/EOEF)KOMMISSIONEN FOR DE  EUROPAEISKEFAELLESSKABER HAR -under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske  OEkonomiske Faellesskab, navnlig artikel 100A, under henvisning til Raadets direktiv 70/156/EOEF af 6. februar 1970 om tilnaermelse af  medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne koeretoejer og paahaengskoeretoejer dertil (1),  senest aendret ved direktiv 87/403/EOEF af 25. juni 1987 (2), navnlig artikel 11, under henvisning til Raadets direktiv 76/756/EOEF af 27. juli 1976 om montering af lygter og  lyssignaler paa motordrevne koeretoejer og paahaengskoeretoejer dertil (3), senest aendret ved direktiv  80/233/EOEF af 21. november 1979 (4), 82/244/EOEF af 17. marts 1982 (5), 83/276/EOEF af 26. maj 1983  (6), 84/8/EOEF af 14. december 1983 (7) og 89/278/EOEF af 28. marts 1989 (8), ogud fra foelgende  betragtninger: Disse direktiver maa sammenarbejdes af hensyn til klarheden; paa baggrund af de tekniske fremskridt kan der nu indfoeres yderligere aendringer, idet forlygterne  kun maa vaere hvide, sidemarkeringslygter til bestemte koeretoejer vil blive angivet, og kravene til  lygter paa bevaegelige komponenter og andre detaljerede regler kan klarlaegges; de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for  Tilpasning af Direktiverne om Fjernelse af Tekniske Handelshindringer i motorkoeretoejssektoren til  den tekniske udvikling -UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV: Artikel 1Direktiv 76/756/EOEF aendres saaledes: 1.  Artiklerne affattes som foelgende artikler i dette direktiv. 2.  Bilagene affattes som bilagene til dette direktiv. Artikel 2Ved »koeretoej« forstaas i dette direktiv et koeretoej, som omfattes af Raadets direktiv  70/156/EOEF. Artikel 31.  Fra den 1. januar 1993 kan medlemsstaterne ikke- afslaa EOEF-typegodkendelse eller  udstedelse af det i direktiv 70/156/EOEF, artikel 10, stk. 1, sidste led, omtalte dokument eller  national typegodkendelse af en koeretoejstype, eller- forbyde ibrugtagning af koeretoejeraf grunde,  som staar i forbindelse med montering af lygter og lyssignaler paa den paagaeldende koeretoejstype eller  de paagaeldende koeretoejer, hvis lygterne og lyssignalerne er monteret i overensstemmelse med dette  direktivs forskrifter. 2.  Fra den 1. oktober 1993- udsteder medlemsstaterne ikke laengere det i direktiv 70/156/EOEF,  artikel 10, stk. 1, sidste led, omtalte dokument- kan medlemsstaterne afslaa national  typegodkendelsefor koeretoejstyper, hvis lygter og lyssignaler ikke er monteret i overensstemmelse  med dette direktivs forskrifter. 3.  Fra den 1. oktober 1994 forbyder medlemsstaterne ibrugtagning af koeretoejer, hvis lygter og  lyssignaler ikke er monteret i overensstemmelse med dette direktivs forskrifter. Artikel 4Medlemsstaterne, som har udstedt EOEF-typegodkendelse, sikrer sig, at de bliver  underrettet om alle aendringer af de i bilag I, punkt 1.1, omtalte dele eller egenskaber.  Medlemsstaternes kompetente myndigheder afgoer, om der i saa fald skal foretages yderligere  afproevninger af den aendrede koeretoejstype og udfaerdiges en ny rapport. Viser saadanne afproevninger,  at dette direktivs forskrifter ikke er opfyldt, godkendes aendringen ikke. Artikel 5AEndringer, som kraeves for at tilpasse dette direktivs bilag til den tekniske udvikling,  vedtages efter proceduren i direktiv 70/156/EOEF, artikel 13. Artikel 61.  Medlemsstaterne saetter de noedvendige love og administrative bestemmelser i kraft  for at efterkomme dette direktiv senest den 1. januar 1993 og underretter straks Kommissionen  herom. 2.  Naar medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, henvises der deri til dette direktiv, eller de  ledsages ved  offentliggoerelsen af en saadan henvisning. De naermere regler for denne henvisning  fastsaettes af medlemsstaterne. 3.  Medlemsstaterne soerger for, at indholdet af de vigtigste nationale lovbestemmelser, som de  vedtager paa dette direktivs omraade, meddeles til Kommissionen. Artikel 7Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Udfaerdiget i Bruxelles, den 10. december 1991. Paa Kommissionens vegneMartin BANGEMANNNaestformand(1) EFT nr. L 42 af 23. 2.  1970, s. 1. (2) EFT nr. L 220 af 8. 8. 1987, s. 44. (3) EFT nr. L 262 af 27. 9. 1976, s. 1. (4) EFT nr. L 51 af 25. 2. 1980, s. 8. (5) EFT nr. L 109 af 22. 4. 1982, s. 31. (6) EFT nr. L 151 af 9. 6. 1983, s. 47. (7) EFT nr. L 9 af 12. 1. 1984, s. 24. (8) EFT nr. L 109 af 20. 4. 1989, s. 38.  BILAG I MONTERING AF LYGTER OG LYSSIGNALER 1. DEFINITIONERI dette direktiv forstaas ved1.1. »Koeretoejstype, for saa vidt angaar montering af lygter og lyssignaler«: koeretoejer, der ikke adskiller sig fra hinanden paa de i punkt 1.1.1 til 1.1.4 naevnte vaesentlige  omraader; foelgende betragtes ikke som »andre koeretoejstyper«: koeretoejer, der adskiller sig fra hinanden paa de  i punkt 1.1.1 til 1.1.4 naevnte omraader, uden at dette medfoerer aendringer af de for den paagaeldende  koeretoejstype foreskrevne lygters art, antal, placering, geometriske synlighed og naerlysfald, samt  koeretoejer med eller uden tilladte ekstralygter1.1.1. koeretoejets ydre dimensioner og form1.1.2. lygternes/lyssignalernes antal og placering1.1.3. lygteindstillingssystem1.1.4. affjedringssystem. 1.2. »Tvaerplan«: et lodret plan vinkelret paa koeretoejets midterplan i laengderetningen. 1.3. »Ulastet koeretoej«: et koeretoej i koereklar stand efter definitionen i direktiv 70/156/EOEF, bilag I, model til  oplysningsskema, punkt 2.6, men uden foerer. 1.4. »Lastet koeretoej«: et koeretoej lastet til den af fabrikanten angivne tekniske tilladte totalmasse og denne masses  ligeledes af fabrikanten angivne fordeling paa akslerne efter den i tillaeg 1 beskrevne metode. 1.5. »Anordning«: et element eller kompleks af elementer, som skal udfoere en eller flere funktioner. 1.6. »Lyskilde, for saa vidt angaar gloedelamper«: selve gloedetraaden (er en lygte forsynet med flere gloedetraade, udgoer hver af disse en lyskilde). 1.7. »Lygte«: en anordning, der skal oplyse vejbanen eller afgive et lyssignal; ogsaa nummerpladelygter og  refleksordninger betragtes som lygter. 1.7.1. »Tilsvarende lygter«: lygter, der har samme funktion og er tilladt i det land, hvor koeretoejet er indregistreret; saadanne  lygter kan have andre egenskaber end de lygter, der ved godkendelsen er paamonteret koeretoejet,  forudsat de opfylder kravene i dette bilag. 1.7.2. »Enkeltlygte«: en del af en anordning, som udfoerer en enkelt belysnings- eller signaleringsfunktion. 1.7.3. »Uafhaengige lygter« (¹): anordninger med saerskilt lysflade, saerskilt lyskilde og saerskilt lygtehus. (;) I forbindelse med nummerpladelygter og retningsviserblinklygter (kategori 5) erstattes  »lysflade«, saafremt en saadan ikke findes, af »lysemitterende flade«. 1.7.4. »Sammenbyggede lygter« (¹): anordninger med saerskilt lysflade og saerskilt lyskilde, men faelles lygtehus. 1.7.5. »Kombinerede lygter« (¹): anordninger med saerskilt lysflade, men faelles lyskilde og faelles lygtehus. 1.7.6. »Lygter, som er indbygget i hinanden« (¹): anordninger med saerskilte lyskilder eller med en faelles lyskilde, hvis funktionsbetingelser er  forskellige (f.eks. optiske, mekaniske eller elektriske forskelle), helt eller delvis faelles  lysflader og faelles lygtehus. 1.7.7. »Lygte, som kan skjules«: en lygte, der kan skjules helt eller delvis, naar den ikke er i brug. Dette kan ske ved hjaelp af et  bevaegeligt daeksel, ved aendring af lygtens stilling eller paa andre maader. Betegnelsen »indtraekkelig«  benyttes mere specielt om en lygte, som aendrer stilling ved at blive trukket ind i karrosseriet. 1.7.8. »Fjernlyslygte«: en lygte, der belyser en laengere vejstraekning foran koeretoejet. 1.7.9. »Naerlyslygte«: en lygte, der belyser vejstraekningen foran koeretoejet uden at blaende eller genere modgaaende bilister  eller trafikanter unoedigt. 1.7.10. »Taageforlygte«: en lygte, der skal forbedre belysningen af vejen i taage, snevejr og regnvejr eller i tilfaelde af  stoevskyer. 1.7.11. »Baklygte«: en lygte, der skal belyse vejstraekningen bag koeretoejet og advare andre trafikanter om, at koeretoejet  bakker eller skal til at bakke. 1.7.12. »Retningsviserblinklygte«: en lygte, som skal advare andre trafikanter om, at foereren har til hensigt at skifte retning til  hoejre eller venstre. 1.7.13. »Havariblink«: alle koeretoejets retningsviserblinklygter i samtidig funktion for at henlede andre trafikanters  opmaerksomhed paa, at koeretoejet udgoer en midlertidig fare. 1.7.14. »Stoplygte«: en lygte, som skal advare trafikanter bag koeretoejet om, at dets foerer benytter driftsbremsen. 1.7.15. »Nummerpladelygte«: en anordning, der skal belyse den bagerste nummerplades anbringelsessted; den kan bestaa af  forskellige optiske elementer. 1.7.16. »Fremdadrettet positionslygte«: en lygte, der skal angive koeretoejets tilstedevaerelse og dets bredde set forfra. 1.7.17. »Bagudrettet positionslygte«: en lygte, der skal angive koeretoejets tilstedevaerelse og dets bredde set bagfra. 1.7.18. »Taagebaglygte«: en lygte, der skal goere koeretoejet mere synligt bagfra i taet taage. (;) I forbindelse med nummerpladelygter og retningsviserblinklygter (kategori 5) erstattes  »lysflade«, saafremt en saadan ikke findes, af »lysemitterende flade«. 1.7.19. »Parkeringslygte«: en lygte, der skal goere opmaerksom paa et parkeret koeretoej i bebygget omraade. Den erstatter under  disse omstaendigheder de fremad- og bagudrettede positionslygter. 1.7.20. »Markeringslygte«: en lygte, som er anbragt paa koeretoejets yderkant saa naer dets overkant som muligt for at angive  koeretoejets totalbredde. For visse koeretoejer og paahaengskoeretoejer skal den sammen med de fremad- og  bagudrettede positionslygter goere opmaerksom paa koeretoejets stoerrelse. 1.7.21. »Sidemarkeringslygte«: en lygte, der skal goere opmaerksom paa koeretoejets tilstedevaerelse set fra siden. 1.7.22. »Refleksanordning«: en anordning, der skal angive et koeretoejs tilstedevaerelse ved at tilbagekaste lyset fra en  lyskilde, som ikke er forbundet med koeretoejet, men befinder sig i naerheden af iagttageren. I dette direktiv betragtes foelgende ikke som refleksanordninger: - refleksnummerplader- de i ADR (den europaeiske konvention om international transport af farligt  gods ad vej) naevnte refleksskilte- andre refleksplader og refleksskilte, som ifoelge  medlemsstaternes forskrifter skal benyttes i forbindelse med bestemte koeretoejsklasser eller  bestemte former for virksomhed. 1.8. »Lysemitterende flade«: hele den udvendige overflade af det gennemskinnelige materiale, som er med til at give lyset dets  saerlige fotometriske og kolorimetriske egenskaber, eller en del af dem; hvis kun en del af den  udvendige overflade udsender lys, angives den lysemitterende flade i tvivlstilfaelde af de  kompetente myndigheder i samraad med koeretoejets og/eller komponentens fabrikant. 1.9. »Lysflade«1.9.1. »Lygtens lysflade« (punkt 1.7.8 til 1.7.11): hele reflektoraabningens projektion vinkelret paa et tvaerplan. Har lygten ingen reflektor, benyttes  definitionen i punkt 1.9.2. Daekker lygtens lysemitterende flade kun en del af hele  reflektoraabningen, tages kun denne dels projektion i betragtning. Naerlyslygters lysflade begraenses af afskaeringens synlige spor over lygtelasset. Kan reflektor og  lygteglas indstilles i forhold til hinanden, benyttes midterindstillingen. 1.9.2. »Lyssignalers, dog ikke refleksanordningers, lysflade« (punkt 1.7.12 til 1.7.21): lygtens projektion vinkelret paa et plan, som staar lodret paa dens referenceakse og beroerer dens  udvendige lysemitterende flade, saaledes at skaermkanterne i dette plan afgraenser projektionen og  nedsaetter den samlede lysintensitet i referenceaksens retning til 98 %. Til bestemmelse af lysfladens graenser foroven, forneden og til siden benyttes kun skaerme med  vandrette eller lodrette kanter. 1.9.3. »Refleksanordningers lysflade« (punkt 1.7.22): refleksanordningens lysflade i et plan lodret paa referenceaksen og afgraenset af planer, som beroerer  yderkanterne paa refleksanordningens lysafgivende flade parallelt med denne akse. Til bestemmelse af  lysfladens graenser forneden, foroven og til siden benyttes kun lodrette og vandrette planer. 1.10. »Synlig overflade«: i en bestemt iagttagelsesretning, lysfladen projektion vinkelret paa et plan, der ligger lodret paa  iaggtagelsesretningen (se tegningen i bilag 2) og tangerer lygteglassets yderste punkt. 1.11. »Referenceakse«: lyssignalets saeregne akse, der bestemmes af fabrikanten og benyttes som retningsreference (H = 0o,  V = 0o) for fotometriske maalinger og lygtens montering paa koeretoejet. 1.12. »Referencecentrum«: skaeringspunktet mellem referenceaksen og den lysemitterende flade; referencecentret angives af  lygtefabrikanten. 1.13. »Vinkler for geometrisk synlighed«: de vinkler, der afgraenser omraadet inden for den mindste rumvinkel, hvori lygtens synlige overflade  skal kunne ses. Rumvinklens omraade bestemmes af de afsnit, den skaerer af en kugle med centrum i  referencecentret og storcirkel parallelt med jorden. Afsnittene bestemmes i forhold til  referenceaksen. De vandrette vinkler â svarer til laengde, og de lodrette vinkler á til bredde. Inden for vinklerne for geometrisk synlighed maa der ikke over en uendelig afstand vaere hindringer  for lysets spredning fra alle dele af lygtens synlige overflade. Foretages der maalinger i kortere afstand fra lygten, flyttes observationsretningen parallelt for at  opnaa samme noejagtighed. Inden for vinklerne for geometrisk synlighed tages der ikke hensyn til  hindringer, som blev paavist, allerede da lygten blev typegodkendt. Er dele af lygtens synlige overflade efter monteringen skjult af andre dele af koeretoejet, skal det  bevises, at den del af lygten, der ikke er skjult, stadig er i overensstemmelse med de fotometriske  vaerdier, som er en betingelse for, at anordningen kan godkendes som optisk enhed (se figuren). 1.14. »Yderste kant«: paa hver side af koeretoejet, et plan parallelt med koeretoejets midterplan i laengderetningen, som  beroerer sidens yderkant, idet foelgende fremspring lades ude af betragtning: 1.14.1. daek i naerheden af deres beroeringspunkt med vejbanen samt tilslutninger til daektrykmaalere1.14.2. eventuelle anordninger mod udskridning paa hjulene1.14.3. foererspejle1.14.4. sideblinklygter, markeringslygter, fremad- og bagudrettede positionslygter, parkeringslygter,  refleksanordninger og sidemarkeringslygter1.14.5. toldplomber paa koeretoejet og fastgoerelses- og beskyttelsesanordninger til dem. 1.15. »Totalbredde«: afstanden mellem de to punkt i 1.14 definerede lodrette planer. 1.16. »Lygteenhed«: en anordning eller del af en anordning, som har én funktion, én lysflade og en eller flere  lyskilder. I forbindelse med montering paa et koeretoej betyder »lygteenhed« ogsaa en kombination af to uafhaengige  eller sammenbyggede lygter med samme funktion, uanset om de er ens eller ikke, hvis de er monteret  saaledes, at lysfladernes projektion paa et givet tvaerplan daekker mindst 60 % af det mindste  rektangel, hvormed den kan omskrives. Hvis godkendelse er paakraevet, godkendes disse lygter i saa fald hver for sig som type »D«-lygter. Fjernlyslygter, naerlyslygter og taageforlygter kan ikke kombineres paa denne maade. 1.17. »Lygtepar eller et lige antal lygter«: forudsat lygterne er anbragt symmetrisk i forhold til koeretoejets midterplan i laengderetningen, en  enkelt, baandformet lysemitterende flade, som er mindst 800 mm lang og i begge sider hoejst 400 mm  fra koeretoejets yderste kant. Fladen oplyses af mindst to lyskilder, anbragt saa taet ved dens  yderpunkter som muligt. Den lysemitterende flade kan bestaa af en raekke elementer, som er anbragt  ved siden af hinanden, forudsat at de enkelte lysemitterende fladers projektion paa samme tvaerplan  daekker mindst 60 % af det mindste rektangel, hvormed den kan omskrives. 1.18. »Afstanden mellem to lygter«: som vender i samme retning, den korteste afstand mellem projektionen af de to i punkt 1.9  definerede lysfladers omrids vinkelret paa et plan, der staar lodret paa referenceaksen. Afstanden  mellem to lygter kan imidlertid maales uden noejagtig bestemmelse af de to lysfladers omrids, hvis  afstanden klart overstiger direktivets mindstekrav. 1.19. »Tilladt lygte«: en lygte, som bilfabrikanten kan montere efter eget valg. 1.20. »Funktionskontrol«: en kontrollampe eller et lydsignal, der viser, om en aktiveret anordning fungerer korrekt eller  ikke. 1.21. »Tilslutningskontrol«: en kontrollampe, der viser, at anordningen er blevet tilsluttet, men ikke, om den fungerer  korrekt. 1.22. »Jorden«:den flade, koeretoejet staar paa. Den skal stort set vaere vandret. 1.23. »Bevaegelige komponenter«: karrosseripaneler eller andre vogndele, der kan aendre stilling ved at vippes, drejes eller  forskydes uden brug af vaerktoej; de omfatter ikke foererhuse, som kan vippes fremover. 1.24. »Bevaegelige komponenters normale brugsstilling«:det bevaegelige komponents af fabrikanten angivne stilling(er) i forbindelse med koeretoejets normale  brugs- og parkeringstilstand. 1.25. »Koeretoejets normale brugstilstand«: 1.25.1. for motorkoeretoejers vedkommende, koeretoejet i koereklar stand med motoren i gang og de bevaegelige  komponenter i den (de) i punkt 1.24 definerede normale stilling(er)1.25.2. for paahaengskoeretoejers vedkommende, paahaengskoeretoejet tilkoblet et traekkende motorkoeretoej i den i  punkt 1.25.1 beskrevne tilstand med paahaengskoeretoejets bevaegelige komponenter i den (de) i punkt  1.24 definerede normale stilling(er). 1.26. »Koeretoejets parkeringstilstand«: 1.26.1. for motorkoeretoejers vedkommende, koeretoejet i holdende stilling med motoren slukket og de bevaegelige  komponenter i den (de) i punkt 1.24 definerede normale stilling(er)1.26.2. for paahaengskoeretoejers vedkommende, paahaengskoeretoejet tilkoblet et traekkende motorkoeretoej i den i  punkt 1.26.1 beskrevne tilstand med paahaengskoeretoejets bevaegelige komponenter i den (de) i punkt  1.24 definerede stilling(er). 2. ANSOEGNING OM EOEF-TYPEGODKENDELSE2.1. Ansoegning om EOEF-typegodkendelse af en koeretoejstype, for saa vidt angaar montering af lygter og  lyssignaler, indsendes af koeretoejets fabrikant eller dennes repraesentant. 2.2. Ansoegningen ledsages af foelgende dokumenter i tre eksemplarer og af foelgende oplysninger: 2.2.1. en beskrivelse af koeretoejstypen i overensstemmelse med underpunkterne til punkt 1.1 med angivelse  af graenserne for koeretoejets belasting, navnlig den stoerste tilladte last i bagagerummet2.2.2. en liste over de anordninger, der ifoelge fabrikantens angivelser indgaar i belysnings- og  lyssignalsystemet; listen kan omfatte flere typer til hver funktion; hver type skal vaere  identificeret (komponentens typegodkendelsesmaerke, fabrikantens navn osv.)2.2.3. tegning af belysnings- og lyssignaludstyret som helhed med angivelse af de forskellige lygters  placering paa koeretoejet2.2.4. tegning(er) af de enkelte lygter, som viser den i punkt 1.9.1, 1.9.2 og 1.9.3 definerede lysflade,  den i punkt 1.8 definerede lysemitterende flade, den i punkt 1.11 definerede referenceakse og det i  punkt 1.12 definerede referencecentrum, saafremt disse tegninger er noedvendige for at kontrollere  belysnings- og lyssignalsystemets overensstemmelse med dette direktivs forskrifter; disse oplysninger er ikke noedvendige for nummerpladelygten (punkt 1.7.15). 2.3. Et ulastet koeretoej, som er repraesentativt for den koeretoejstype, der skal godkendes, og forsynet med  det i punkt 2.2.2 beskrevne belysnings- og lyssignaludstyr, stilles til raadighed for den tekniske  tjeneste, som udfoerer godkendelsesafproevningerne. 2.4. Det i bilag II viste dokument vedlaegges typegodkendelsesattesten. 3. ALMINDELIGE FORSKRIFTER3.1. Medmindre andet er fastsat i dette bilag, er kun montering af de i punkt 1.7.8 til 1.7.22  definerede lygter og lyssignaler tilladt. Montering af andre lygter og lyssignaler er foelgelig forbudt. 3.2. Lygter og lyssignaler skal monteres saaledes, at de i den i punkt 1.25, 1.25.1 og 1.25.2 definerede  normale brugstilstand bevarer de i dette bilag beskrevne egenskaber paa trods af eventuelle  vibrationer og saetter koeretoejet i stand til at opfylde bilagets forskrifter. Navnlig skal enhver  utilsigtet forstyrrelse af lygteindstillingen vaere udelukket. 3.3. De i punkt 1.7.8, 1.7.9 og 1.7.10 beskrevne lygter skal monteres saaledes, at de uden vanskelighed  kan indstilles korrekt. 3.4. For alle lyssignaler, ogsaa dem paa sidepanelerne, skal referenceaksen efter lygtens montering paa  koeretoejet vaere parallel med koeretoejets standflade paa vejbanen; siderefleksanordningers og  sidemarkeringslygters referenceakse skal desuden vaere vinkelret paa koeretoejets midterplan i  laengderetningen og for alle andre lyssignalers vedkommende parallel hermed. En tolerance paa p 3o er  tilladt i hver retning. Har fabrikanten givet saerlige anvisninger for monteringen, skal de foelges. 3.5. Medmindre der er fastsat saerlige forskrifter, kontrolleres lygternes hoejde og indstilling med det  ulastede koeretoej i den i punkt 1.25, 1.25.1 og 1.25.2 beskrevne tilstand anbragt paa en vandret  flade. 3.6. Medmindre der er fastsat saerlige forskrifter, skal lygterne i samme lygtepar: 3.6.1. vaere anbragt symmetrisk i forhold til koeretoejets midterplan i laengderetningen (bestemt efter  lygtens geometriske form, ikke efter den i punkt 1.9.1, 1.9.2 og 1.9.3 definerede lysflades  kant)3.6.2. vaere indbyrdes symmetriske i forhold til koeretoejets midterplan i laengderetningen; dette krav gaelder  ikke lygtens indre opbygning3.6.3. have samme kolorimetriske egenskaber3.6.4. have stort set samme fotometriske egenskaber. 3.7. Er koeretoejets ydre form asymmetrisk, opfyldes ovenstaaende krav i videst muligt omfang. 3.8. Lygter med forskellig funktion kan vaere uafhaengige, sammenbyggede, kombinerede eller indbygget i  hinanden, forudsat de enkelte lygter opfylder de forskrifter, der gaelder for dem. 3.9. Den stoerste hoejde over jorden maales fra lysfladens hoejeste punkt, og den mindste hoejde over jorden  fra dens laveste punkt. Naerlyslygters mindste hoejde i forhold til jorden maales fra reflektorens nederste kant. 3.9.1. Lygternes placering i bredden bestemmes i forhold til koeretoejets totalbredde ud fra lysfladens  yderkant laengst borte fra koeretoejets midterplan i laengderetningen, og naar det drejer sig om  afstanden mellem lygterne, ud fra lysfladens inderkant. 3.10. Medmindre der er fastsat saerlige forskrifter, maa blinklys kun benyttes til retningsviserlygter og  havariblink. 3.11. De i punkt 1.7 definerede lygter maa ikke udsende fremadrettet roedt lys, som kan give anledning til  forveksling, og bortset fra baklygter, heller ikke bagudrettet hvidt lys, som kan give anledning  til forveksling. Der tages ikke hensyn til belysningsanordninger i koeretoejets indre. I tvivlstilfaelde kontrolleres disse forskrifter saaledes: 3.11.1. roedt lys' synlighed forfra: den lysemitterende flade paa roede lygter maa ikke vaere direkte synlig for  en iagttager, der bevaeger sig i zone 1 i et tvaerplan 25 m foran koeretoejet (se tillaeg 3, figur  1)3.11.2. hvidt lys' synlighed bagfra: den lysemitterende flade paa hvide lygter maa ikke vaere direkte synlig  for en iagttager, som bevaeger sig i zone 2 i et tvaerplan 25 m bag koeretoejet (se tillaeg 3, figur  2)3.11.3. set fra iagttagerens synsvinkel afgraenses zone 1 og 2 saaledes i de forskellige planer: 3.11.3.1. i hoejden af to vandrette planer henholdsvis 1 m og 2,2 m over jorden3.11.3.2. I bredden af to lodrette planer, som henholdsvis foran og bag koeretoejet danner en vinkel paa 15o  udad i forhold til dets midterplan og passerer gennem beroeringspunktet (eller beroeringspunkterne)  med de lodrette planer, der gaar parallelt med koeretoejets midterplan i laengderetningen og afgraenser  dets totalbredde; er der flere beroeringspunkter, svarer det forreste til det forreste plan og det  bagerste til det bagerste plan. 3.12. De elektriske forbindelser skal vaere saaledes udfoert, at fremad- og bagudrettede positionslygter,  eventuelle markeringslygter, eventuelle sidemarkeringslygter og nummerpladelygten kun kan taendes og  slukkes samtidig. Dette gaelder dog ikke, naar fremad- eller bagudrettede positionslygter samt sidemarkeringslygter,  der er kombineret med eller indbygget i dem, benyttes som parkeringslygter. 3.13. De elektriske forbindelser skal vaere saaledes udfoert, at fjernlyslygterne, naerlyslygterne og  taageforlygterne ikke kan taendes, medmindre de i punkt 3.12 omtale lygter ogsaa er taendt. Dette  gaelder dog ikke fjernlyslygter og naerlyslygter, der benyttes som advarselssignal ved hjaelp af korte  naer- eller fjernlysblink eller ved skiftevis taending af naerlys og fjernlys.  3.14. Lyset fra de forskellige lygter skal have foelgende farver: - fjernlyslygter: hvid- naerlyslygter: hvid- taageforlygter: hvid eller gul- baklygter: hvid- retningsviserblinklygter: ravgul- havariblink: ravgul- stoplygter: roed- nummerpladelygter: hvid- fremadrettede positionslygter: hvid- bagudrettede positionslygter: roed- taagebaglygter: roed- parkeringslygter: foran hvid, bagpaa roed; ravgul, hvis de er indbygget i sideblinklygterne eller  sidemarkeringslygterne- sidemarkeringslygter: ravgul; er den bagerste sidemarkeringslygte sammenbygget eller kombineret med eller indbygget i den  bagudrettede positionslygte, den bagudrettede markeringslygte, taagebaglygten eller stoplygten,  eller er den sammenbygget med eller har en del af sin lysemitterende flade faelles med den  bagudvendende refleksanordning, kan den dog vaere roed- markeringslygter: foran hvid, bagpaa roed- bagudvendende refleksanordninger, ikke trekantede: roed- bagudvendende refleksanordninger, trekantede: roed- fremadvendende refleksanordninger, ikke trekantede (1): samme farve som det indfaldende lys- siderefleksanordninger, ikke trekantede: ravgul; er den bagudvendende siderefleksanordning sammenbygget med eller har en del af sin  lysemitterende flade faelles med den bagudrettede positionslygte, den bagudrettede markeringslygte,  taagebaglygten, stoplygten eller den roede, bagudrettede sidemarkeringslygte, kan den dog vaere roed. 3.15. Tilslutningskontrollens funktion kan udfoeres af funktionskontrollen. 3.16. Lygter, som kan skjules. 3.16.1. Bortset fra fjernlyslygter, naerlyslygter og taageforlygter, der kan vaere saaledes indrettet, at de  skjules, naar de ikke er i brug, maa lygter ikke kunne skjules. 3.16.2. Svigter skjulemekanismen, skal lygterne forblive i brugsstilling, hvis de allerede er i brug, eller  skal kunne anbringes i brugsstilling uden brug af vaerktoej. 3.16.3. Lygterne skal kun bringes i brugsstilling og taendes ved hjaelp af et enkelt betjeningsorgan, dog  skal der vaere mulighed for at bringe dem i brugsstilling uden samtidig at taende dem. Er der tale om sammenbyggede fjernlys- og naerlyslygter, skal det omtalte betjeningsorgan dog kun  kunne aktivere naerlyslygterne. 3.16.4. De taendte lygters bevaegelse maa ikke forsaetligt kunne standses fra foerersaedet, foer brugsstillingen  er naaet. Er der fare for, at lygterne under deres bevaegelse blaender andre trafikanter, maa de foerst  taendes, naar de har naaet brugsstillingen. 3.16.5. Ved temperaturer mellem - 30 og + 50o C skal lygten kunne naa sin brugsstilling senest 3 sekunder  efter, at betjeningsanordningen er blevet aktiveret. 3.17. Lygternes antalAntallet af lygter paa koeretoejet skal svare til det (de) i underpunkt 2 til punkt  4.1 til 4.18 angivne antal. 3.18. Med undtagelse af de i punkt 3.19, 3.20 og 3.22 naevnte tilfaelde kan lygter monteres paa bevaegelige  komponenter. 3.19. Bagudrettede positionslygter, bagblinklygter og bagudvendende refleksanordninger, trekantede eller  ikke, maa ikke monteres paa bevaegelige komponenter. Skal en af disse funktioner udfoeres af en  kombination af to lygter maerket »D« (se punkt 1.16), behoever kun en af dem at vaere monteret paa  koeretoejets ubevaegelige del. 3.20. Bevaegelige komponenter, med eller uden paamonterede lyssignaler, maa ikke i fast position kunne  skjule mere end 50 % af de fremad- og bagudrettede positionslygters, for- og bagblinklygternes og  de bagudvendte refleksanordningers synlige overflade, naar de iagttages i en synsretning parallelt  med koeretoejets laengdeakse. Er dette ikke muligt, 3.20.1. skal andre myndigheder ved en bemaerkning i dokumentet i bilag II, punkt  16, underrettes om, at  mere end 50 % af den synlige overflade kan blive daekket af bevaegelige komponenter. 3.20.2. Finder punkt 3.20.1 anvendelse, skal brugeren ved et skilt i koeretoejet goeres opmaerksom paa, at andre  trafikanter, naar de bevaegelige komponenter befinder sig i bestemte stillinger, skal advares om  koeretoejets tilstedevaerelse, f.eks. ved hjaelp af en advarselstrekant eller andre anordninger, som  opfylder de nationale faerdselsforskrifter. 3.21. Naar de bevaegelige komponenter befinder sig i andre end den i punkt 1.24 definerede »normale  stilling«, maa paamonterede anordninger ikke vaere til unoedig gene for andre trafikanter. 3.22. En lygte, som er paamonteret en bevaegelig komponent, skal altid vende tilbage til den (de) af  fabrikanten i overensstemmelse med dette bilag angivne stilling(er), naar den bevaegelige komponent  befinder sig i sin(e) normal(e) brugsstilling(er). For naerlyslygters og taageforlygters vedkommende  anses dette krav for opfyldt, hvis disse lygters haeldningsvinkel i forhold til stoettepunktet, naar  de bevaegelige komponenter bevaeges og bringes tilbage til normal stilling ti gange, ved maaling efter  hver bevaegelse ikke afviger mere end 0,15 % fra de ti maalte vaerdiers gennemsnit. 3.23. Lygterne kan vaere sammenbyggede, kombinerede eller indbygget i hinanden, forudsat alle forskrifter  for de enkelte lygters farve, placering, indstilling, geometriske synlighed og elektriske  forbindelser samt eventuelle »andre forskrifter« er opfyldt. 3.24. Med undtagelse af refleksanordninger anses selv lygter med godkendelsesmaerke for at mangle, hvis de  ikke kan bringes til at fungere ved montering af en gloedelampe. 4. SAERLIGE FORSKRIFTER4.1. Fjernlyslygter4.1.1. MonteringObligatorisk paa motorkoeretoejer. Forbudt paa paahaengskoeretoejer. 4.1.2. AntalTo eller fire. Er koeretoejet forsynet med fire fjernlyslygter, som kan skjules, er montering af yderligere to  fjernlyslygter kun tilladt, hvis de skal benyttes til lyssignalering (i overensstemmelse med  definitionen i punkt 3.13) i dagslys. 4.1.3. ArrangementIngen saerlige forskrifter. 4.1.4. Placering4.1.4.1. I breddenlysfladernes yderkanter maa under ingen omstaendigheder vaere naermere ved koeretoejets yderste  kant en yderkanterne af naerlyslygternes lysflade. 4.1.4.2. I hoejdeningen saerlige forskrifter. 4.1.4.3. I laengdenforan paa koeretoejet og monteret saaledes, at lyset hverken generer foereren direkte eller  indirekte gennem foererspejlet og/eller koeretoejets oevrige reflekterende flader. 4.1.5. Geometrisk synlighedLysfladens synlighed, herunder dens synlighed i uoplyste omraader i den  paagaeldende iagttagelsesretning, skal sikres inden for et kegleformet rum afgraenset af frembringere,  som udgaar fra lysfladens omkreds og danner en vinkel paa mindst 5o med lygtens referenceakse.  Udgangspunktet for de geometriske synlighedsvinkler er omkredsen af lysfladens projektion paa et  tvaerplan, der tangerer lygteglassets forreste del. 4.1.6. IndstillingFremadrettet. Bortset fra de dertil bestemte anordningers sikring af den korrekte indstilling kan det ene af to  lygtepar, naar dette lygtepar udelukkende fungerer som fjernsynslygter, vaere indrettet til at kunne  dreje omkring en naesten lodret akse i overensstemmelse med styrevinklen. 4.1.7. Elektrisk betjening4.1.7.1. Fjernlyslygterne kan taendes enten samtidig eller parvis. Ved skifte fra naerlys til fjernlys skal  mindst et par fjernlyslygter taendes. Ved skifte fra fjerlys til naerlys skal alle fjernlyslygter  slukkes samtidig. 4.1.7.2. Naerlyslygterne kan vaere taendt samtidig med fjernlyslygterne. 4.1.7.3. Er koeretoejet forsynet med fire fjernlyslygter, som kan skjules, skal disse lygters brugsstilling  forhindre samtidig anvendelse af eventuelle supplerende fjernlyslygter, som er paamonteret af hensyn  til signalering i dagslys (svarende til definitionen i punkt 3.13). 4.1.8. TilslutningskontrolObligatorisk. 4.1.9. Andre forskrifter4.1.9.1. Den samlede lysstyrke for fjernlyslygter, der kan taendes samtidig, maa ikke vaere over 225 000 cd. 4.1.9.2. Denne maksimale lysstyrke er summen af de enkelte lygters maksimale lysstyrke, maalt ved deres  typegodkendelse og anfoert i godkendelsesattesten. 4.2. Naerlyslygter4.2.1. MonteringObligatorisk paa motorkoeretoejer. Forbudt paa paahaengskoeretoejer. 4.2.2. AntalTo. 4.2.3. ArrangementIngen saerlige forskrifter. 4.2.4. Placering4.2.4.1. I breddenLysfladens kant laengst borte fra koeretoejets midterplan i laengderetningen maa ikke vaere  mere end 400 mm fra koeretoejets yderste kant. Lysfladernes inderkanter skal vaere mindst 600 mm fra hinanden. Denne afstand kan indskraenkes til  400 mm, hvis koeretoejets totalbredde er under 1 300 mm. 4.2.4.2. I hoejdenOver jorden: mindst 500 mm og hoejst 1 200 mm. 4.2.4.3. I laengdenForan paa koeretoejet; dette krav anses for opfyldt, hvis lyset hverken generer foereren  direkte eller indirekte gennem foererspejlet og/eller koeretoejets oevrige reflekterende flader. 4.2.5. Geometrisk synlighedAfgraenses af de i punkt 1.13 beskrevne vinkler á og â. á = 15o opad og 10o nedadâ = 45o udad og 10o indad. Da de foreskrevne fotometriske vaerdier for naerlyslygter ikke daekker hele det geometriske  synlighedsfelt, kraeves der til typegodkendelsen en mindstevaerdi paa 1 cd i det oevrige omraade.  Paneler eller andet udstyr i naerheden af lygterne maa ikke skabe bivirkninger til gene for andre  trafikanter.4.2.6. Indstilling4.2.6.1. Naar naerlysets oprindelige fald er indstillet, maales dets fald i procent under statiske forhold i  alle de i tillaeg 1 definerede belastningstilstande. Den oprindelige indstilling af naerlysets fald for det ulastede koeretoej med en person i foerersaedet  opgives af bilfabrikanten med en noejagtighed paa 0,1 % og angives tydeligt paa alle koeretoejer ved  hjaelp af det i tillaeg 6 viste symbol, enten ved siden af lygterne eller fabrikantmaerket, hvorfra  det ikke maa kunne fjernes. Det saaledes angivne naerlysfalds vaerdi anfoeres i punkt 4.2.6.1.1. 4.2.6.1.1. Afhaengigt af den hoejde (h), maalt i meter paa det ulastede koeretoej, hvormed den underste kant af  naerlyslygtens lysflade stiger, skal naerlysets fald i alle de i tillaeg 1 beskrevne tilstande holde  sig mellem foelgende graenser og det oprindelige sigte have foelgende vaerdier: h <  0,80graenser: mellem  0,5 % og  2,5 %oprindeligt sigte: mellem  1,0 % og  1,5 %0,80 § h § 0,90graenser: mellem  0,5 % og  2,5 %oprindeligt sigte: mellem  1,0 % og  1,5 %eller efter bilfabrikantens valggraenser: mellem  1,0 % og  3,0 %oprindeligt sigte: mellem  1,5 % og  2,0 %Ansoegningen om EOEF-typegodkendelse af koeretoejet skal i saa fald indeholde  oplysninger om, hvilke af de to alternativer der skal benyttes. h > 0,90graenser: mellem  1,0 % og  3,0 %oprindeligt sigte: mellem  1,5 % og  2,0 %En sammenfatning af disse graenser og oprindelige sigtevaerdier findes i  foelgende diagram: 4.2.6.2. Dette krav kan opfyldes ved hjaelp af en anordning, som paavirker lygternes stilling i forhold til  koeretoejet. Svigter denne anordning, maa naerlyset ikke indtage en stilling, som er mindre  nedadrettet, end den var, da fejlen indtraf. 4.2.6.2.1. Den i punkt 4.2.6.2 naevtne anordning skal vaere automatisk. 4.2.6.2.2. Manuelle indstillingsanordninger af saavel kontinuerlig som ikke kontinuerlig type er dog tilladt,  forudsat de har en neutral stilling, hvori lygterne ved hjaelp af de saedvanlige indstillingsskruer  kan indstilles til det i punkt 4.2.6.1 definerede oprindelige fald. Disse manuelle  indstillingsanordninger skal kunne betjenes fra foerersaedet. Kontinuerlige indstillingsanordninger  skal vaere forsynet med en maerkning, som angiver de belastningstilstande, der kraever indstilling af  naerlyset. Anordninger, som ikke indstilles kontinuerligt, skal have et tilstraekkeligt antal stillinger til at  sikre, at de i punkt 4.2.6.1.1 foreskrevne vaerdier overholdes i alle de i tillaeg 1 definerede  belastningstilstande. Ogsaa i forbindelse med disse anordninger skal de af belastningstilstandene i tillaeg 1, som kraever  indstilling af naerlyset, vaere klart markeret ved betjeningsanordningen (se tillaeg 7). 4.2.6.2.3. Naerlysfaldets variation i forhold til belastningstilstanden maales efter proceduren i tillaeg 5. 4.2.7. Elektrisk betjeningDen betjeningsanordning, hvormed der skiftes til naerlys, skal slukke alle  fjernlyslygter samtidig. Naerlyslygterne kan vaere taendt samtidig med fjernlyslygterne. 4.2.8. TilslutningskontrolTilladt. 4.2.9. Andre forskrifterKravene i punkt 3.6.2 gaelder ikke naerlyslygter. Naerlyslygter maa ikke dreje i overensstemmelse med styrevinklen. 4.3. Taageforlygter4.3.1. MonteringTilladt paa motorkoeretoejer. Forbudt paa paahaengskoeretoejer. 4.3.2. AntalTo. 4.3.3. ArrangementIngen saerlige forskrifter. 4.3.4. Placering4.3.4.1. I breddenDet punkt paa lysfladen, som er laengst borte fra koeretoejets midterplan i laengderetningen,  maa hoejst vaere 400 mm fra koeretoejets yderste kant. 4.3.4.2. I hoejdenMindst 250 mm over jorden. Intet punkt paa lysfladen maa ligge hoejere end det hoejeste punkt paa naerlyslygtens lysflade. 4.3.4.3. I laengdenForan paa koeretoejet; dette krav anses for opfyldt, hvis lyset hverken generer foereren  direkte eller indirekte gennem foererspejlet og/eller koeretoejets oevrige reflekterende flader. 4.3.5. Geometrisk synlighedAfgraenses af de i punkt 1.13 definerede vinkler á og â. á = 5o opad og nedadâ = 45o udad og 10o indad. 4.3.6. IndstillingTaageforlygternes indstilling maa ikke variere i overensstemmelse med styrevinklen. De skal vaere fremadrettede uden at blaende eller genere modgaaende trafik eller andre trafikanter  unoedigt. 4.3.7. Elektrisk betjeningTaageforlygterne skal kunne taendes og slukkes uafhaengigt af fjernlyslygterne,  naerlyslygterne eller eventuelle kombinationer af fjern- og naerlyslygterne. 4.3.8. TilslutningskontrolTilladt. 4.4. Baklygter4.4.1. MonteringObligatorisk paa motorkoeretoejerTilladt paa paahaengskoeretoejer. 4.4.2. AntalEn eller to. 4.4.3. ArrangementIngen saerlige forskrifter. 4.4.4. Placering4.4.4.1. I breddenIngen saerlige forskrifter. 4.4.4.2. I hoejdenMindst 250 mm og hoejst 1 200 mm over jorden. 4.4.4.3. I laengdenBag paa koeretoejet. 4.4.5. Geometrisk synlighedAfgraenses af de i punkt 1.13 definerede vinkler á og â. á = 15o opad og 5o nedadâ = 45o hoejre og venstre, hvis der kun er en lygteâ = 45o udad og 30o  indad, hvis der er to lygter. 4.4.6. IndstillingBagudrettet. 4.4.7. Elektriske forbindelserLygterne maa kun kunne taendes, hvis koeretoejet er i bakgear, og motorens  start- og stoporganer er stillet saaledes, at motoren kan gaa.Er en af disse betingelser ikke opfyldt, maa lygterne ikke kunne taendes eller vaere taendt. 4.4.8. TilslutningskontrolTilladt. 4.5. Retningsviserblinklygter4.5.1. Montering (se tillaeg 4)Obligatorisk. Retningsviserblinklygter inddeles efter type i kategorier (1,  1a, 1b, 2a, 2b og 5), som, naar de kombineres paa samme koeretoej, udgoer et arrangement (»A« og »B«). Arrangement »A« gaelder for alle motorkoeretoejer. Arrangement »B« gaelder kun for paahaengskoeretoejer. 4.5.2. AntalLygternes antal skal vaere tilstraekkeligt til, at signalerne er i overensstemmelse med et af  de i punkt 4.5.3 angivne arrangementer. 4.5.3. ArrangementA:  to forblinklygter af foelgende kategorier: - 1 eller 1a eller 1b, hvis afstanden mellem kanten af denne lygtes lysflade og kanten af naerlyslygtens og/eller den  eventuelle taageforlygtes lysflade er mindst 40 mm- 1a eller 1b, hvis afstanden mellem kanten af denne lygtes lysflade og kanten af naerlyslygtens og/eller den  eventuelle taageforlygtes lysflade er over 20 mm, men under 40 mm. - 1b, hvis afstanden mellem kanten af denne lygtes lysflade og kanten af naerlyslygtens og/eller den  eventuelle taageforlygtes lysflade er under eller lig med 20 mmto bagblinklygter (kategori 2a eller  2b)to sideblinklygter (kategori 5). Er der monteret forblinklygter (kategori 1, 1a og 1b), der ligeledes fungerer som sideblinklygter  (kategori 5), kan der monteres yderligere to sideblinklygter (kategori 5) for at opfylde  synlighedskravene i punkt 4.5.5. B:  to bagblinklygter (kategori 2a eller 2b). 4.5.4. Placering4.5.4.1. I breddenDen kant paa lysfladen, som er laengst borte fra koeretoejets midterplan i laengderetningen,  maa ikke vaere mere end 400 mm fra koeretoejets yderste kant. Afstanden mellem de to lysfladers inderkanter skal vaere mindst 600 mm. Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis koeretoejets totalbrede er under 1 300 mm. 4.5.4.2. Hoejde over jorden4.5.4.2.1. Hoejden af sideblinklygternes (kategori 5) lysemitterende flade maa ikke vaere under 500 mm, maalt fra  det laveste punkt, eller over 1 500 mm, maalt fra det hoejeste punkt. 4.5.4.2.2. Hoejden af retningsviserblinklys i kategori 1, 1a, 1b, 2a og 2b, maalt i overensstemmelse med punkt  3.8, maa ikke vaere under 350 mm eller over 1 500 mm. 4.5.4.2.3. Kan disse oevre graenser, maalt som angivet ovenfor, ikke overholdes paa grund af koeretoejets struktur,  kan de for sideblinklygter i kategori 5 udvides til 2 300 mm og for retningsviserblinklygter i  kategori 1, 1a, 1b, 2a og 2b til 2 100 mm. 4.5.4.3. I laengdenAfstanden mellem sideblinklygternes (kategori 5) lysemitterende flade og det tvaerplan,  som afgraenser koeretoejets totallaengde foran, maa ikke vaere over 1 800 mm. Kan de minimale synlighedsvinkler ikke overholdes paa grund af koeretoejets struktur, kan denne  afstand oeges til 2 500 mm. 4.5.5. Geometrisk synlighedVandrette vinkler:  se tillaeg 4Lodrette vinkler:15o over og under vandret:  den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5o, hvis lygterne er anbragt mindre end 750 mm  over jorden. 4.5.6. IndstillingHar fabrikanten givet saerlige monteringsanvisninger, skal de overholdes. 4.5.7. Elektrisk betjeningRetningsviserblinklygter skal taendes uafhaengigt af andre lygter. Alle  retningsviserblinklygter i samme side af koeretoejet skal taendes og slukkes ved hjaelp af samme  betjeningsorgan og blinke samtidig. 4.5.8. FunktionskontrolObligatorisk for for- og bagblinklygter. Den kan afgive lys- eller lydsignal eller  begge dele. Afgiver den lyssignal, skal den vaere en blinkende kontrollampe, som, i hvert fald ved  fejl i for- eller bagblinklygternes funktion, enten slukkes eller lyser uden at blinke eller viser  et tydeligt frekvensskifte. Afgiver den kun lydsignal, skal dette kunne hoeres tydeligt, og der skal ske en tydelig  frekvensaendring ved fejl i hvert fald i for -og bagblinklygternes funktion. Motorkoeretoejer, der er udstyret til at traekke et paahaengskoeretoej, skal vaere forsynet med en saerlig  lysafgivende funktionskontrol for paahaengskoeretoejets retningsviserblinklys, medmindre det traekkende  koeretoejs funktionskontrol er i stand til at afsloere fejl ved alle vogntogets  retningsviserblinklygter. 4.5.9. Andre forskrifterLyset skal vaere et blinklys med 90 p 30 blink pr. minut. Betjening af blinklygternes taendingsorgan skal efter hoejst et sekund foelges af lysafgivelse og  efter hoejst halvandet sekund af den foerste slukning. Er motorkoeretoejet udstyret til at traekke et  paahaengskoeretoej, skal det traekkende koeretoejs betjeningsorgan til retningsviserblinklygterne ogsaa  kunne aktivere paahaengskoeretoejets retningsviserblinklygter.  Svigter en af blinklygterne, og fejlen ikke skyldes kortslutning, skal de oevrige blinklygter  fortsat blinke, men frekvensen kan under disse omstandigheder vaere anderledes en den foreskrevne. 4.6. Havariblink4.6.1. MonteringObligatorisk.  Som angivet i de tilsvarende 4.6.2. 4.6.3. 4.6.4. 4.6.4.1. 4.6.4.2. 4.6.4.3. 4.6.5. 4.6.6. AntalArrangementPlaceringI breddenI hoejdenI laengdenGeometrisk synlighedIndstillingaaSom  angivet i de tilsvarendeunderpunkter til punkt 4.5. 4.6.7. Elektrisk betjeningSignalet skal aktiveres ved hjaelp af et saerligt betjeningsorgan, som saetter  alle retningsviserblinklygterne i stand til at blinke samtidig. 4.6.8. TilslutningskontrolObligatorisk. Blinkende kontrollampe, der kan fungere sammen med den (de) i  punkt 4.5.8 foreskrevne kontrolanordning(er). 4.6.9. Andre forskrifterSom angivet i 4.5.9. Er motorkoeretoejet udstyret til at traekke et paahaengskoeretoej,  skal haveriblinkets betjeningsorgan ogsaa kunne aktivere paahaengskoeretoejets retningsviserblinklygter.  Haveriblinket skal kunne fungere, selv om motorens start- og stopanordning er stillet saaledes, at  motoren ikke kan startes. 4.7. Stoplygter4.7.1. MonteringObligatorisk. 4.7.2. AntalTo. 4.7.3. ArrangementIngen saerlige forskrifter. 4.7.4. Placering4.7.4.1. I breddenMindst 600 mm fra hinanden. Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis koeretoejets  totalbredde er under 1 300 mm. 4.7.4.2. I hoejdenOver jorden: mindst 350 mm og hoejest 1 500 mm eller hoejest 2 100 mm, hvis graensen paa 1 500  mm ikke kan overholdes paa grund af karrosseriets form. 4.7.4.3. I laengdenBag paa koeretoejet. 4.7.5. Geometrisk synlighedVandret vinkel:  45o indad og udad. Lodret vinkel: 15o over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5o hvis lygterne er  anbragt mindre end 750 mm over jorden. 4.7.6. IndstillingBagudrettet. 4.7.7. Elektrisk betjeningLygterne skal taende, naar driftsbremsen benyttes. Stoplygterne behoever ikke at  fungere, hvis motorens start- og/eller stopanordning er stillet saaledes, at motoren ikke kan gaa. 4.7.8. FunktionskontrolTilladt. Er en saadan kontrol monteret, skal den vaere en kontrollampe, som ikke  blinker, og som lyser ved fejl i stoplygternes funktion. 4.8. Nummerpladelygte4.8.1. MonteringObligatorisk.  4.8.2. 4.8.3. 4.8.4. 4.8.4.1. 4.8.4.2. 4.8.4.3. 4.8.5. 4.8.6. AntalArrangementPlaceringI breddenI hoejdenI laengdenGeometrisk synlighedIndstillingaaSaaledes  at lygterne kan oplyse helenummerpladen. 4.8.7. Elektriske forbindelserIngen saerlige forskrifter. 4.8.8. TilslutningskontrolTilladt. Forekommer den, skal dens funktion udfoeres af kontrolanordningen til  de frem- og bagudrettede positionslygter. 4.8.9. Andre forskrifterEr nummerpladelygten kombineret med den bagudrettede positionslygte, som er  indbygget i stoplygten eller taagebaglygten, kan dens fotometriske egenskaber aendres, naar stoplygten  eller taagebaglygten lyser. 4.9. Fremadrettede positionslygter4.9.1. MonteringObligatorisk paa alle motorkoeretoejer. Obligatorisk paa paahaengskoeretoejer, som er over 1 600 mm brede. Tilladt paa paahaengskoeretoejer, som ikke er over 1 600 mm brede. 4.9.2. AntalTo. 4.9.3. ArrangementIngen saerlige forskrifter. 4.9.4. Placering4.9.4.1. I breddenDet punkt paa lysfladen, som er laengst borte fra koeretoejets midterplan i laengderetningen,  maa ikke vaere mere end 400 mm fra koeretoejets yderste kant. For paahaengskoeretoejers vedkommende maa det punkt paa lysfladen, som er laengst borte fra midterplanet i  laengderetningen, ikke vaere mere end 150 mm fra koeretoejets yderste kant. Afstanden mellem de to lysfladers inderkanter skal vaere mindst 600 mm. Denne afstand kan reduceres til 400 mm, hvis koeretoejets totalbredde er under 1 300 mm. 4.9.4.2. I hoejdenOver jorden: mindst 350 mm og hoejst 1 500 mm eller hoejst 2 100 mm, hvis graensen paa 1 500  mm ikke kan overholdes paa grund af karrosseriets form. 4.9.4.3. I laengdenIngen saerlige forskrifter. 4.9.4.4. Er den fremdadrettede positionslygte og en anden lygte indbygget i hinanden, kontrolleres  overholdelse af placeringsforskrifterne (punkt 4.9.4.1 til 4.9.4.3) ved hjaelp af den anden lygtes  lysflade. 4.9.5. Geometrisk synlighedVandret vinkel for de to fremadrettede positionslygter: 45o indad og 80o udad. For paahaengskoeretoejers vedkommende kan vinklen indad reduceres til 5o. Lodret vinkel: 15o under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5o, hvis lygterne er anbragt  mindre end 750 mm over jorden. 4.9.6. IndstillingFremdadrettet. 4.9.7. Elektrisk betjeningIngen saerlige forskrifter. 4.9.9. TilslutningskontrolObligatorisk. Denne kontrol skal vaere en kontrollampe, som ikke blinker, og er  ikke paakraevet, hvis instrumentpanelets lys kun kan taendes samtidig med de fremadrettede  positionslygter. 4.10. Bagudrettede positionslygter4.10.1. MonteringObligatorisk. 4.10.2. AntalTo. 4.10.3. ArrangementIngen saerlige forskrifter. 4.10.4. Placering4.10.4.1. I breddenDet punkt paa lysfladen, som er laengst borte fra koeretoejets midterplan i laengderetningen  maa ikke vaere mere end 400 mm fra koeretoejets yderste kant. Afstanden mellem de to lysfladers inderkanter skal vaere mindst 600 mm. Denne afstand kan reduceres  til 400 mm, hvis koeretoejets totalbredde er under 1 300 mm. 4.10.4.2. I hoejdenOver jorden: mindst 350 mm og hoejst 1 500 mm eller hoejst 2 100 mm, hvis graensen paa 1 500  mm ikke kan overholdes paa grund af karrosseriets form. 4.10.4.3. I laengdenBag paa koeretoejet. 4.10.5. Geometrisk synlighedVandret vinkel:  45o og 80o udad. Lodret vinkel: 15o over og under vandret: Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5o, hvis lygterne er anbragt mindre end 750 mm  over jorden. 4.10.6. IndstillingBagudrettet. 4.10.7. Elektrisk betjeningIngen saerlige forskrifter. 4.10.8. TilslutningskontrolObligatorisk. Den skal vaere kombineret med de fremadrettede positionslygters  tilslutningskontrol.4.11. Taagebaglygter4.11.1. MonteringObligatorisk. 4.11.2. AntalEn, to er tilladt. 4.11.3. ArrangementIngen saerlige forskrifter. 4.11.4. Placering4.11.4.1. I breddenEr der kun én taagebaglygte, skal den i forhold til koeretoejets midterplan i  laengderetningen vaere anbragt paa den modsatte side af den i indregistreringslandet paabudte  faerdselsretning; referencecentret kan ogsaa vaere anbragt i koeretoejets midterplan i laengderetningen. 4.11.4.2. I hoejdenMellem 250 og 1 000 mm over jorden. 4.11.4.3. I laengdenBag paa koeretoejet. 4.11.5. Geometrisk synlighed. Vandret vinkel:  25o indad og udad. Lodret vinkel: 5o over og under vandret. 4.11.6. IndstillingBagudrettet. 4.11.7. Elektrisk betjeningDen elektriske betjening skal vaere af en saadan art, at taagebaglygten kun  virker, hvis naerlys-, fjernlys- eller taageforlygterne eller en kombination af disse er taendt. Den  skal desuden vaere af en saadan art, at taagebaglygten, naar den er taendt, kan fungere sammen med  naerlys-, fjernlys- og taageforlygterne. Naar taagebaglygterne er taendt, maa de ikke kunne slukkes ved skift mellem fjern- og naerlys. Er der paamonteret taageforlygter, skal taagebaglygten kunne slukkes uafhaengigt af taageforlygterne. 4.11.8. TilslutningskontrolObligatorisk. En uafhaengig kontrollampe, som ikke blinker. 4.11.9. Andre forskrifterAfstanden mellem taagebaglygten og stoplygterne skal altid vaere stoerre end 100  mm. 4.12. Parkeringslygter4.12.1. MonteringPaa motorkoeretoejer, som ikke er over 6 m i laengden og ikke over 2 m i bredden: tilladt. Paa alle andre koeretoejer: forbudt. 4.12.2. AntalAfhaenger af arrangementet. 4.12.3. Arrangement- enten to forlygter og to baglygter- eller én lygte paa hver side. 4.12.4. Placering4.12.4.1. I breddenDet punkt paa lysfladen, som er laengst borte fra koeretoejets midterplan i laengderetningen,  maa ikke vaere mere end 400 mm fra koeretoejets yderste kant. Er der kun monteret et lygtepar, skal lygterne desuden vaere anbragt, paa koeretoejets sider. 4.12.4.2. I hoejden: Hoejde over jorden:  mindst 350 mm; hoejst 1 500 mm eller 2 100 mm, hvis graensen paa 1 500 mm ikke kan overholdes paa grund af  karrosseriets form. 4.12.4.3. I laengdenIngen saerlige forskrifter. 4.12.5. Geometrisk synlighedVandret vinkel:  45o udad, fremad og bagud. Lodret vinkel: 15o over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduseres til 5o, hvis lygterne er  anbragt mindre end 750 mm over jorden. 4.12.6. IndstillingIndstillingen skal vaere saadan, at lygterne opfylder de saerlige betingelser for  synlighed foran og bagud. 4.12.7. Elektrisk betjeningDe elektriske forbindelser skal vaere af en saadan art, at parkeringslygten  (-lygterne) i samme side af koeretoejet kan taendes uafhaengigt af andre lygter. Parkeringslygten (-lygterne) skal kunne fungere, selv om motorens start- og/eller stopanordning er  stillet saaledes, at motoren ikke kan gaa. 4.12.8. TilslutningskontrolTilladt. Forekommer den, maa den ikke kunne forveksles med de fremad- og  bagudrettede positionslygters kontrol. 4.12.9. Andre forskrifterDisse lygter kan ogsaa taendes samtidig med de fremad- og bagudrettede  positionslygter i samme side af koeretoejet. 4.13. Markeringslygter4.13.1. MonteringObligatorisk paa koeretoejer, hvis bredde er over 2 100 mm. Tilladt paa koeretoejer hvis bredde er mellem 1 800 mm og 2 100 mm. Bagudrettede markeringslygter er tilladt paa chassis med foererhus. 4.13.2. AntalTo, som er synlige forfra, og to, som er synlige bagfra. 4.13.3. ArrangementIngen saerlige forskrifter. 4.13.4. Placering4.13.4.1. I breddenForan og bagpaa:  saa naer koeretoejets yderste kant som muligt; denne betingelse anses for  opfyldt, hvis det punkt paa lysfladen, som er laengst borte fra koeretoejets midterplan i  laengderetningen, ikke er mere end 400 mm fra koeretoejets yderste kant. 4.13.4.2. I hoejdenForan:  motorkoeretoejer: det vandrette plan, som tangerer lysfladens overkant maa ikke vaere  lavere end det vandrette plan, som tangerer overkanten af vindspejlets gennemsigtige  delpaahaengskoeretoejer og saettevogne: i den maksimale hoejde, som er i overensstemmelse med  forskrifterne for koeretoejets bredde, konstruktion og funktion og for lygtesymmetrienBagpaa: i den maksimale hoejde, som er i overensstemmelse med forskrifterne for koeretoejets bredde,  konstruktion og funktion og for lygtesymmetrien. 4.13.4.3. I laengdenIngen saerlige forskrifter. 4.13.5. Geometrisk synlighedVandret vinkel:  80o udad. Lodret vinkel: 5o over og 20o under vandret. 4.13.6. IndstillingSaaledes at lygterne opfylder kravene til synlighed foran og bagud. 4.13.7.Elektrisk betjeningIngen saerlige forskrifter. 4.13.8. TilslutningskontrolTilladt. Forekommer den, skal dens funktion udfoeres af kontrolanordningen til  de fremad- og bagudrettede positionslygter. 4.13.9. Andre forskrifterEr alle andre forskrifter opfyldt, kan den fremadrettede og den bagudrettede  lygte i samme side kombineres i en enkelt anordning. Markeringslygtens placering i forhold til den tilsvarende positionslygte skal vaere saadan, at  afstanden mellem projektionen paa et lodret tvaerplan af de punkter, som er naermest ved de paagaeldende  to lygters lysflader, er mindst 200 mm. 4.14. Bagudvendende refleksanordninger, ikke trekantede4.14.1. MonteringObligatorisk paa motorkoeretoejer. Tilladt paa paahaengskoeretoejer, forudsat de er sammenbygget med de oevrige bagudrettede lyssignaler. 4.14.2. AntalTo. Yderligere refleksanordninger og reflekterende materialer er tilladt, forudsat de ikke forringer de  obligatoriske lygters og lyssignalers effektivitet. 4.14.3. ArrangementIngen saerlige forskrifter. 4.14.4. Placering4.14.4.1. I breddenDet punkt paa lysfladen, som er laengst borte fra koeretoejets midterplan i laengderetningen,  maa ikke vaere mere end 400 mm fra koeretoejets yderste kant. Afstanden mellem refleksanordningernes inderkanter skal vaere mindst 600 mm. Denne afstand kan  reduceres til 400 mm, hvis koeretoejets totalbredde er under 1 300 mm. 4.14.4.2. I hoejdenOver jorden: mindst 350 mm og hoejest 900 mm. 4.14.4.3. I laengdenBag paa koeretoejet. 4.14.5. Geometrisk synlighedVandret vinkel:  30o indad og udadLodret vinkel: 15o over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5o, hvis  refleksanordningen er anbragt mindre end 750 mm over jorden. 4.14.6. IndstillingBagudrettet. 4.14.7. Andre forskrifterRefleksanordningerne kan have dele af deres lysflade faelles med andre  bagudrettede lygter. 4.15. Bagudvendende refleksanordninger, trekantede4.15.1. MonteringObligatorisk paa paahaengskoeretoejer. Forbudt paa motorkoeretoejer. 4.15.2. AntalTo. Yderligere refleksanordninger og reflekterende materiale er tilladt, forudsat de ikke forringer de  obligatoriske lygters og lyssignalers effektivitet. 4.15.3. ArrangementTrekantens spids skal vende opad. 4.15.4. Placering4.15.4.1. I breddenDet punkt paa lysfladen, som er laengst borte fra koeretoejets midterplan i laengderetningen,  maa ikke vaere mere end 400 mm fra koeretoejets yderste kant. Afstanden mellem refleksanordningernes inderkanter skal vaere mindst 600 mm. Denne afstand kan  reduceres til 400 mm, hvis koeretoejets totalbredde er under 1 300 mm. 4.15.4.2. I hoejdenOver jorden: mindst 350 mm og hoejest 900 mm. 4.15.4.3. I laengdenBag paa koeretoejet. 4.15.5. Geometrisk synlighedVandret vinkel:  30o indad og udad. Lodret vinkel: 15o over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5o, hvis  refleksanordningen er anbragt mindre end 750 mm over jorden. 4.15.6. IndstillingBagudrettet. 4.15.7. Andre forskrifterDer maa ikke vaere anbragt lygter inden i trekanten. 4.16. Fremadvendende refleksanordninger, ikke trekantede4.16.1. MonteringObligatorisk paa paahaengskoeretoejer. Tilladt paa motorkoeretoejer. 4.16.2. AntalTo. Yderligere refleksanordninger og reflekterende materiale er tilladt, forudsat de ikke forringer de  obligatoriske lygters og lyssignalers effektivitet. 4.16.3. ArrangementIngen saerlige forskrifter. 4.16.4. Placering4.16.4.1. I breddenDet punkt paa lysfladen, som er laengst borte fra koeretoejets midterplan i laengderetningen,  maa ikke vaere mere end 400 mm fra koeretoejets yderste kant. For paahaengskoeretoejets vedkommende maa det punkt paa lysfladen, som er laengst borte fra koeretoejets  midterplan i laengderetningen, ikke vaere mere end 150 mm fra koeretoejets yderste kant. Afstanden  mellem refleksanordningernes inderkanter skal vaere mindst 600 mm. Denne afstand kan reduceres til  400 mm, hvis koeretoejets stoerste totalbredde er under 1 300 mm. 4.16.4.2. I hoejdenOver jorden: mindst 350 mm og hoejest 900 mm eller hoejest 1 500 mm, hvis graensen paa 900 mm  ikke kan overholdes paa grund af koeretoejets struktur. 4.16.4.3. I laengdenForan paa koeretoejet. 4.16.5. Geometrisk synlighedVandret vinkel:  30o indad og udad. Kan vinklen paa 30o indad ikke overholdes paa grund af en indstillelig traekstang, kan den reduceres  til 10o. Lodret vinkel: 15o over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5o, hvis  refleksanordningen er anbragt mindre end 750 mm over jorden. 4.16.6. IndstillingFremdadrettet. 4.16.7. Andre forskrifterRefleksanordningerne kan have dele af deres lysflade faelles med de fremadrettede  positionslygter. 4.17. Siderefleksanordninger, ikke trekantede4.17.1. MonteringObligatorisk: - paa alle motorkoeretoejer, hvis laengde er over 6 m- paa alle paahaengskoeretoejer. Tilladt: - paa motorkoeretoejer, hvis laengde er under 6 m. 4.17.2. Mindste antal paa hver sideEt saadant antal, at forskrifterne for placering i laengderetningen  overholdes. Yderligere refleksanordninger og reflekterende materiale er tilladt, forudsat de ikke forringer de  obligatoriske lygters og lyssignalers effektivitet. 4.17.3. ArrangementIngen saerlige forskrifter.4.17.4. Placering4.17.4.1. I breddenIngen saerlige forskrifter. 4.17.4.2. I hoejdenOver jorden: mindst 350 mm og hoejst 900 mm. Kan den maksimale hoejde ikke overholdes paa  grund af koeretoejets struktur, kan den oeges til 1 500 mm. 4.17.4.3. I laengdenMindst en siderefleksanordning skal vaere anbragt i koeretoejets midterste tredjedel, og den  forreste refleksanordning skal vaere hoejst 3 m fra forsiden; paahaengskoeretoejets traekstang skal  medregnes, naar denne afstand maales. Afstanden mellem to siderefleksanordninger maa ikke vaere over 3 m. Kan dette krav ikke overholdes paa  grund af koeretoejets struktur, kan afstanden oeges til 4 m. Afstanden mellem den bagerste refleksanordning og koeretoejets bagside maa ikke vaere over 1 m. For motorkoeretoejer, hvis laengde ikke er over 6 m, er en siderefleksanordning inden for den foerste  tredjedel af koeretoejets laengde og/eller en inden for den sidste tredjedel dog tilstraekkeligt. 4.17.5. Geometrisk synlighed: Vandret vinkel:  45o fremad og bagud. Lodret vinkel: 15o over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5o, hvis  refleksanordningen er anbragt mindre end 750 mm over jorden. 4.17.6. IndstillingRefleksanordningen referenceakse skal vaere vandret, vinkelret paa koeretoejets midterplan  i laengderetningen og udadrettet. 4.17.7. Andre forskrifterSiderefleksanordningerne kan have dele af deres lysflade faelles med de oevrige  sidelygter. 4.18. Sidemarkeringslygter4.18.1. MonteringObligatorisk: - paa alle koeretoejer, hvis laengde er over 6 m, dog ikke chassis med foererhus. Tilladt: - paa koeretoejer, hvis laengde er under 6 m. Traekstangen medregnes til paahaengskoeretoejers laengde. 4.18.2. Mindste antal paa hver sideEt saadant antal, at forskrifterne for placering i laengderetningen  overholdes. 4.18.3. ArrangementIngen saerlige forskrifter. 4.18.4. Placering4.18.4.1. I breddenIngen saerlige forskrifter. 4.18.4.2. I hoejdenOver jorden: mindst 350 mm og hoejst 1 500 mm. Hvis den maksimale hoejde ikke kan overholdes  paa grund af koeretoejets struktur, kan den oeges til 2 100 mm. 4.18.4.3. I laengdenMindst en sidemarkeringslygte skal vaere anbragt paa koeretoejets midterste tredjedel, og den  forreste sidemarkeringslygte maa ikke vaere mere end 3 m fra forsiden; paahaengskoeretoejets traekstang  skal medregnes, naar denne afstand maales. Afstanden mellem to sidemarkeringslygter maa ikke vaere over 3 m. Kan dette krav ikke opfyldes paa  grund af koeretoejets struktur, kan afstanden oeges til 4 m. Afstanden mellem den bagerste sidemarkeringslygte og koeretoejets bagside maa ikke vaere over 1 m. For  koeretoejer, hvis laengde ikke er over 6 m, og for chassis med foererhus er en sidemarkeringslygte  inden for den foerste tredjedel af koeretoejets laengde og/eller en inden for den sidste tredjedel dog  tilstraekkeligt. 4.18.5. Geometrisk synlighedVandret vinkel:  45o fremad og bagud; for koeretoejer paa hvilke montering af  sidemarkeringslygter er tilladt kan denne vaerdi dog reduceres til 30o. Lodret vinkel: 10o over og under vandret. Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5o, hvis  sidemarkeringslygten er anbragt mindre en 750 mm over jorden. 4.18.6. IndstillingRettet til siden. 4.18.7. Elektrisk betjeningIngen saerlige forskrifter. 4.18.8. TilslutningskontrolTilladt. Forekommer den, skal dens funktioner udfoeres af kontrolanordningen til  de fremad- og bagudrettede positionslygter. 4.18.9. Andre forskrifterEr den bageste sidemarkeringslygte kombineret med en bagudrettet positionslygte,  som er indbygget i taagebaglygten, eller er den indbygget i denne lygte, kan sidemarkeringslygtens  fotometriske egenskaber aendres, naar taagebaglygten lyser. 5. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE MED DE GODKENDTE TYPER5.1. Hvert serieproduceret koeretoej skal, med hensyn til montering af lygter og lyssignaler samt disses  egenskaber, som de er beskrevet i dette direktiv, vaere i overensstemmelse med den godkendte  koeretoejstype. Tillaeg 1 DE I PUNKT 4.2.6.1 OMTALTE BELASTNINGSTILSTANDE 1. Til foelgende proever beregnes passagernes masse til 75 kg pr. person. 2. Belastningstillstande for forskellige koeretoejsklasser: 2.1. Koeretoejer i klasse M 12.1.1. Naerlysstraalebundtets vinkel bestemmes ved foelgende belastningstilstande: 2.1.1.1. én person i foerersaedet2.1.1.2. foereren plus en passager paa forsaedet laengst borte fra foereren2.1.1.3. foereren, en passager paa forsaedet laengst borte fra foereren og alle de bageste siddepladser  optaget2.1.1.4. alle siddepladser optaget2.1.1.5. alle siddepladser optaget plus en jaevnt fordelt last i bagagerummet, saa det tilladte akseltryk paa  bagakslen eller, hvis bagagerummet er anbragt foran, paa forakslen, naas; har koeretoejet bagagerum  baade foran og bagi, skal den ekstra last fordeles jaevnt, saa det tilladte akseltryk naas; naas den  tilladte totalmasse foer det tilladte akseltryk paa en af akslerne, skal lasten i bagagerummet  (-rummene) begraenses til en vaerdi, som goer det muligt at naa denne masse2.1.1.6. foereren plus en jaevnt fordelt last i bagagerummet, saa det tilladte akseltryk paa den tilsvarende  aksel naas; naas den tilladte totalmasse foer det tilladte akseltryk, skal lasten i bagagerummet  (-rummene) begraenses til en vaerdi, som goer det muligt at naa denne masse. 2.1.2. Naar disse belastingstilstande bestemmes, skal der tages hensyn til de eventuelle graenser for  belastninger, fabrikanten har angivet. 2.2. Koeretoejer i klasse M 2 og M 3Naerlysstraalebundtets vinkel bestemmes ved foelgende  belastningstilstande: 2.2.1. Det ulastede koeretoej med én person i foerersaedet. 2.2.2. Koeretoejet lastes saaledes, at hver aksel faar det stoerste teknisk tilladte akseltryk, eller saa  koeretoejets tilladte totalmasse naas, ved at forakslen og bagakslen belastes proportionalt til det  stoerste teknisk tilladte akseltryk, idet den foerst opnaaede vaerdi benyttes. 2.3. Koeretoejer i klasse N med lad2.3.1. Naerlysstraalebundets vinkel bestemmes ved foelgende belastningstilstande: 2.3.1.1. Det ulastede koeretoej med én person i foerersaedet. 2.3.1.2. For koeretoejer med lad bagtil: Foereren plus en last, som er saaledes fordelt, at den, uden at trykket paa forakslen overskrider en  vaerdi, der, beregnet som summen af koeretoejets forakseltryk i ulastet stand plus 25 % af  nyttelastens stoerste tilladte tryk paa forakslen, giver det stoerste tilladte akseltryk paa bagakslen  (-lerne) eller medfoerer, at koeretoejets tilladte totalmasse naas, idet den foerst opnaaede af disse  vaerdier skal benyttes. De samme belastningsbetingelser gaelder mutatis mutandis, hvis ladet er  anbragt foran. 2.4. Koeretoejer i klasse N uden lad2.4.1.Traekkende koeretoejer til saettevogne: 2.4.1.1. det ulastede koeretoej uden tryk paa koblingsanordningen og én person i foerersaedet2.4.1.2. én person i foerersaedet; det teknisk tilladte tryk paa koblingsanordningen i den koblingsstilling,  der svarer til det stoerste tryk paa bagakslen. 2.4.2. Traekkende koeretoejer til paahaengsvogne: 2.4.2.1. det ulastede koeretoej med én person i foerersaedet2.4.2.2. én person i foerersaedet og alle andre pladser i foererhuset optaget. Tillaeg 2 >START GRAFIK><?aeFN21,><?aa8N><?aeLM38,><?aeIL24,><?aeIR2,><?aeRR4><?aeWH0> <?aeSL1><?aeUL1> Denne flade skal betragtes som <?ss>tangerende den lysemitterende flade<?aeBP><?aeNP><?aeDFZ><?aeIC> <?aeFN5><?aeUL1><?aeED><?aeIC><?aeFN9,6><?aeUL1><?aeBP>LEGENDE<?aeFN6>1<?aa2S>  Lysflade2<?aa2W> Referenceakse3<?aa2W>Referencecentrum4<?aa2W>Geometrisk synlighed5<?aa2W>Lysemitterende  flade<?aeIC><?aeFN5><?aeIL24,><?aa1W>6<?aa2W>Synlig overflade7<?aa2W>Iagttagelsesretning<?aeIC> <?aeFN2,><?aeIB18,><?aeRF><?aeIC><?aeVS1><?Þ><?aeBT"SLUT GRAFIK>31. 12. 91De Europaeiske Faellesskabers  TidendeTillaeg 3 >START GRAFIK><?aa8N><?aeLM38,><?aeFN15,6><?aeIL26,>Et roedt lys' synlighed  foran<?aeIC><?aa8H><?aeLM38,>Figur 1>SLUT GRAFIK>>START GRAFIK><?aa8N><?aeLM38,><?aeIL3,>Et  hvidt lys' synlighed bagved<?aeIC><?aa8H><?aeLM38,>Figur 2<?aeIC><?aeFN2,><?aeIB18,><?aeRF><?aeIC" SLUT GRAFIK>Tillaeg 4 RETNINGSVISERBLINKLYS Geometrisk synlighed Tillaeg 5 MAALING AF VARIATIONER  I NAERLYSETS FALD SOM FUNKTION AF BELASTNINGSTILSTANDEN 1. INDHOLDDette tillaeg indeholder en metode til maaling af de variationer i naerlysets fald i forhold  til det oprindelige, som skyldes belastningstilstandens paavirkning af koeretoejets stilling. 2. DEFINITIONER2.1. Oprindeligt fald2.1.1. Angivet oprindeligt falddet af motorkoeretoejets fabrikant angivne oprindelige naerlysfald, der  benyttes som referencevaerdi for beregning af tilladelige variationer. 2.1.2. Maalt oprindeligt faldgennemsnitsvaerdien af naerlysets fald eller koeretoejets haeldning maalt paa et  koeretoej i den i tillaeg 1 definerede tilstand 1 for den paagaeldende koeretoejsklasse; denne vaerdi  benyttes som referencevaerdi ved bestemmelse af variationer i naerlysfaldet som funktion af  varierende belastning. 2.2. Naerlysets faldNaerlysets fald kan defineres saaledes: - enten som vinklen, udtrykt i milliradianer, mellem det vandrette plan og straalebundtets retning  mod et karakteristisk punkt paa afskaeringens vandrette del i lygtens lysfordeling- eller som  tangent til denne vinkel, udtrykt i procentfald, da vinklerne er smaa (for disse smaa vinkler er 1 %  lig med 10 mrad). Udtrykkes faldet i procent, kan det beregnes efter foelgende formel:   h1 h2  × 100  h1 h2l× 100hvor: h1 er det ovenfor naevnte karakteristiske punkts hoejde over jorden i mm maalt paa en lodret skaerm, der  er anbragt i afstanden l vinkelret paa koeretoejets midterplan i laengderetningenh2 er  referencecentrets hoejde over jorden i mm (centret er det nominelle nulpunkt for det under h1 valgte  karakteristiske punkt)ler afstanden i mm fra skaermen til referencecentret. Negative vaerdier angiver retning nedad (se figur 1). Positive vaerdier angiver retning opad. >START GRAFIK><?aa8H>Figur 1>SLUT GRAFIK>Bemaerkninger: 1.  Tegningen viser et koeretoej i klasse M1, men princippet gaelder ogsaa for koeretoejer i andre  klasser. 2.  Hvis koeretoejet ikke er forsynet med et lygteindstillingssytem, er naerlysfaldets variation den  samme som variationen i koeretoejets haeldning. 3. MAALEBETINGELSER3.1. Undersoeges naerlysets aftegning paa skaermen ved hjaelp af visuel inspektion eller ved hjaelp af en  fotometrisk metode, skal maalingerne foretages i moerke omgivelser (f.eks. et moerkt rum), hvis  stoerrelse er tilstraekkelig til, at koeretoejet og skaermen kan placeres som vist i figur 1. Lygternes  referencecentre skal befinde sig i en afstand, l, af mindst 10 m fra skaermen. 3.2. Det underlag, maalingerne foretages paa, skal vaere saa fladt og vandret som muligt, saa maalingerne af  naerlysfaldet kan sikres en reproducerbarhed, hvis noejagtighed er p 0,5 mrad (p 0,05 fald). 3.3. Hvis der benyttes en skaerm, skal dens afmaerkning, stilling og retning i forhold til underlaget og  koeretoejets midterplan i laengderetningen vaere saadan, at maalingerne af naerlysets fald sikres en  reproducerbarhed, hvis noejagtighed er p 0,5 mrad (p 0,5 % fald). 3.4. Under maalingerne skal den omgivende temperatur vaere mellem 10 og 30o C. 4. KLARGOERING AF KOERETOEJET4.1. Maalingerne foretages paa et koeretoej, som har koert mellem 1 000 og 10 000 km, helst 5 000 km. 4.2. Daektrykket skal vaere det af fabrikanten angivne til fuld belastning. Koeretoejet skal vaere fuldt  forsynet (braendstof, vand, olie) og udstyret med alt det af fabrikanten angivne tilbehoer og  vaerktoej. Fuld braendstofforsyning betyder, at braendstoftanken skal vaere mindst 90 % fyldt, saaledes  som angivet i det i bilag I til direktiv 70/156/EOEF gengivne oplysningsskema. 4.3. Koeretoejet skal have haandbremsen slaaet fra og vaere i frigear. 4.4. Koeretoejet skal konditioneres i mindst 8 timer ved den i punkt 3.4 angivne temperatur. 4.5. Hvis der benyttes en fotometrisk eller visuel metode, boer det koeretoej, der skal afproeves, for at  lette maalingerne helst udstyres med lygter med en tydelig afskaering af straalebundtet. Andre metoder kan benyttes for at opnaa en mere praecis maaling (f.eks. fjernelse af lygteglassene). 5. FREMGANGSMAADE5.1. GenereltAfhaengigt af hvilken metode der vaelges, maales enten naerlysfaldet eller koeretoejets haeldning  i hver side af koeretoejet. Resultatet for lygterne i baade hoejre og venstre side i alle de i tillaeg 1  angivne belastningstilstande skal ligge inden for de i punkt 5.5 fastsatte graenser. Belastningen  oeges gradvis uden at udsaette koeretoejet for alt for store rystelser. 5.2. Bestemmelse af det maalte oprindelige faldKoeretoejet klargoeres som angivet i punkt 4 og belastes som  angivet i tillaeg 1 (foerste belastningstilstand for den paagaeldende koeretoejsklasse). Foer hver maaling skal koeretoejet rokkes som angivet i punkt 5.4. Maalingerne foretages tre gange. 5.2.1. Hvis ingen af de tre maaleresultater afviger med mere end 2 mrad (0,2 % fald) fra resultaternes  aritmetiske gennemsnitsvaerdi, er dette gennemsnit det endelige resultat. 5.2.2. Hvis en af maalingerne afviger med mere end 2 mrad (0,2 % fald) fra resultaternes aritmetiske  gennemsnit, udfoeres en serie paa yderligere ti maalinger, hvis aritmetiske gennemsnit udgoer det  endelige resultat. 5.3. MaalemetoderEnhver metode kan benyttes til maaling af naerlysfaldets variationer, forudsat  resultaterne har en noejagtighed paa p 0,2 mrad (p 0,02 % fald). 5.4.Koeretoejets klargoering i de enkelte belastningstilstandeKoeretoejets affjedring og alle andre dele af  det, som kan paavirke naerlysfaldet, klargoeres efter de her beskrevne metoder. Den tekniske tjeneste og fabrikanten kan dog i faellesskab foreslaa andre metoder (eksperimentelle  eller beregningsmaessige), navnlig hvis afproevningen frembyder saerlige vanskeligheder forudsat disse  beregninger er klart gyldige. 5.4.1. Koeretoejer i klasse M 1 med almindeligt affjedringssystemMens koeretoejet staar paa maalepladsen, og  hjulene eventuelt er anbragt paa flydende platforme (der skal benyttes, hvis deres fravaer ville  medfoere en begraensning af stoeddaemperbevaegelsen, som kunne paavirke maaleresultaterne), rokkes det  uafbrudt i mindst tre fuldstaendige cyklusser; i hver cyklus trykkes foerst dets bagende og derefter  dets forende ned. Rokkesekvensen afsluttes samtidig med en cyklus. Inden maalingerne foretages, skal  koeretoejet vaere faldet til ro af sig selv. I stedet for at benytte flydende platforme kan samme virkning opnaas ved at bevaege koeretoejet frem og  tilbage under mindst en fuldstaendig hjulomdrejning. 5.4.2. Koeretoejer i klasse M 2, M 3 og N med almindeligt affjedringssystem5.4.2.1. Kan den i punkt 5.4.1 beskrevne behandlingsmetode for koeretoejer i kategori M 1 ikke benyttes, kan  den i punkt 5.4.2.2 eller 5.4.2.3 beskrevne metode anvendes. 5.4.2.2. Mens koeretoejet staar paa maalepladsen med hjulene paa jorden, rokkes det ved kortvarige aendringer af  belastningen. 5.4.2.3. Mens koeretoejet staar paa maalepladsen med hjulene paa jorden, aktiveres dets affjedringssystem og alle  andre dele af det, som kan paavirke naerlysfaldet, ved hjaelp af en vibrator. Denne vibrator kan vaere  en vibrationsplatform, hvorpaa hjulene er anbragt. 5.4.3. Koeretoejer, som ikke har almindeligt affjedringssystem, og hvis motor skal vaere i gangInden der  foretages maalinger, ventes der indtil koeretoejet har indtaget sin endelige stilling med motoren  igang. 5.5. MaalingerNaerlysfaldets variation maales for hver af de forskellige belastningestilstande i forhold  til det i overensstemmelse med punkt 5.2 bestemte oprindelige fald. Er koeretoejet udstyret med en manuel lygteindstillingsanordning, skal denne stilles i de af  fabrikanten angivne positioner for de forskellige belastningstilstande (i overensstemmelse med  tillaeg 1). 5.5.1. I foerste omgang foretages en enkelt maaling for hver belastningstilstand. Kravene er opfyldt hvis  naerlysfaldets variation i alle belastningstilstande ligger inden for de beregnede graenser (f.eks.  inden for forskellen mellem det opgivne oprindelige fald og de med henblik paa godkendelsen  fastsatte oevre og nedre graenser) med en sikkerhedsmargen paa 4 mrad (0,4 % fald). 5.5.2. Hvis resultatet af en given maalning ikke ligger inden for den i punkt 5.5.1 angivne  sikkerhedsmargen eller overskrider graensevaerdierne, foretages yderligere tre maalinger i  overensstemmelse med punkt 5.5.3 i de belastningstilstande, hvori det paagaeldende resultat er  opnaaet. 5.5.3. For hver af disse belastningstilstande gaelder foelgende: 5.5.3.1. Hvis ingen af de tre maaleresultater afviger med mere end 2 mrad (0,2 % fald) fra resultaternes  aritmetiske gennemsnit, udgoer dette gennemsnit det endelige resultat. 5.5.3.2. Hvis en af maalingerne afviger med mere end 2 mrad (0,2 % fald) fra resultaternes aritmetiske  gennemsnit, foretages en serie paa yderligere ti maalinger, hvis atritmetiske gennemsnit udgoer det  endelige resultat. 5.5.3. Er koeretoejet udstyret med en automatisk lygteindstillingsanordning med iboende hysteresesloejfe,  betragtes gennemsnitsresultaterne ved hysteresloejfens top og bund som signifikante vaerdier. Alle disse maalinger udfoeres i overensstemmelse med punkt 5.5.3.1 og 5.5.3.2. 5.5.4. Kravene er opfyldt, hvis variationen mellem det i overensstemmelse med punkt 5.2 bestemte  oprindelige fald og faldet maalt i hver enkelt belastningstilstand er mindre end de i punkt 5.5.1  beregnede vaerdier (uden sikkerhedsmargen). 5.5.5. Overskrides kun en af de beregnede oevre eller nedre variationsgraenser, kan fabrikanten inden for de  med henblik paa godkendelsen fastsatte graenser vaelge en anden vaerdi for det angivne oprindelige  fald. Tillaeg 6 ANGIVELSE AF DEN I TILLAEG 1, PUNKT 4.2.6.1, ANGIVNE OPRINDELIGE INDSTILLING >START  GRAFIK>Eksempel<?aa8N><?aeIC><?aeFN15,6><?aeBP><?aeNP><?aeTT1><?aeFA1,><?aeTT2><?aeFA12,><?aeTT3> <?aeTT4> <?aeFA12,><?aeTT5><?aeFA1,><?aeTT6><?aeUV16><?aeTS><?aeVC><?aeRW.8><?aeRT2Y3><?aeRT4Y5><?aeTF9><?aeTB><?aePD8> <?aeTC><?aeIL8><?aeIR8><?aeRC8><?aeWH0>Standardsymbolfor naerlys i henhold til direktiv <?ss>78/316/EOEF,  bilag II, figur 3<?aeTH4Y5>Den angivne oprindelige indstillings <?ss>vaerdi<?aeIC"SLUT GRAFIK> Symbolets og tegnenes stoerrelse overlades til fabrikantens skoen. Tillaeg 7 BETJENINGSORGANER TIL DE I BILAG I, PUNKT 4.2.6.2.2, OMTALTE LYGTEINDSTILLINGSANORDNINGER  1. FORSKRIFTER1.1. Naerlyset skal under alle omstaendigheder kunne saenkes paa en af foelgende maader: a)  ved at bevaege betjeningsorganet nedad eller til venstreb)ved at dreje betjeningsorganet rundt  med uretc)ved at trykke paa en knap (tryk-traeksystemet).Indstilles naerlyset ved hjaelp ad flere knapper, skal den knap som giver det stoerste naerlysfald,  vaere anbragt til venstre for eller neden under knappen (knapperne) til de oevrige naerlyspositioner. Et drejeligt, kantstillet betjeningsorgan eller et betjeningsorgan, hvoraf kun kanten er synlig,  skal betjenes efter samme principper som organer af type a) eller c). 1.1.1. Dette betjeningsorgan skal vaere forsynet med symboler, som klart viser, med hvilke bevaegelser  naerlyset rettes nedad eller opad. 1.2. 0-positionen svarer ifoelge bilag I, punkt 4.2.6.1, til det oprindelige fald. 1.3. 0-positionen, der ifoelge bilag I, punkt 4.2.6.2.2, skal vaere en »neutral stilling«, behoever ikke  noedvendigvis at ligge for enden af skalaen. 1.4. Maerkerne paa betjeningsorganet skal vaere forklaret i foererens instruktionsbog. 1.5. Kun foelgende symboler maa anvendes til identificering af betjeningsorganerne: >START GRAFIK>Symboler med fire straaler i stedet for fem kan ogsaa benyttes.<?aaA><?Þ"SLUT GRAFIK> 2. EKSEMPLER>START GRAFIK>Eksempel 1<?aeFN14,"SLUT GRAFIK>>START GRAFIK>Eksempel 2<?aeFN10,"SLUT  GRAFIK>>START GRAFIK>Eksempel 3<?aeFN13,"SLUT GRAFIK>(1) Ogsaa betegnet »hvid« eller  »farveloes« refleksanordning.  BILAG II MODEL   Myndighedens navn Myndighedens navnBILAG TIL  EOEF-TYPEGODKENDELSESATTESTEN FOR EN KOERETOEJSTYPE, FOR SAA VIDT ANGAAR MONTERING AF LYGTER OG  LYSSIGNALER(artikel 4, stk. 2, og artikel 10 i Raadets direktiv 70/156/EOEF af 6. februar 1970 om  tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne koeretoejer og  paahaengskoeretoejer dertil)EOEF-typegodkendelse nr.: . 1. Maerke (firmabetegnelse): . . 2. Type og handelsbetegnelse: . . 3. Fabrikantens navn og adresse: . . 4. Navn og adresse paa fabrikantens eventuelle repraesentant: . . 5. Belysningsudstyr paa det koeretoej, som praesenteres med henblik paa godkendelse (¹): .5.1. Fjernlyslygter: ja/nej (*)5.2. Naerlyslygter: ja/nej (*)5.2.1. Lygteindstillingsanordning: ja/nej (*)5.3. Taageforlygter: ja/nej (*)5.4. Baklygter: ja/nej (*)5.5. Forblinklygter: ja/nej (*)5.6. Bagblinklygter: ja/nej (*)5.7. Sideblinklygter: ja/nej (*)5.8. Haveriblink: ja/nej (*)5.9. Stoplygter: ja/nej (*)5.10. Nummerpladelygter: ja/nej (*)5.11. Fremadrettede positionslygter: ja/nej (*)5.12. Bagudrettede positionslygter: ja/nej (*)5.13. Taagebaglygter: ja/nej (*)5.14. Parkeringslygter: ja/nej (*)5.15. Markeringslygter: ja/nej (*)(¹) Der vedlaegges tegninger af koeretoejet i overensstemmelse med punkt  2.2.3 i bilag I. (*)Det ikke gaeldende overstreges. 5.16. Bagudvendende refleksanordninger, ikke trekantede: ja/nej (*)5.17. Bagudvendende refleksanordninger, trekantede: ja/nej (*)5.18. Fremadvendende refleksanordninger, ikke trekantede: ja/nej (*)5.19. Siderefleksanordninger, ikke trekantede: ja/nej (*)5.20. Sidemarkeringslygter: ja/nej (*)5.21. Begraensninger med hensyn til belastning: 6. Tilsvarende lygter: ja/nej (*) (se punkt 15) . . 7. Koeretoejet praesenteret med henblik paa godkendelse den: . 8. Teknisk tjeneste, som foretager afproevningerne: . . 9. Afproevningsrapportens dato: . 10. Afproevningsrapportens nummer: . 11. Typegodkendelse, for saa vidt angaar lygter og lyssignaler, indroemmes/afslaas (*)12. Sted: . 13. Dato: . 14. Underskrift: . 15. Foelgende dokumenter, som er forsynet med det ovenfor angivne typegodkendelsesnummer, er vedlagt  denne typegodkendelsesattest: . liste(r) over de af fabrikanten installerede lygter og lyssignaler; for hver anordning angives  fabrikantens maerke og komponentens typegodkendelsesmaerke. Disse dokumenter udleveres paa anmodning til andre medlemsstaters kompetente myndigheder. 16. Bemaerkninger: . . . . . (*) Det ikke gaeldende overstreges.


Avis juridique important

|

31965L0269

Rådets direktiv 65/269/EØF af 13. maj 1965 om gennemførelse af visse regler for tilladelse til godstransport ad landevej mellem medlemsstaterne

EF-Tidende nr. 088 af 24/05/1965 s. 1469 - 1472 den danske specialudgave: serie I kapitel 1965-1966 s. 0057  den engelske specialudgave: serie I kapitel 1965-1966 s. 0064  den græske specialudgave: Kapitel 07 bind 1 s. 0035  den spanske specialudgave: Kapitel 07 bind 1 s. 0061  den portugisiske specialudgave: Kapitel 07 bind 1 s. 0061

++++  RAADETS DIREKTIV  af 13 . maj 1965  om gennemfoerelse af visse regler for tilladelse til godstransport ad landevej mellem medlemsstaterne   ( 65/269/EOEF )  RAADET FOR DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB HAR  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 75 ,  under henvisning til forslag fra Kommissionen ,  under henvisning til udtalelse fra Det europaeiske Parlament ( 1 ) ,  under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 2 ) , og  ud fra foelgende betragtninger :  Indfoerelsen af en faelles transportpolitik indebaerer bl.a . fastsaettelse af faelles regler for den internationale godstransport af landevej til eller fra en medlemsstats omraade eller for transitkoersel gennem en eller flere medlemsstaters omraader ;  for den internationale godstransport ad landevej er det af betydning at fjerne de hindringer , der er en foelge af fremgangsmaaden ved medlemsstaternes udstedelse af tilladelser ; dette maal naas paa den mest hensigtsmaessige maade ved , at alle medlemsstater indfoerer en forenklet fremgangsmaade , hvorefter tilladelserne udstedes af de kompetente myndigheder i den stat , i hvilken koeretoejet er indregistreret ,  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :  Artikel 1  Medlemsstaterne traeffer de noedvendige foranstaltninger til sikring af , at de tilladelser , som er noedvendige for den internationale godstransport ad landevej til eller fra en medlemsstats omraade eller for transitkoersel gennem en eller flere medlemsstaters omraader , fra 1 . januar 1966 udstedes af de kompetente myndigheder i den medlemsstat , i hvilken det koeretoej , som skal anvendes til transporten er indregistreret .  Artikel 2  Tilladelserne skal vaere i overensstemmelse med en af de to modeller , der fremtraeder som bilag , idet dette udgoer en integrerende del af dette direktiv .  Artikel 3  1 . Tilladelserne udfaerdiges i en transportvirksomheds navn . De kan ikke overdrages .  2 . Hver tilladelse kan kun benyttes for et enkelt koeretoej ad gangen . Den skal medfoeres i koeretoejet og paa forlangende forevises de ansatte kontrolloerer .  Ved koeretoej forstaas et enkelt koeretoej eller et vogntog med flere sammenkoblede koeretoejer .  Artikel 4  Saafremt en transportvirksomhed under en transport , der kraever tilladelse , paa en anden medlemsstats omraade end der , hvor koeretoejet er indregistreret , overtraeder den paagaeldende stats love eller administrativt fastsatte bestemmelser paa transportomraadet , giver denne medlemsstat underretning om overtraedelsen til den medlemsstat , i hvilken koeretoejet er indregistreret .  Medlemsstaterne meddeler hinanden enhver oplysning om sanktioner for overtraedelser .  Artikel 5  Medlemsstaterne underretter inden 1 . januar 1966 Kommissionen om de foranstaltninger , de har truffet med henblik paa dette direktivs gennemfoerelse .  Artikel 6  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 13 . maj 1965 .  Paa Raadets vegne  M . COUVE DE MURVILLE  Formand  ( 1 ) EFT nr . 109 af 8 . 7 . 1964 , s . 1700/64  ( 2 ) EFT nr . 168 af 27 . 10 . 1964 , s . 2631/64  BILAG  MODELLER TIL TILLADELSER   ( Hvid formular forside )  Tekst affattet paa Faellesskabets fire officielle sprog  Den stat , der meddeler tilladelsen   ( nationalitetsmaerke ) ...   ( kompetent myndighed ) ...  Tilladelse paa tid  Tilladelse nr . ...  til international godstransport ad landevej  Denne tilladelse berettiger ...  ... ( transportvirksomhedens navn eller firma samt fuldstaendig adresse )  til at udfoere international godstransport  mellem ... og ...  i transit gennem ...  med et enkelt koeretoej eller et vogntog med flere sammenkoblede koeretoejer .  Denne tilladelse er gyldig fra den ...  til den ...  Eventuelle begraensninger ...  Udstedt i ... den ...   ( Underskrift og stempel for den myndighed , der udsteder tilladelsen den stat , i hvilken koeretoejet er indregistreret )   ( Hvid formular bagside )  Almindelige bestemmelser  Denne tilladelse skal medfoeres i koeretoejet og paa forlangende forevises for de ansatte kontrolloerer .  Den giver kun tilladelse til international godstransport .  Den gaelder ikke for transport inden for landets graenser .  Den kan ikke overdrages .  Transportvirksomheden er pligtig paa enhver medlemsstats omraade at overholde de der gaeldende ved lov eller administrativt fastsatte bestemmelser , i saerdeleshed paa transportens og vejfaerdselens omraade .   ( Groen formular forsiden )  Tekst affattet paa Faellesskabets fire officielle sprog  Den stat , der meddeler tilladelsen   ( nationalitetsmaerke ) ...   ( kompetent myndighed ) ...  Tilladelse til et bestemt antal ture  Antal tilladte ture : ...   ( ud-og hjemkoersel )  Tilladelse nr . ...  til international godstransport ad landevej  Denne tilladelse berettiger ...  ... ( transportvirksomhedens navn og firma samt fuldstaendig adresse )  til at udfoere international godstransport   - mellem ... og ...   - i transit gennem ...  med et enkelt koeretoej eller et vogntog med flere sammenkoblede koeretoejer .  Denne tilladelse er gyldig fra den ...  til den ...  Eventuelle begraensninger ...  Udstedt i ... den ...   ( Underskrift og stempel for den myndighed , der udsteder tilladelsen den stat , i hvilken koeretoejet er indregistreret )   ( Groen formular - bagside )  Almindelige bestemmelser  Denne tilladelse skal sammen med den nedennaevnte koerselsplan medfoeres i koeretoejet og paa forlangende forevises for de ansatte kontrolloerer .  Den giver kun tilladelse til det anfoerte antal ture .  Den gaelder ikke for transport inden for landets graenser .  Den kan ikke overdrages .  Transportvirksomheden er pligtig paa enhver medlemsstats omraade at overholde de der gaeldende ved lov eller administrativt fastsatte bestemmelser , i saerdeleshed paa transportens og vejfaerdselens omraade .  Denne tilladelse skal inden 15 dage efter udloebet af dens gyldighedsperiode tilbagesendes til den myndighed , der har udstedt den .  Indehaveren af tilladelsen er pligtig forud for hver transport at udarbejde den i de bilaterale overenskomster fastsatte koerselsplan .  Koerselsplanen skal tilbagesendes sammen med denne tilladelse .