Avis juridique important

|

31997L0076

Rådets direktiv 97/76/EF af 16. december 1997 om ændring af direktiv 77/99/EØF og 72/462/EØF med hensyn til reglerne for hakket kød, tilberedt kød og visse produkter af animalsk oprindelse

EF-Tidende nr. L 010 af 16/01/1998 s. 0025 - 0027

RÅDETS DIREKTIV 97/76/EF af 16. december 1997 om ændring af direktiv 77/99/EØF og 72/462/EØF med hensyn til reglerne for hakket kød, tilberedt kød og visse produkter af animalsk oprindelse RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 43,under henvisning til forslag fra Kommissionen,under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1),under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2), ogud fra følgende betragtninger:I henhold til Rådets direktiv 77/99/EØF af 21. december 1976 vedrørende sundhedsmæssige problemer i forbindelse med produktion og markedsføring af kødprodukter og visse produkter af animalsk oprindelse (3), ajourført ved Rådets direktiv 92/5/EØF (4), er der mulighed for til fremstilling af kødprodukter at anvende kød som nævnt i artikel 2 i direktiv 88/657/EØF;direktiv 88/657/EØF er ophævet med virkning fra den 1. januar 1996 og erstattet af Rådets direktiv 94/65/EF af 14. december 1994 om krav til fremstilling og afsætning af hakket kød og tilberedt kød (5); af hensyn til retssikkerheden bør henvisningerne til nævnte direktiv 88/657/EØF samtidig ændres;de bestemmelser i direktiv 77/99/EØF, som på grund af deres midlertidige karakter ikke længere er aktuelle, bør udgå;på grund af de særlige produktionsvilkår, der gælder for maver, blærer og tarme, bør der nu indføres en anden ordning for dem end den, der tidligere var fastsat i direktiv 77/99/EØF; der bør fastsættes en rimelig frist til, at medlemsstaterne kan tilpasse sig den nye ordning, såvel med hensyn til deres indenlandske produktion som med hensyn til deres indførsler fra tredjelande -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1 I direktiv 77/99/EØF foretages følgende ændringer:1) I artikel 2, litra a), nr. ii), og litra d), femte led, erstattes henvisningen til direktiv 88/657/EØF af en henvisning til direktiv 94/65/EF.2) I artikel 3:a) litra A, nr. 1, andet led, læses: »- i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1 . . .«b) litra A, nr. 1, tilføjes følgende afsnit:»eller som registreres og kontrolleres i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2«c) litra A, nr. 9, ændres således:- litra a) udgår- »b) fra den 1. juli 1993« udgår- nr. i) bliver til litra a), og nr. ii) bliver litra b).3) Artikel 9, stk. 2, ændres således:»2. Medlemsstaterne kan lade den i stk. 1 omhandlede undtagelse omfatte de virksomheder, der er omhandlet i artikel 4, litra A, litra a), nr. i), og i litra C, D og E, idet behandlingen af produkter i disse virksomheder skal opfylde de øvrige krav i dette direktiv.«4) I artikel 13, stk. 1, andet afsnit, litra c), udgår »og indtil den 1. juli 1993 det i bilag D omhandlede hygiejnecertifikat«.5) I artikel 13, stk. 1, sidste afsnit, ændres henvisningen til direktiv 88/657/EØF til en henvisning til direktiv 94/65/EF.6) Artikel 21 udgår.7) I bilag B, kapitel III, nr. 2, første og andet led, erstattes henvisningen til direktiv 88/657/EØF med en henvisning til direktiv 94/65/EF.8) I bilag B, kapitel V, punkt 4, affattes femte led således:»- når det ifølge en medlemsstats lovgivning er tilladt at anvende stivelse eller proteiner af animalsk eller vegetabilsk oprindelse til andet end teknologisk formål, en angivelse af denne anvendelse i forbindelse med varebetegnelsen.«9) I bilag C erstattes kapitel III af teksten i bilaget til dette direktiv.Artikel 2 I artikel 21b, stk. 2, i direktiv 72/462/EØF (6) ændres datoen »31. december 1997« til »31. december 1998«.Artikel 3 Inden den 31. december 2001 tager Rådet, på grundlag af en rapport fra Kommissionen ledsaget af eventuelle forslag, som det træffer afgørelse om med kvalificeret flertal, bestemmelserne i bilaget op til fornyet behandling med henblik på at revurdere betingelserne vedrørende de virksomheder, som tarmene hidrører fra.Artikel 4 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 1. januar 1999.De underretter straks Kommissionen herom.Når medlemsstaterne vedtager de i første afsnit omhandlede bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne.2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.Artikel 5 Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Artikel 6 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 1997.På Rådets vegneF. BODENFormand(1) EFT C 341 af 5. 12. 1994, s. 206.(2) EFT C 397 af 31. 12. 1994, s. 37.(3) EFT L 26 af 31. 1. 1977, s. 85. Direktivet er senest ændret ved direktiv 95/68/EF (EFT L 332 af 30. 12. 1995, s. 10).(4) EFT L 57 af 2. 3. 1992, s. 1.(5) EFT L 368 af 31. 12. 1994, s. 10.(6) EFT L 302 af 31. 12. 1972, s. 28. Direktivet er senest ændret ved direktiv 96/91/EF (EFT L 13 af 16. 1. 1997, s. 26).BILAG »KAPITEL IIIProduktions-, markedsførings- og importbetingelser for rensede, saltede eller tørrede og/eller varmebehandlede maver, blærer og tarmeForuden at opfylde de i bilag A og bilag B, kapitel II, nævnte betingelser, skal virksomheder, der behandler maver, blærer og tarme, opfylde følgende betingelser:1. Råvarerne skal stamme fra dyr, som efter ante mortem- og post mortem-undersøgelse er blevet bedømt som egnet til konsum.2. Produkter, der ikke kan opbevares ved omgivelsestemperatur, skal indtil afsendelsen opbevares i hertil indrettede lokaler. Navnlig skal produkter, der hverken er saltede eller tørrede, opbevares ved højst 3 °C.3. Råvarerne skal transporteres fra oprindelsesslagteriet til virksomheden under hygiejnisk tilfredsstillende forhold og i givet fald i nedkølet stand afhængig af den tid, der er gået fra slagtningen og indtil afhentningen af råvarerne. Transportkøretøjer og containere skal have glatte indvendige overflader, der er lette at vaske, rengøre og desinficere. Kølevogne skal være udformet således, at den påbudte temperatur kan holdes under hele transporten.4. Der skal være et lokale til opbevaring af indpakningsmateriale og emballager.5. Indpakning og emballering skal foretages hygiejnisk i et lokale, der er indrettet til dette formål.6. Anvendelse af træ er forbudt; dog tillades anvendelse af træpaller til transport af beholdere, der indeholder de pågældende produkter.«


Avis juridique important

|

31997L0044

Europa-Parlamentets og Rådets ottende direktiv 97/44/EF af 22. juli 1997 om bestemmelser vedrørende sommertid

EF-Tidende nr. L 206 af 01/08/1997 s. 0062 - 0063

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS OTTENDE DIREKTIV 97/44/EF af 22. juli 1997 om bestemmelser vedrørende sommertid EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 100 A,under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2),i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B (3), ogud fra følgende betragtninger:Ved Europa-Parlamentets og Rådets syvende direktiv 94/21/EF af 30. maj 1994 om bestemmelser vedrørende sommertid (4) indførtes i hele Fællesskabet en fælles dato og et fælles klokkeslæt for sommertidens begyndelse i 1995, 1996 og 1997; i syvende direktiv blev der opretholdt to forskellige datoer for sommertidens ophør i 1995, hvoraf den ene gjaldt for medlemsstaterne bortset fra Irland og Det Forenede Kongerige og den anden for Irland og Det Forenede Kongerige, medens der blev indført en fælles dato og et fælles klokkeslæt for sommertidens ophør i 1996 og 1997;eftersom medlemsstaterne anvender bestemmelser om sommertid, er det vigtigt for det indre markeds funktion, at der fastsættes en fælles dato og et fælles klokkeslæt for, hvornår sommertiden begynder og ophører i hele Fællesskabet;i henseende til subsidiaritetsprincippet forekommer en handling fra Fællesskabets side nødvendig for at sikre en fuldstændig harmonisering af datoerne med henblik på at lette transport og kommunikation;det tidspunkt for sommertidens ophør, som medlemsstaterne anser for mest hensigtsmæssigt, er slutningen af oktober, og denne dato bør derfor fastholdes;i henhold til artikel 4 i syvende direktiv skal Europa-Parlamentet og Rådet inden den 1. januar 1997 vedtage den ordning, der skal gælde fra 1998;på grund af de geografiske forhold bør de fælles bestemmelser for sommertiden ikke gælde for medlemsstaternes oversøiske territorier;af hensyn til fastlæggelsen af fartplaner bl.a. inden for transport og kommunikation vil det være formålstjenligt at fastsætte datoerne for sommertiden for en tilstrækkelig lang periode, og der bør derfor vedtages bestemmelser for 1998, 1999, 2000 og 2001 -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1 I dette direktiv forstås ved »sommertid« den periode af året, hvor uret stilles 60 minutter frem i forhold til tiden resten af året.Artikel 2 I hver medlemsstat begynder sommertiden i årene 1998, 1999, 2000 og 2001 kl. 1.00 om morgenen verdenstid (GMT) den sidste søndag i marts, dvs.:- i 1998: den 29. marts- i 1999: den 28. marts- i 2000: den 26. marts- i 2001: den 25. marts.Artikel 3 I hver medlemsstat slutter sommertiden i årene 1998, 1999, 2000 og 2001 kl. 1.00 om morgenen verdenstid (GMT) den sidste søndag i oktober, dvs.:- i 1998: den 25. oktober- i 1999: den 31. oktober- i 2000: den 29. oktober- i 2001: den 28. oktober.Artikel 4 Den ordning, der skal gælde fra 2002, vedtages inden den 1. januar 2001 på forslag af Kommissionen, som fremsættes inden den 1. januar 2000.Artikel 5 Dette direktiv gælder ikke for medlemsstaternes oversøiske territorier.Artikel 6 Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 31. december 1997. De underretter straks Kommissionen herom.Disse love og administrative bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning ved vedtagelsen. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.Artikel 7 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 1997.På Europa-Parlamentets vegneJ. M. GIL-ROBLESFormandPå Rådets vegneJ. POOSFormand(1) EFT nr. C 342 af 14. 11. 1996, s. 5.(2) EFT nr. C 30 af 30. 1. 1997, s. 20.(3) Europa-Parlamentets udtalelse af 28. november 1996 (EFT nr. C 380 af 16. 12. 1996, s. 20), Rådets fælles holdning af 14. april 1997 (EFT nr. C 157 af 24. 5. 1997, s. 8) og Europa-Parlamentets afgørelse af 11. juni 1997 (endnu ikke offentliggjort i Tidende). Rådets afgørelse af 17. juni 1997.(4) EFT nr. L 164 af 30. 6. 1994, s. 1.


Avis juridique important

|

31989L0684

Rådets direktiv 89/684/EØF af 21. december 1989 om erhvervsuddannelse for visse førere af køretøjer, der transporterer farligt gods ad vej

EF-Tidende nr. L 398 af 30/12/1989 s. 0033 - 0036 den finske specialudgave: kapitel 7 bind 3 s. 0200  den svenske specialudgave: kapitel 7 bind 3 s. 0200

RAADETS DIREKTIVaf 21. december  1989om erhvervsuddannelse for visse foerere af koeretoejer, der transporterer farligt gods ad  vej(89/684/EOEF)RAADET FOR DE EUROPAEISKEFAELLESSKABER HAR -under henvisning til  Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 75, under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2), under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), ogud fra foelgende  betragtninger: Transport af farligt gods ad vej, hvad enten den er indenlandsk eller international, er i aarenes  loeb blevet stadig mere omfattende, hvilket medfoerer oeget risiko for ulykker; det er generelt i samfundets interesse, at risikoen for saadanne ulykker mindskes saa meget som  muligt, idet de kan medfoere en undertiden uoprettelig oedelaeggelse af miljoeet samt alvolige skader,  der kan gaa ud over den fysiske integritet hos det koerende personale eller alle, der kan komme i  beroering med dette gods; talrige af de ulykker, der indtraeffer i forbindelse med transport af farligt gods, navnlig deres  alvorlige karakter, kan henfoeres til et utilstraekkeligt kendskab hos det koerende personale til de  risici, der er forbundet med denne transport, og der maa derfor goeres en indsats for at forbedre de  faglige kvalifikationer hos dette personale; ved den europaeiske konvention om international transport af farligt gods ad vej (ADR), som naesten  alle medlemsstaterne deltager i, kraeves der en erhvervsuddannelse for international transport af  farligt gods ad vej i tanke, i tankbatterier og i tankcontainere med en samlet kapacitet paa over 3  000 liter pr. transportenhed; ved en nylig aendring af ADR kraeves denne uddannelse ligeledes fra den  1. januar 1996 for international transport af gods transporteret i kolli, der udfoeres med koeretoejer  med en hoejest tilladt vaegt paa over 3,5 tons, for saa vidt maengden overstiger de minimumsmaengder, som  er fastsat i ADR's marginalnr. 10011; disse bestemmelser boer ikke alene anvendes overalt i  Faellesskabet, men deres raekkevidde boer udvides til ogsaa at omfatte trafikken paa internt plan, og de  boer styrkes; forpligtelsen til at sikre en tilfredsstillende erhvervsuddannelse inden for transport af  farligt gods, som helhed kraever, at der, med udsigt til oprettelse af et enhedsmarked for  transport, traeffes alle foranstaltninger til en bedre forebyggelse af risici saavel ved indenlandsk  som international transport af gods; med henblik paa blandt andet at fremme harmoniserede uddannelsessystemer paa faellesskabsplan for  foerere af koeretoejer, der transporterer farligt gods, boer der udarbejdes standardiserede  uddannelsesprogrammer for disse foerere ved hjaelp af moderne teknik, der i almindelighed tager sigte  paa aktiv uddannelse af deltagerne; der boer kunne udstedes et bevis, som godtgoer, at mindstekravene til en erhvervsuddannelse er  opfyldt; et saadant bevis boer anerkendes overalt i Faellesskabet; Portugal har ivaerksat et uddannelsesprogram for foerere af koeretoejer, der transporterer farligt  gods, som loeber indtil den 31. december 1995; omstaendigheder i forbindelse med den praktiske  tilrettelaeggelse er til hinder for, at dette tidsrum afkortes, og der maa derfor indroemmes Portugal  en yderligere frist paa et aar til uddannelse af visse af disse foerere -UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV: Artikel 1FormaalFormaalet med dette direktiv er at stille krav om, at foerere,  der udfoerer transport af farligt gods ad vej i indenlandsk og international transport med: - koeretoejer, hvis hoejest tilladte vaegt er paa over 3,5 tons, og som transporterer saadant gods i  maengder, der er stoerre end de taerskler, der er fastsat i marginalnr. 10011 i ADR. For eksplosive  stoffer og genstande er koeretoejerne dog omfattet uanset deres hoejest tilladte vaegt, - tankvogne eller transportenheder, der omfatter tanke eller tankcontainere med en kapacitet paa  over 3 000 liter, og/eller med en hoejest tilladt vaegt paa over 3,5 tons, naar disse koeretoejer eller  transportenheder transporterer far-ligt gods eller tilbagelaegger en vejstraekning, efter at det  farlige gods er laesset af, uden at tankene eller tankcontainerne er blevet renset og/eller  afgasset, skal vaere indehavere af et erhvervsuddannelsesbevis, der er udstedt af den dertil af hver  medlemsstat udpegede myndighed eller instans, og hvori det bekraeftes, at de med et  tilfredsstillende resultat har fulgt en passende uddannelse vedroerende transport af farligt gods ad  vej. Dette direktiv finder ikke anvendelse paa koeretoejer, som tilhoerer en medlemsstats vaebnede styrker,  eller for hvilke disse vaebnede styker baerer ansvaret. Artikel 2DefinitionerI dette direktiv forstaas ved: 1)  »ADR«,den europaeiske konvention om international transport af farligt gods ad vej (ADR),  indgaaet i Genève den 30. september 1957, som aendret paa datoen for vedtagelsen af dette direktiv; 2)  »transport ad vej«, al koersel paa veje, der er aabne for offentlig faerdsel, med et koeretoej, der  anvendes til transport af farligt gods; 3)  »foerer«, enhver person, der har til opgave at foere koeretoejet, ogsaa i en kortere periode; 4)  »tankvogn«, »transportenhed«, »tank«, de enheder, der er omhandlet i marginalnr. 10014 i ADR; 5)  »farligt gods«, stoffer og genstande, der er angivet som saadanne i ADR; 6)  »erhvervsuddannelsesbevis», det bevis, der er foreskrevet i tillaeg B 6 til ADR; 7)  »foreloebigt erhvervsuddannelsesbevis», det bevis, der er foreskrevet i tillaeg B 6 til ADR,  paafoert bemaerkningen »i henhold til artikel 4, stk. 2, i direktiv 89/684/EOEF, kun gyldigt for  transport i den medlemsstat, der har udstedt dette bevis.«Artikel 3Medlemsstaterne kan i  forstaaelse med Kommissionen undlade helt eller delvis at anvende dette direktiv i et tidsrum af to  aar, som kan forlaenges, paa foerere af koeretoejer, der udelukkende udfoerer indenlandsk transport af  gods, hvis fare- eller forureningsgrad er ganske ringe som foelge af dets saerlige beskaffenhed eller  den ringe maengde, der transporteres. De afgoerelser, der traeffes af medlemsstaternes kompetente myndigheder i medfoer af stk. 1, skal  begrundes og meddeles Kommissionen, der underretter de oevrige, medlemsstater herom. Artikel 4Erhvervsuddannelse1.  For at opnaa erhvervsuddannelsesbeviset, gives den uddannelse, der  kraeves af foerere som omhandlet i artikel 1, inden for rammerne af et teoretisk kursus, hvori indgaar  praktiske oevelser, og som er godkendt af den kompetente myndighed. Uddannelsens vaesentligste formaal er at henlede de paagaeldendes opmaerksomhed paa de risici, der er  forbundet med transport af farligt gods, og at bibringe dem de grundbegreber, som er uomgaengeligt  noedvendige for mest muligt at mindske sandsynligheden for, at der sker en ulykke, og for, saafremt  ulykken sker, at sikre ivaerksaettelse af de sikkerhedsforanstaltninger, som maatte vise sig  noedvendige for at beskytte menneskeliv og miljoe og for at begraense ulykkens virkninger. Denne uddannelse skal som minimum omfatte emnerne paa listen i bilaget. Erhvervsuddannelsesbeviset opnaas efter bestaaet eksamen, der er godkendt af den kompetente  myndighed, som paaser, at eksaminatorerne er uvildige. 2.  Medlemsstaterne kan udstede foreloebigt erhvervsud-dannelsesbevis til foerere, der foerste gang  anmoder herom inden for de seks maaneder, der gaar forud for ivaerksaettelsesdatoerne for dette  direktiv, uden at have fulgt det kursus og aflagt den eksamen, der er naevnt i stk. 1, paa betingelse  af, at disse foerere fremlaegger bevis for, at de har udoevet virksomhed som foerere af koeretoejer, der  transporterer farligt gods, i de sidste fem aar forud for datoerne for ivaerksaettelsen af dette  direktiv. Saesonbestemte afbrydelser af virksomheden, ferier og andre afbrydelser af arbejdet, som ikke  overstiger seks maaneder inden for en periode paa tolv maaneder eller i alt 18 maaneder for hele  perioden, er tilladt. Det i foerste afsnit omhandlede bevis gaelder kun for transporter, der udfoeres i den medlemsstat, som  har udstedt det. Dets gyldighedsperiode udloeber den 31. december 1996. 3.  En medlemsstat kan kraeve, at foerere, der udfoerer transport af farligt gods med koeretoejer, som  er indregistreret i denne medlemsstat, har gennemgaaet en mere vidtgaaende uddannelse end den, der er  foreskrevet i bilag I. Der kan vaere tale om en uddannelse, der allerede findes i en medlemsstat,  eller om en uddannelse, som en medlemsstat beslutter at indfoere. 4.  Beviser, som er udstedt af medlemsstaterne inden datoerne for dette direktivs ivaerksaettelse paa  grundlag af gaeldende nationale bestemmelser, om hvilke Kommissionen har konstateret, at de mindst  svarer til kravene i dette direktiv, anerkendes som uddannelsesbeviser i henhold til dette direktiv  indtil udloebet af gyldighedsperioden, dog maksimalt i fem aar. Artikel 51.  Det i artikel 1 omhandlede erhvervsuddannelsesbevis er gyldigt i fem aar. 2.  Bevisets gyldighedsperiode kan forlaenges for fem aar ad gangen, naar bevisets indehaver: a)  i loebet af det sidste aar forud for udloebet af bevisets gyldighedsperiode har fulgt et  efteruddannelseskursus, der er godkendt af den kompetente myndighed, eller har bestaaet en proeve,  der er godkendt af denne, ellerb)  over for den kompetente myndighed eller instans kan bevise, at  han har udoevet sin virksomhed uden afbrydelse siden udstedelsen eller den seneste forlaengelse af  hans bevis. Saesonbestemte afbrydelser af virksomheden, ferier og andre afbrydelser af arbejdet, som ikke overstiger seks maaneder inden for en periode paa  tolv maaneder, er tilladt. 3.  En medlemsstat kan fastsaette en kortere gyldighedsperiode for erhvervsuddannelsesbeviserne for  foerere, der transporterer farligt gods med koeretoejer, som er indregistreret i denne medlemsstat. Artikel 6Med forbehold af artikel 4, stk. 2, skal det i artikel 1 omhandlede  erhvervsuddannelsesbevis, som er udstedt af en medlemsstat, anerkendes af alle de oevrige  medlemsstater. Artikel 71.  Den i stk. 2 fastsatte procedure gaelder for aendringer af dette direktiv med henblik  paa: - at tage hensyn til fremtidige aendringer af ADR-konventionen; - at tilpasse dette direktiv til den videnskabelige og tekniske udvikling paa de omraader, som er  omfattet af direktivet. 2.  Kommissionen bistaas af et udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har  Kommissionens repraesentant som formand. Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes.  Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under  hensyntagen til det paagaeldende spoergs-maals hastende karakter. Det udtaler sig med det flertal, som  er fastsat i Traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe  paa forslag af Kommissionen. Under afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af  repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden  deltager ikke i afstemningen. Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets  udtalelse. Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke  afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger,  der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelsen med kvalificeret flertal. Har Raadet efter udloebet af en frist paa 3 maaneder, regnet fra forslagets forelaeggelse for Raadet,  ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen. Artikel 8IvaerksaettelseFoerere af koeretoejer, der transporterer farligt gods, skal vaere i  besiddelse af erhvervsuddannelsesbeviset: a)  fra den 1. juli 1992; - for transport af farligt gods i tanke i form af tankvogne eller transportenheder, der omfatter  tanke eller tankcontainere med en kapacitet paa over 3 000 liter, - for transport af eksplosive stoffer; b)  fra den 1. januar 1995, for al anden transport af farligt gods som omhandlet i artikel 1. For foerere af koeretoejer, som er indregistreret i Portugal, gaelder dog datoen den 1. januar 1996 i  stedet for datoen 1. januar 1995. En medlemsstat kan for foerere, som udfoerer transport af farligt gods med koeretoejer, der er  indregistreret i denne medlemsstat, fastsaette datoer, som ligger forud for dem, der er naevnt i stk.  1. Artikel 91.  Medlemsstaterne saetter efter hoering af Kommissionen de noedvendige love og  administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv. 2.  Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som  de udsteder paa det omraade, der er omfattet af dette direktiv. 3.  Kommissionen forelaegger inden den 1. september 1990 Raadet en rapport om anvendelsen af dette  direktiv i hver enkelt medlemsstat, eventuelt vedlagt forslag tilaendringer. Artikel 10Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Udfaerdiget i Bruxelles, den 21. december 1989. Paa Raadets vegneE. CRESSONFormand(1) EFT nr. C 322 af 15. 12. 1988, s. 11. (2) EFT nr. C 47 af 27. 2. 1989, s. 182. (3) EFT nr. C 56 af 6. 3. 1989, s. 27.  BILAG LISTE OVER EMNER OMHANDLET I ARTIKEL 4 De kundskaber, der skal tages i  betragtning ved udstedelse af erhvervsuddannelsesbeviset, skal mindst omfatte foelgende emner: a)  de almindelige forskrifter, som gaelder for transport af farligt gods, b)de vigtigste typer af risici, c)forebyggende og sikkerhedsmaessige foranstaltninger i tilknytning til de forskellige typer af  risici, d)adfaerd efter en ulykke (foerstehjaelp, opretholdelse af faerdselssikkerheden, grundlaeggende  kendskab til anvendelse af beskyttelsesudstyr, osv.), e)maerkning og skiltning vedroerende fare, f)viden om, hvad en foerer af et koeretoej skal goere, og hvad han ikke maa goere under transport af  farligt gods, g)formaal med og betjening af det tekniske udstyr i koeretoejer, som anvendes til transport af  farligt gods, h)forbud mod blandede ladninger paa samme koeretoej eller i samme container, i)sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med lastning og losning af farligt gods. De kundskaber, som foerere af koeretoejer, der transporterer gods i kolli, skal vaere i besiddelse af,  for at uddannelsesbeviset kan udstedes, skal endvidere omfatte: j)haandtering og stuvning af kolli. De kundskaber, som foerere af koeretoejer, der transporterer gods i tanke, skal vaere i besiddelse af,  for at uddannelsesbeviset kan udstedes, skal endvidere omfatte: k)koereegenskaber hos koeretoejer med tanke eller tankcontainere, herunder lastningsmanoevrer.


title: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/2/EF af 15. januar 2008 om synsfelt og forrudeviskere for landbrugs- og skovbrugshjultraktorer (kodificeret udgave) (EØS-relevant tekst)

text:
               29.1.2008

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 24/30

      EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2008/2/EF
   af 15. januar 2008
   om synsfelt og forrudeviskere for landbrugs- og skovbrugshjultraktorer
   (kodificeret udgave)
   (EØS-relevant tekst)
   EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,
   under henvisning til forslag fra Kommissionen,
   under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
   efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Rådets direktiv 74/347/EØF af 25. juni 1974 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning vedrørende synsfelt og forrudeviskere for landbrugs- og skovbrugshjultraktorer (3) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder (4). Direktivet bør af klarheds- og rationaliseringshensyn kodificeres.

               (2)

               Direktiv 74/347/EØF er et af særdirektiverne i EF-typegodkendelsesordningen fastsat i Rådets direktiv 74/150/EØF, der er erstattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/37/EF af 26. maj 2003 om typegodkendelse af landbrugs- eller skovbrugstraktorer og af deres påhængskøretøjer og udskifteligt trukket materiel samt af systemer, komponenter og tekniske enheder til disse køretøjer (5), og heri fastsættes de tekniske forskrifter for konstruktion og fremstilling af landbrugs- og skovbrugstraktorer med hensyn til synsfelt og forrudeviskere. Med disse tekniske forskrifter skal der ske en tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning, så der for alle traktortyper kan anvendes den procedure for EF-typegodkendelse, som er omhandlet i direktiv 2003/37/EF. Bestemmelserne i direktiv 2003/37/EF om typegodkendelse af landbrugs- eller skovbrugstraktorer og af deres påhængskøretøjer og udskifteligt trukket materiel samt af systemer, komponenter og tekniske enheder til disse køretøjer finder derfor også anvendelse på nærværende direktiv.

               (3)

               Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag II, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret og anvendelse af direktiverne —

         UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
   Artikel 1
   1.   Ved traktor (landbrugs- eller skovbrugstraktor) forstås ethvert motordrevet køretøj med hjul eller med bælter, der har mindst to aksler, og hvis funktion i det væsentlige ligger i dets trækkraft, og som er særlig konstrueret til at trække, skubbe, bære eller drive visse redskaber, maskiner eller påhængskøretøjer, bestemt til benyttelse i landbrugs- eller skovbrugsbedrifter. Det kan være indrettet til transport af gods og ledsagere.
   2.   Dette direktiv finder kun anvendelse på de i stk. 1 definerede traktorer, der er forsynede med luftgummiringe, og som har en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på mellem 6 og 40 km/t.
   Artikel 2
   Medlemsstaterne kan ikke nægte EF-typegodkendelse eller national godkendelse af en traktor af grunde, der vedrører forrudeviskere, hvis disse opfylder forskrifterne i bilag I.
   Artikel 3
   Medlemsstaterne kan ikke nægte indregistrering eller forbyde salg, ibrugtagning eller benyttelse af traktorer af grunde, der vedrører forrudeviskere, hvis disse opfylder forskrifterne i bilag I.
   Artikel 4
   De ændringer, som er nødvendige for at tilpasse forskrifterne i bilag I til den tekniske udvikling, vedtages efter proceduren i artikel 20, stk. 2, i direktiv 2003/37/EF.
   Artikel 5
   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.
   Artikel 6
   Direktiv 74/347/EØF, som ændret ved de direktiver, der er nævnt i bilag II, del A, ophæves, uden at dette berører medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag II, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret og anvendelse af direktiverne.
   Henvisninger til det ophævede direktiv gælder som henvisninger til nærværende direktiv og læses efter sammenligningstabellen i bilag III.
   Artikel 7
   Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
   Det finder anvendelse fra den 1. maj 2008.
   Artikel 8
   Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Strasbourg, den 15. januar 2008.

            På Europa-Parlamentets vegne

         H.-G. PÖTTERING

            Formand

            På Rådets vegne

         J. LENARČIČ

            Formand

      (1)  EUT C 161 af 13.7.2007, s. 35.

      (2)  Europa-Parlamentets udtalelse af 19. juni 2007 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 17. december 2007.

      (3)  EFT L 191 af 15.7.1974, s. 5. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/54/EF (EFT L 277 af 10.10.1997, s. 24).

      (4)  Jf. bilag II, del A.

      (5)  EUT L 171 af 9.7.2003, s. 1. Senest ændret ved Rådets direktiv 2006/96/EF (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 81).

      BILAG I
      SYNSFELT
      DEFINITIONER OG FORSKRIFTER
      1.   DEFINITIONER
      1.1.   Synsfelt
      Ved »synsfelt« forstås alle retninger fremad og til siderne, i hvilke føreren af traktoren kan se.
      1.2.   Referencepunkt
      Ved »referencepunkt« forstås den vedtagne position af traktorførerens øjne, samlede i ét tænkt punkt. Dette referencepunkt befinder sig i et plan parallelt med traktorens længdesymmetriplan, som går midt igennem sædet og 700 mm lodret over dette plans skæringslinje med sædets overflade og i en afstand af 270 mm — i retning af bækkenstøtten — fra det lodrette plan, der tangerer den forreste kant af sædets overflade og er vinkelret på traktorens længdesymmetriplan (figur 1). Det således bestemte referencepunkt gælder for det tomme sæde i den af fabrikanten af traktoren angivne middelstilling.
      1.3.   Halv synskreds
      Ved »halv synskreds« forstås den halvkreds, som dannes af en radius på 12 m omkring det punkt, der befinder sig lodret under referencepunktet i vejbanens vandrette plan, således at halvkredsens bue — set i kørselsretningen — befinder sig foran traktoren, og at diameteren, der begrænser halvkredsen, danner en ret vinkel med traktorens længdeakse (figur 2).
      1.4.   Blændevirkning
      Ved »blændevirkning« forstås korderne til de sektorer af den halve synskreds, som ikke kan ses på grund af komponenter, f.eks. tagstøtter, luftindsugnings- eller udstødningsrør og ramme til forruden.
      1.5.   Synssektor
      Ved »synssektor« forstås den del af synsfeltet, som er afgrænset

                  1.5.1.

                  opad
                  af et vandret plan, der går gennem referencepunktet

                  1.5.2.

                  på vejplanet
                  af det område, der er beliggende uden for den halve synskreds, i fortsættelse af et afsnit af den halve synskreds, hvis korde, der er 9,5 m lang, er vinkelret på et plan, der er parallelt med traktorens længdesymmetriplan og går igennem midten af førersædet, der deles i to af dette plan.

            1.6.   Forrudeviskerens virkningsfelt
      Ved »forrudeviskerens virkningsfelt« forstås den del af forrudens ydre overflade, som viskes af forrudeviskeren.
      2.   FORSKRIFTER
      2.1.   Generelt
      Traktoren skal være bygget og udrustet således, at føreren i trafik på vej samt i landbrugs- eller skovbrugsbedrifter kan have et tilstrækkeligt synsfelt under alle sædvanlige trafikforhold på vej samt under arbejde på mark og i skov. Synsfeltet anses for at være tilstrækkeligt, når føreren så vidt muligt kan se en del af hvert forhjul, og når nedenstående forskrifter opfyldes.
      2.2.   Afprøvning af synsfeltet
      2.2.1.   Fremgangsmåde til bestemmelse af blændevirkningen
      2.2.1.1.   Traktoren anbringes på en vandret flade som vist i figur 2. To punktformede lyskilder (f.eks. 2 × 150 W, 12 V) anbringes symmetrisk i en afstand af 65 mm fra hinanden på en vandret støtte, der går igennem referencepunktet. Denne støtte skal i sit midtpunkt kunne drejes om en lodret akse, der går gennem referencepunktet. Når blændevirkningen måles, skal støtten være indstillet således, at den linje, der forbinder lyskilderne, er vinkelret på den linje, der forbinder den komponent, som bryder udsynet, med referencepunktet.
      Blændevirkningen bestemmes i overensstemmelse med punkt 1.4 ved på den halve synskreds at måle overlapningen af de skyggeområder (kerneskygger) fra de komponenter, der bryder udsynet, som fremkommer ved samtidig eller skiftevis at tænde de to lyskilder (figur 3).
      2.2.1.2.   Blændevirkningerne må ikke overstige 700 mm.
      2.2.1.3.   Blændevirkninger, der stammer fra tilstødende komponenter med over 80 mm bredde, skal være beliggende således, at linjen mellem midtpunkterne i to blændevirkninger, målt som korde på den halve synskreds, er mindst 2 200 mm lang.
      2.2.1.4.   På hele den halve synskreds må der ikke være flere end seks blændevirkninger, og ikke flere end to inden for den synssektor, der omhandles i punkt 1.5.
      2.2.1.5.   Uden for synssektoren godkendes blændevirkninger, der er større end 700 mm, men mindre end 1 500 mm, imidlertid, såfremt de komponenter, der er årsag til dem, hverken kan have en anden form eller kan anbringes anderledes: i alt må der på hver side være enten to sådanne blændevirkninger, hvoraf den ene ikke må være større end 700 mm, og den anden ikke må overskride 1 500 mm, eller to sådanne blændevirkninger, som hver især ikke er større end 1 200 mm.
      2.2.1.6.   De eventuelle hindringer for udsynet, som skyldes førerspejle af godkendt type, tages ikke i betragtning, hvis de ikke kan anbringes anderledes.
      2.2.2.   Matematisk bestemmelse af blændevirkninger ved syn med begge øjne
      2.2.2.1.   I stedet for den afprøvning, der er omhandlet i punkt 2.2.1, kan tilladeligheden af de forskellige blændevirkninger kontrolleres matematisk. Punkt 2.2.1.2-2.2.1.6 gælder for størrelsen, fordelingen og antallet af blændevirkningerne.
      2.2.2.2.   Ved syn med to øjne og med en afstand mellem øjnene af 65 mm er blændevirkningen udtrykt i mm givet af formlen:

      i hvilken formel:

                  a

                  er afstanden i millimeter mellem komponenten, der bryder udsynet, og referencepunktet målt langs den synsradius, der forbinder referencepunktet, midten af komponenten og omkredsen af den halve synskreds, og

                  b

                  er bredden i millimeter af den komponent, der bryder udsynet, målt vandret og vinkelret på synsradius.

            2.3.   De afprøvningsmetoder, der omtales i punkt 2.2, kan erstattes af andre metoder, på betingelse af at det kan godtgøres, at de har samme værdi.
      2.4.   Forrudens gennemsigtige område
      Med henblik på at bestemme blændevirkningen i synssektoren kan de blændevirkninger, der stammer fra forruden og enhver anden hindring, i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 2.2.1.4 betragtes som én samlet blændevirkning, såfremt afstanden mellem de yderste punkter i denne blændevirkning ikke overstiger 700 mm.
      2.5.   Forrudeviskere
      2.5.1.   Hvis traktoren er forsynet med forrude, skal den ligeledes være udrustet med motordreven forrudevisker. Dennes virkningsfelt skal sikre et uhindret udsyn fremad svarende til en korde på mindst 8 m i den halve synskreds inden for synssektoren.
      2.5.2.   Forrudeviskerens arbejdshastighed skal mindst være 20 arbejdsgange pr. minut.

      BILAG II
      DEL A
      Ophævet direktiv med ændringer (jf. artikel 6)

                  Rådets direktiv 74/347/EØF
                  (EFT L 191 af 15.7.1974, s. 5)

                  Kommissionens direktiv 79/1073/EØF
                  (EFT L 331 af 27.12.1979, s. 20)

                  Rådets direktiv 82/890/EØF
                  (EFT L 378 af 31.12.1982, s. 45)

                  Kun for så vidt angår henvisningerne i artikel 1, stk. 1, til direktiv 74/347/EØF

                  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/54/EF
                  (EFT L 277 af 10.10.1997, s. 24)

                  Kun for så vidt angår henvisningerne i artikel 1, første led, til direktiv 74/347/EØF

      DEL B
      Liste over frister for gennemførelse i national ret og anvendelse (jf. artikel 6)

                  Direktiv

                  Gennemførelsesfrist

                  Anvendelsesdato

                  74/347/EØF

                  2. januar 1976 (1)

                  79/1073/EØF

                  30. april 1980

                  82/890/EØF

                  22. juni 1984

                  97/54/EF

                  22. september 1998

                  23. september 1998

         (1)  I overensstemmelse med artikel 3a, indsat ved artikel 1, nr. 2, i direktiv 79/1073/EØF:

         »1.   Fra og med den 1. maj 1980 kan medlemsstaterne ikke af grunde, der vedrører traktorernes synsfelt:

                     —

                     for en traktortype nægte EØF-standardtypegodkendelse og udstedelse af det i artikel 10, stk. 1, sidste led, i direktiv 74/150/EØF omtalte dokument eller national godkendelse, eller

                     —

                     forbyde første ibrugtagning af traktorerne

               når synsfeltet på denne traktortype eller disse traktorer er i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv.
         2.   Fra og med den 1. oktober 1980 kan medlemsstaterne:

                     —

                     ikke længere udstede det i artikel 10, stk. 1, sidste led, i direktiv 74/150/EØF omtalte dokument for en traktortype, på hvilken synsfeltet ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv

                     —

                     nægte national godkendelse af en traktortype, på hvilken synsfeltet ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv.

               3.   Fra og med den 1. januar 1983 kan medlemsstaterne forbyde første ibrugtagning af traktorer, hvis synsfelt ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv.«

      BILAG III
      SAMMENLIGNINGSTABEL

                  Direktiv 74/347/EØF

                  Nærværende direktiv

                  Artikel 1-3

                  Artikel 1-3

                  Artikel 3a

                  Tabelnote (*) i bilag II

                  Artikel 4

                  Artikel 4

                  Artikel 5, stk. 1

                  —

                  Artikel 5, stk. 2

                  Artikel 5

                  —

                  Artikel 6 og 7

                  Artikel 6

                  Artikel 8

                  Bilag

                  Bilag I

                  Bilag, punkt 1 til 2.3

                  Bilag I, punkt 1 til 2.3

                  Bilag, punkt 2.4

                  —

                  Bilag, punkt 2.5

                  Bilag I, punkt 2.4

                  Bilag, punkt 2.6

                  Bilag I, punkt 2.5

                  Bilag, figur 1, 2 og 3

                  Bilag I, figur 1, 2 og 3

                  —

                  Bilag II

                  —

                  Bilag III


title: Kommissionens direktiv 2010/46/EU af 2. juli 2010 om ændring af direktiv 2003/90/EF og 2003/91/EF om gennemførelsesbestemmelser til artikel 7 i henholdsvis Rådets direktiv 2002/53/EF og 2002/55/EF for så vidt angår kendetegn, som afprøvningen mindst skal omfatte, og mindstekrav til afprøvning af sorter af landbrugsplantearter og grøntsagsarter  (EØS-relevant tekst )

text:
               3.7.2010

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 169/7

         KOMMISSIONENS DIREKTIV 2010/46/EU
   af 2. juli 2010
   om ændring af direktiv 2003/90/EF og 2003/91/EF om gennemførelsesbestemmelser til artikel 7 i henholdsvis Rådets direktiv 2002/53/EF og 2002/55/EF for så vidt angår kendetegn, som afprøvningen mindst skal omfatte, og mindstekrav til afprøvning af sorter af landbrugsplantearter og grøntsagsarter
   (EØS-relevant tekst)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets direktiv 2002/53/EF af 13. juni 2002 om den fælles sortsliste over landbrugsplantearter (1), særlig artikel 7, stk. 2, litra a) og b),
   under henvisning til Rådets direktiv 2002/55/EF af 13. juni 2002 om handel med grøntsagsfrø (2), særlig artikel 7, stk. 2, litra a) og b), og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Kommissionens direktiv 2003/90/EF (3) og 2003/91/EF (4) blev vedtaget for at sikre, at de sorter, som medlemsstaterne optager i deres nationale sortslister, er i overensstemmelse med de vejledende principper, der er fastsat af EF-Sortsmyndigheden, for så vidt angår kendetegn, som afprøvningen mindst skal omfatte, og mindstekrav til afprøvning af sorterne, i det omfang der er fastsat sådanne vejledende principper. For de øvrige sorter gælder det i henhold til direktiverne, at de vejledende principper fra Den Internationale Union for Beskyttelse af Plantenyheder (UPOV) skal anvendes.

               (2)

               EF-Sortsmyndigheden og UPOV har siden fastlagt vejledende principper for andre arter og ajourført eksisterende principper.

               (3)

               Direktiv 2003/90/EF og 2003/91/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

               (4)

               Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Frø og Plantemateriale henhørende under Landbrug, Havebrug og Skovbrug —

         VEDTAGET DETTE DIREKTIV:
   Artikel 1
   Bilag I og II til direktiv 2003/90/EF erstattes af teksten i del A i bilaget til nærværende direktiv.
   Artikel 2
   Bilagene til direktiv 2003/91/EF erstattes af teksten i del B i bilaget til nærværende direktiv.
   Artikel 3
   For afprøvninger, der er iværksat før den 1. januar 2011, kan medlemsstaterne beslutte at anvende de bestemmelser i direktiv 2003/90/EF og 2003/91/EF, der var gældende før ændringen ved nærværende direktiv.
   Artikel 4
   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 31. december 2010 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De meddeler straks Kommissionen teksten til disse bestemmelser og en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.
   De anvender disse bestemmelser fra den 1. januar 2011.
   Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
   Artikel 5
   Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
   Artikel 6
   Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 2. juli 2010.

            På Kommissionens vegne

         José Manuel BARROSO

            Formand

      (1)  EFT L 193 af 20.7.2002, s. 1.

      (2)  EFT L 193 af 20.7.2002, s. 33.

      (3)  EUT L 254 af 8.10.2003, s. 7.

      (4)  EUT L 254 af 8.10.2003, s. 11.

      BILAG

         DEL A

      »
            BILAG I

               Liste over arter, som skal være i overensstemmelse med EF-Sortsmyndighedens protokoller for afprøvning, jf. artikel 1, stk. 2, litra a)

                        Videnskabeligt navn

                        Almindeligt navn

                        EF-Sortsmyndighedens protokol

                           Pisum sativum L.

                        Markært

                        TP 7/2 af 11.3.2010

                           Brassica napus L.

                        Raps

                        TP 36/1 af 25.3.2004

                           Helianthus annuus L.

                        Solsikke

                        TP 81/1 af 31.10.2002

                           Linum usitatissimum L.

                        Hør (spindhør, oliehør)

                        TP 57/1 af 21.3.2007

                           Avena nuda L.

                        Nøgen havre

                        TP 20/1 af 6.11.2003

                           Avena sativa L. (herunder A. byzantina K. Koch)

                        Almindelig havre

                        TP 20/1 af 6.11.2003

                           Hordeum vulgare L.

                        Byg

                        TP 19/2rev. af 11.3.2010

                           Oryza sativa L.

                        Ris

                        TP 16/1 af 18.11.2004

                           Secale cereale L.

                        Rug

                        TP 58/1 af 31.10.2002

                           xTriticosecale Wittm. ex A. Camus

                        Hybrider, der er fremkommet ved krydsning af en art af slægten Triticum med en art af slægten Secale

                        TP 121/2 af 22.1.2007

                           Triticum aestivum L.

                        Hvede

                        TP 3/4rev. af 28.10.2009

                           Triticum durum Desf.

                        Hård hvede

                        TP 120/2 af 6.11.2003

                           Zea mays L.

                        Majs

                        TP 2/3 af 11.3.2010

                           Solanum tuberosum L.

                        Kartoffel

                        TP 23/2 af 1.12.2005

                  Protokollerne kan findes på EF-Sortsmyndighedens websted (www.cpvo.europa.eu).

            BILAG II

               Liste over arter, som skal være i overensstemmelse med UPOV's vejledende principper, jf. artikel 1, stk. 2, litra b)

                        Videnskabeligt navn

                        Almindeligt navn

                        UPOV's vejledende principper

                           Beta vulgaris L.

                        Foderbede

                        TG/150/3 af 4.11.1994

                           Agrostis canina L.

                        Hundehvene

                        TG/30/6 af 12.10.1990

                           Agrostis gigantea Roth.

                        Stortoppet hvene

                        TG/30/6 af 12.10.1990

                           Agrostis stolonifera L.

                        Krybhvene

                        TG/30/6 af 12.10.1990

                           Agrostis capillaris L.

                        Almindelig hvene

                        TG/30/6 af 12.10.1990

                           Bromus catharticus Vahl

                        Amerikansk hejre

                        TG/180/3 af 4.4.2001

                           Bromus sitchensis Trin.

                        Alaskahejre

                        TG/180/3 af 4.4.2001

                           Dactylis glomerata L.

                        Hundegræs

                        TG/31/8 af 17.4.2002

                           Festuca arundinacea Schreber

                        Strandsvingel

                        TG/39/8 af 17.4.2002

                           Festuca filiformis Pourr.

                        Finbladet svingel

                        TG/67/5 af 5.4.2006

                           Festuca ovina L.

                        Fåresvingel

                        TG/67/5 af 5.4.2006

                           Festuca pratensis Huds.

                        Engsvingel

                        TG/39/8 af 17.4.2002

                           Festuca rubra L.

                        Rød svingel

                        TG/67/5 af 5.4.2006

                           Festuca trachyphylla (Hack.) Krajina

                        Bakkesvingel

                        TG/67/5 af 5.4.2006

                           Lolium multiflorum Lam.

                        Italiensk rajgræs

                        TG/4/8 af 5.4.2006

                           Lolium perenne L.

                        Almindelig rajgræs

                        TG/4/8 af 5.4.2006

                           Lolium x boucheanum Kunth

                        Hybridrajgræs

                        TG/4/8 af 5.4.2006

                           Phleum nodosum L.

                        Knoldrottehale

                        TG/34/6 af 7.11.1984

                           Phleum pratense L.

                        Timoté

                        TG/34/6 af 7.11.1984

                           Poa pratensis L.

                        Engrapgræs

                        TG/33/6 af 12.10.1990

                           Lupinus albus L.

                        Hvid lupin

                        TG/66/4 af 31.3.2004

                           Lupinus angustifolius L.

                        Smalbladet lupin

                        TG/66/4 af 31.3.2004

                           Lupinus luteus L.

                        Gul lupin

                        TG/66/4 af 31.3.2004

                           Medicago sativa L.

                        Lucerne

                        TG/6/5 af 6.4.2005

                           Medicago x varia T. Martyn

                        Sandlucerne

                        TG/6/5 af 6.4.2005

                           Trifolium pratense L.

                        Rødkløver

                        TG/5/7 af 4.4.2001

                           Trifolium repens L.

                        Hvidkløver

                        TG/38/7 af 9.4.2003

                           Vicia faba L.

                        Hestebønne

                        TG/8/6 af 17.4.2002

                           Vicia sativa L.

                        Fodervikke

                        TG/32/6 af 21.10.1988

                           Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb.

                        Kålroe

                        TG/89/6rev. af 4.4.2001 + 1.4.2009

                           Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers.

                        Olieræddike

                        TG/178/3 af 4.4.2001

                           Arachis hypogea L.

                        Jordnød

                        TG/93/3 af 13.11.1985

                           Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs

                        Rybs

                        TG/185/3 af 17.4.2002

                           Carthamus tinctorius L.

                        Saflor

                        TG/134/3 af 12.10.1990

                           Gossypium spp.

                        Bomuld

                        TG/88/6 af 4.4.2001

                           Papaver somniferum L.

                        Opiumvalmue

                        TG/166/3 af 24.3.1999

                           Sinapis alba L.

                        Gul sennep

                        TG/179/3 af 4.4.2001

                           Glycine max (L.) Merrill

                        Soja

                        TG/80/6 af 1.4.1998

                           Sorghum bicolor (L.) Moench

                        Durra

                        TG/122/3 af 6.10.1989

                  De vejledende principper kan findes på UPOV's websted (www.upov.int).
         «

         DEL B

      »
            BILAG I

               Liste over arter, som skal være i overensstemmelse med EF-Sortsmyndighedens protokoller for afprøvning, jf. artikel 1, stk. 2, litra a)

                        Videnskabeligt navn

                        Almindeligt navn

                        EF-Sortsmyndighedens protokol

                           Allium cepa L. (Cepa group)

                        Kepaløg

                        TP 46/2 af 1.4.2009

                           Allium cepa L. (Aggregatum group)

                        Skalotteløg

                        TP 46/2 af 1.4.2009

                           Allium fistulosum L.

                        Pibeløg

                        TP 161/1 af 11.3.2010

                           Allium porrum L.

                        Porre

                        TP 85/2 af 1.4.2009

                           Allium sativum L.

                        Hvidløg

                        TP 162/1 af 25.3.2004

                           Allium schoenoprasum L.

                        Purløg

                        TP 198/1 af 1.4.2009

                           Apium graveolens L.

                        Bladselleri

                        TP 82/1 af 13.3.2008

                           Apium graveolens L.

                        Knoldselleri

                        TP 74/1 af 13.3.2008

                           Asparagus officinalis L.

                        Almindelig asparges

                        TP 130/1 af 27.3.2002

                           Beta vulgaris L.

                        Rødbede, herunder bladbede

                        TP 60/1 af 1.4.2009

                           Brassica oleracea L.

                        Blomkål

                        TP 45/2 af 11.3.2010

                           Brassica oleracea L.

                        Broccoli eller calabrese

                        TP 151/2 af 21.3.2007

                           Brassica oleracea L.

                        Rosenkål

                        TP 54/2 af 1.12.2005

                           Brassica oleracea L.

                        Kålrabi

                        TP 65/1 af 25.3.2004

                           Brassica oleracea L.

                        Savojkål, hvidkål og rødkål

                        TP 48/2 af 1.12.2005

                           Brassica rapa L.

                        Kinakål

                        TP 105/1 af 13.3.2008

                           Capsicum annuum L.

                        Spansk peber, herunder chilipeber og sød peber

                        TP 76/2 af 21.3.2007

                           Cichorium endivia L.

                        Endivie, herunder kruset endivie og bredbladet endivie

                        TP 118/2 af 1.12.2005

                           Cichorium intybus L.

                        Cikorierod

                        TP 172/2 af 1.12.2005

                           Cichorium intybus L.

                        Julesalat

                        TP 173/1 af 25.3.2004

                           Citrullus lanatus (Thumb.) Matsum. et Nakai

                        Vandmelon

                        TP 142/1 af 21.3.2007

                           Cucumis melo L.

                        Melon

                        TP 104/2 af 21.3.2007

                           Cucumis sativus L.

                        Almindelig agurk, herunder drueagurk

                        TP 61/2 af 13.3.2008

                           Cucurbita pepo L.

                        Mandelgræskar, herunder courgette og squash

                        TP 119/1 af 25.3.2004

                           Cynara cardunculus L.

                        Kardon, herunder artiskok

                        TP 184/1 af 25.3.2004

                           Daucus carota L.

                        Havegulerod

                        TP 49/3 af 13.3.2008

                           Foeniculum vulgare Mill.

                        Almindelig fennikel

                        TP 183/1 af 25.3.2004

                           Lactuca sativa L.

                        Havesalat

                        TP 13/4 af 1.4.2009

                           Lycopersicon esculentum Mill.

                        Tomat

                        TP 44/3 af 21.3.2007

                           Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

                        Almindelig persille

                        TP 136/1 af 21.3.2007

                           Phaseolus coccineus L.

                        Pralbønne

                        TP 9/1 af 21.3.2007

                           Phaseolus vulgaris L.

                        Havebønne, herunder stangbønne

                        TP 12/3 af 1.4.2009

                           Pisum sativum L. (partim)

                        Almindelig ært, herunder marvært, skalært og sukkerært

                        TP 7/2 af 11.3.2010

                           Raphanus sativus L.

                        Radise

                        TP 64/1 af 27.3.2002

                           Solanum melongena L.

                        Aubergine eller ægplante

                        TP 117/1 af 13.3.2008

                           Spinacia oleracea L.

                        Spinat

                        TP 55/3 af 11.3.2010

                           Valerianella locusta (L.)Laterr.

                        Tandfri vårsalat

                        TP 75/2 af 21.3.2007

                           Vicia faba L. (partim)

                        Valsk bønne

                        TP Broadbean/1 af 25.3.2004

                           Zea mays L. (partim)

                        Sukkermajs og perlemajs

                        TP 2/3 af 11.3.2010

                  Protokollerne kan findes på EF-Sortsmyndighedens websted (www.cpvo.europa.eu).

            BILAG II

               Liste over arter, som skal være i overensstemmelse med UPOV's vejledende principper, jf. artikel 1, stk. 2, litra b)

                        Videnskabeligt navn

                        Almindeligt navn

                        UPOV's vejledende principper

                           Beta vulgaris L.

                        Bladbede

                        TG/106/4 af 31.3.2004

                           Brassica oleracea L.

                        Grønkål

                        TG/90/6 af 31.3.2004

                           Brassica rapa L.

                        Majroe

                        TG/37/10 af 4.4.2001

                           Cichorium intybus L.

                        Almindelig cikorie, herunder cikoriesalat

                        TG/154/3 af 18.10.1996

                           Cucurbita maxima Duchesne

                        Centnergræskar

                        TG/155/4rev. af 28.3.2007 + 1.4.2009

                           Raphanus sativus L.

                        Ræddike

                        TG/63/6 af 24.3.1999

                           Rheum rhabarbarum L.

                        Haverabarber

                        TG/62/6 af 24.3.1999

                           Scorzonera hispanica L.

                        Haveskorzoner

                        TG/116/4 af 24.3.2010

                  De vejledende principper kan findes på UPOV's websted (www.upov.int).
         «


Avis juridique important

|

31995L0063

Rådets direktiv 95/63/EF af 5. december 1995 om ændring af direktiv 89/665/EØF om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet (andet særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF)

EF-Tidende nr. L 335 af 30/12/1995 s. 0028 - 0036

RÅDETS DIREKTIV 95/63/EF af 5. december 1995 om ændring af direktiv 89/655/EØF om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet (andet særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 118 A,under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2),i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 C (3), ogud fra følgende betragtninger:I henhold til traktatens artikel 118 A skal Rådet ved udstedelse af direktiver vedtage minimumsforskrifter med henblik på at forbedre navnlig arbejdsmiljøet for at beskytte arbejdstagernes sikkerhed og sundhed;i henhold til nævnte artikel skal det i disse direktiver undgås, at der pålægges administrative, finansielle og retlige byrder af en sådan art, at de hæmmer oprettelse og udvikling af små og mellemstore virksomheder;det er vigtigt, at minimumsforskrifterne overholdes med henblik på at garantere bedre sikkerheds- og sundhedsnormer i forbindelse med brug af arbejdsudstyr, så arbejdstagernes sikkerhed og sundhed sikres;det er derfor vigtigt, at medlemsstaterne træffer foranstaltninger for at gøre det lettere for virksomhederne, især de små og mellemstore virksomheder, at overholde bestemmelserne i dette direktiv; disse foranstaltninger kan omfatte oplysningsarbejde og uddannelse, der er tilpasset de forskellige økonomiske sektorer;de bestemmelser, der vedtages i medfør af traktatens artikel 118 A, er ikke til hinder for, at den enkelte medlemsstat kan opretholde eller indføre strengere arbejdsmiljøbestemmelser, når blot de er forenelige med traktatens bestemmelser;ifølge artikel 9, stk. 1, i direktiv 89/655/EØF (4) kan tilføjelse til bilaget af de supplerende minimumsforskrifter gældende for særligt arbejdsudstyr, der er omhandlet i punkt 3 i bilaget, vedtages efter fremgangsmåden i traktatens artikel 118 A;dette direktiv bør begrænse sig til at definere de målsætninger, der skal opfyldes, og de principper, der skal overholdes, og overlade det til medlemsstaterne selv gennem deres nationale lovgivning at sikre overholdelsen og forbedringen af disse forskrifter;medlemsstaterne fastsætter efter høring af arbejdsmarkedets parter og under hensyn til national lovgivning og/eller praksis bestemmelser, der gør det muligt at opnå et sikkerhedsniveau, som svarer til de mål, der er omhandlet i bilag II til dette direktiv;dette direktiv er et konkret led i virkeliggørelsen af det indre markeds sociale dimension -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1 Direktiv 89/655/EØF ændres således:1) I artikel 4 foretages følgende ændringer:a) i stk. 1, litra a), nr. ii), og litra b), ændres »bilaget« til »bilag I«b) i stk. 1 tilføjes følgende litra:»c) med forbehold af litra a), nr. i), og som en undtagelse fra litra a), nr. ii), og litra b), særligt arbejdsudstyr omfattet af forskrifterne i punkt 3 i bilag I, der, hvis det allerede er stillet til arbejdstagernes rådighed i virksomheden og/eller institutionen den 5. december 1998, senest fire år efter denne dato opfylder de i bilag I fastsatte minimumsforskrifter.«c) følgende stykke tilføjes:»3. Medlemsstaterne fastsætter efter høring af arbejdsmarkedets parter og under hensyn til national lovgivning og/eller praksis bestemmelser, der gør det muligt at opnå et sikkerhedsniveau, som svarer til de mål, der er omhandlet i bilag II.«2) Følgende artikel indsættes:»Artikel 4aKontrol af arbejdsudstyr1. Afhænger sikkerheden ved brug af arbejdsudstyr af monteringen/opstillingen, skal arbejdsgiveren sørge for, at dette udstyr ved ibrugtagningen (dvs. efter montering og før det tages i brug første gang) og efter hver montering/opstilling på et nyt arbejdssted eller en ny lokalitet kontrolleres af personale, der efter national lovgivning og/eller praksis er kvalificeret dertil, for at sikre, at arbejdsudstyret er korrekt monteret/opstillet og fungerer korrekt.2. Arbejdsgiveren sørger for, at arbejdsudstyr, som udsættes for påvirkninger, der kan medføre beskadigelse, som kan forårsage farlige situationer:- regelmæssigt kontrolleres og efter omstændighederne testes af personer, der efter national lovgivning og/eller praksis er kvalificeret dertil- gennemgår en særlig kontrol ved personer, der efter national lovgivning og/eller praksis er kvalificeret dertil, hver gang det har været udsat for specielle forhold, som kan have haft en negativ virkning på arbejdsudstyrets sikkerhed, f.eks. ændringer, uheld, naturbegivenheder eller længere tids stilstandfor at sikre, at sikkerheds- og sundhedsforskrifterne overholdes, og at disse beskadigelser konstateres og afhjælpes i tide.3. Resultaterne af kontrollen skal registreres og være tilgængelige for den kompetente myndighed. Resultaterne skal opbevares i en passende periode.Hvis det pågældende arbejdsudstyr anvendes uden for virksomheden, skal der medfølge dokumentation for gennemførelsen af den seneste kontrol.4. Medlemsstaterne fastsætter den nærmere fremgangsmåde for kontrollen.«3) Følgende artikel indsættes:»Artikel 5aErgonomi og sundhed under arbejdetVed anvendelsen af minimumsforskrifterne for sikkerhed og sundhed skal arbejdsgiveren i fuldt omfang tage hensyn til arbejdstagerens arbejdsplads og arbejdsstilling under anvendelsen af arbejdsudstyret samt til ergonomiske principper.«4) I artikel 6, stk. 2, tilføjes følgende afsnit:»Arbejdstagerne skal gøres opmærksom på relevante risici i forbindelse med arbejdsudstyr i deres umiddelbare arbejdsomgivelser samt på relevante forandringer, der påvirker arbejdsudstyr i deres umiddelbare arbejdsomgivelser, også selv om de ikke direkte anvender det.«5) I artikel 8 ændres »det hertil knyttede bilag« til »de hertil knyttede bilag«.6) Artikel 9 ændres således:- i artiklens titel ændres »bilaget« til »bilagene«- i stk. 1 ændres »bilaget« i første og tredje linje til »bilag I«- i stk. 2 ændres »bilaget« til »bilagene«.7) Bilaget, som bliver bilag I, ændres i overensstemmelse med bilag I til dette direktiv.8) Der tilføjes et bilag II, hvis tekst findes i bilag II til dette direktiv.Artikel 2 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 5. december 1998. De underretter straks Kommissionen herom.Når medlemsstaterne vedtager disse love og administrative bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne.2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de allerede har udstedt, eller som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.3. Kommissionen forelægger regelmæssigt Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg en rapport om dette direktivs gennemførelse.Artikel 3 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 5. december 1995.På Rådets vegneJ. A. GRIÑÁNFormand(1) EFT nr. C 104 af 12. 4. 1994, s. 4, og EFT nr. C 246 af 22. 9. 1995, s. 3.(2) EFT nr. C 397 af 31. 12. 1994, s. 13.(3) Europa-Parlamentets udtalelse af 17. februar 1995 (EFT nr. C 56 af 6. 3. 1995, s. 175), Rådets fælles holdning af 24. juli 1995 (EFT nr. C 281 af 25. 10. 1995, s. 41) og Europa-Parlamentets afgørelse af 17. november 1995 (EFT nr. C 323 af 4. 12. 1995).(4) EFT nr. L 393 af 30. 12. 1989, s. 13.BILAG I Bilaget (som bliver bilag I) til direktiv 89/655/EØF ændres således:1) Den indledende bemærkning suppleres med følgende afsnit:»For så vidt nedenstående minimumsforskrifter gælder for arbejdsudstyr i brug, forlanges der ikke nødvendigvis de samme foranstaltninger som de væsentlige krav, der gælder for nyt arbejdsudstyr.«2) I punkt 2.1 affattes sidste afsnit således:»Styresystemerne skal være sikre og skal være valgt under hensyn til de svigt, forstyrrelser og belastninger, som kan forudses i forbindelse med den påtænkte anvendelse.«3) Punkt 3 affattes således:»3. Supplerende minimumsforskrifter for særligt arbejdsudstyr3.1. Minimumforskrifter for mobilt arbejdsudstyr, herunder selvkørende udstyr3.1.1. Arbejdsudstyr, på hvilket der opholder sig en eller flere arbejdstagere, skal være indrettet således, at risikoen for arbejdstagerne formindskes mest muligt, når udstyret er i bevægelse.Dette gælder også med hensyn til risiko for, at arbejdstagerne kommer i kontakt med hjul eller larvefødder, eller at de bliver fanget af disse.3.1.2. Hvis en utilsigtet blokering af kraftoverføringsdelene mellem mobilt arbejdsudstyr og dets tilbehør og/eller anhænger kan medføre særlige risici, skal dette udstyr være udstyret eller indrettet på en måde, der forhindrer blokering af kraftoverføringsdelene.Hvor sådanne blokeringer ikke kan forhindres, skal der træffes enhver tænkelig forholdsregel for at undgå skadelige følger for arbejdstagerne.3.1.3. Hvis kraftoverføringsdelene mellem mobilt arbejdsudstyr ellers ville blive tilsølet eller ødelagt ved at slæbe hen ad jorden, skal dette udstyr være forsynet med fastgørelsesanordninger.3.1.4. Mobilt arbejdsudstyr, på hvilket der opholder sig en eller flere arbejdstagere, skal, afhængigt af de faktiske anvendelsesforhold, være forsynet med en af nedenstående konstruktioner for at begrænse risici i forbindelse med væltning eller stejling:- enten en sikkerhedskonstruktion, der forhindrer udstyret i at hælde mere end 45 grader- eller en konstruktion, der sikrer tilstrækkelig fri afstand rundt om den eller de arbejdstagere, der opholder sig på udstyret, hvis dette kan hælde mere end 45 grader- eller enhver anden anordning med tilsvarende formål.Disse sikkerhedskonstruktioner kan være integreret i arbejdsudstyret.Disse sikkerhedskonstruktioner er ikke påkrævet, når arbejdsudstyret er stabiliseret under brugen, eller når selve udstyrets konstruktion forhindrer, at det kan stejle eller vælte.Er der risiko for, at en arbejdstager, der opholder sig på arbejdsudstyret, kan blive mast mellem dele af arbejdsudstyret og jorden, skal der være monteret et system til fastspænding af den eller de arbejdstagere, der opholder sig på arbejdsudstyret.3.1.5. Gaffeltruck, på hvilke der opholder sig en eller flere arbejdstagere, skal være indrettet eller udstyret med f.eks. en af nedenstående konstruktioner for at begrænse risici i forbindelse med væltning:- enten installering af en førerkabine- eller en konstruktion, der forhindrer gaffeltrucken i at vælte- eller en konstruktion, der sikrer, at der i tilfælde af væltning er tilstrækkelig plads mellem jorden og visse dele af gaffeltrucken til den eller de arbejdstagere, der opholder sig på den- eller en konstruktion, der fastspænder arbejdstageren eller arbejdstageren til førersædet, således at vedkommende ikke fanges af dele af gaffeltrucken, hvis den vælter.3.1.6. Hvis kørsel med selvkørende arbejdsudstyr kan indebære risici for personer, skal det opfylde følgende krav:a) det skal være forsynet med en anordning, der forhindrer utilsigtet igangsætningb) hvis arbejdsudstyret omfatter flere enheder, der kan bevæge sig samtidigt på skinner, skal det være forsynet med passende anordninger til mindskelse af følgerne af en eventuel kollisionc) der skal være en anordning til nedbremsning og standsning af arbejdsudstyret. I det omfang hensynet til sikkerheden kræver det, skal der være en let tilgængelig nødbetjeningsenhed med betjeningsorganer eller et automatisk system til nedbremsning og standsning af udstyret i tilfælde af, at hovedbetjeningsenheden svigterd) hvis førerens direkte synsfelt er utilstrækkeligt med henblik på sikkerheden, skal der installeres passende hjælpeanordninger til forbedring af synsfeltete) hvis udstyret er beregnet til brug om natten eller på mørke steder, skal det være forsynet med en belysningsanordning, der er tilpasset det arbejde, der skal udføres, og som skal garantere tilstrækkelig sikre forhold for arbejdstagerenf) hvis arbejdsudstyret i sig selv udgør en brandrisiko, eller hvis anhænger og/eller last indebærer en brandrisiko, som kan udsætte arbejdstagerne for fare, skal det være forsynet med passende udstyr til brandbekæmpelse, medmindre sådant udstyr allerede befinder sig i tilstrækkelig nærhed af anvendelsesstedetg) fjernstyret arbejdsudstyr skal standse automatisk, hvis det bevæger sig uden for kontrolområdeth) fjernstyret arbejdsudstyr, som under normale anvendelsesbetingelser kan indebære risici for påkørsel eller fastklemning, skal forsynes med anordninger, som beskytter mod sådanne risici, medmindre der allerede er andre passende anordninger til kontrol af risikoen for påkørsel.3.2. Minimumsforskrifter for arbejdsudstyr, der anvendes til løft af byrder3.2.1. Hvis arbejdsudstyr, der anvendes til løft af byrder, installeres fast, skal det sikres, at det er solidt og stabilt under brugen, især under hensyntagen til de byrder, der skal løftes, og til hvorledes udstyret er ophængt eller fastgjort.3.2.2. Maskiner, der anvendes til løft af byrder, skal tydeligt mærkes med den nominelle last. Herudover kan der være en belastningsplade, der viser de nominelle byrder for maskinens forskellige konfigurationer.Tilbehør til løftmateriel skal mærkes på en sådan måde, at de tekniske egenskaber, der har betydning for sikkerheden, fremgår.Hvis arbejdsudstyret ikke er beregnet til løft af personer, skal dette, hvis der er mulighed for at tage fejl, angives ved passende, tydelig skiltning.3.2.3. Fastinstalleret arbejdsudstyr skal være installeret således, at risikoen mindskes for, at byrderne:a) rammer arbejdstagerneb) utilsigtet foretager farlige bevægelser eller falder ned, ellerc) utilsigtet frigøres.3.2.4. Maskiner, der anvendes til løft eller flytning af arbejdstagere, skal være konstrueret således,a) at man ved hjælp af passende anordninger forhindrer nedstyrtning af kabine, kurv eller lignende, når en sådan findesb) at man undgår risiko for, at brugeren kan falde ud af kabine, kurv eller lignende, når en sådan findesc) at man undgår risici for, at brugeren kvæstes, fastklemmes eller stødes især som følge af utilsigtet kontakt med genstanded) at personer, der er lukket inde i kabine, kurv eller lignende, ikke i tilfælde af uheld udsættes for farer, og således at de i givet fald kan frigøres.Hvis det på grund af arbejdsstedet eller højdeforskellen ikke er muligt ved hjælp af en særlig anordning at undgå de i litra a) omhandlede risici, skal der anvendes et kabel med forhøjet sikkerhedsfaktor, og dette skal kontrolleres hver arbejdsdag.«BILAG II »BILAG IIBestemmelser vedrørende anvendelse af det i artikel 4, stk. 3, omhandlede arbejdsudstyr0. Indledende bemærkningBestemmelserne i dette bilag gælder under overholdelse af bestemmelserne i direktivet, og når de respektive risici foreligger i forbindelse med det pågældende arbejdsudstyr.1. Generelle bestemmelser gældende for alt arbejdsudstyr1.1. Arbejdsudstyr skal installeres, indrettes og anvendes på en sådan måde, at risici for brugere af arbejdsudstyret og andre arbejdstagere mindskes, f.eks. ved at sikre, at der er tilstrækkelig plads mellem arbejdsudstyrets mobile dele og faste eller mobile dele i nærheden, og således at enhver form for energi og alle stoffer, der anvendes eller produceres, kan tilføres og/eller udtages på en sikker måde.1.2. Opstilling og demontering af arbejdsudstyr skal foregå på en sikker måde, og især skal eventuelle anvisninger fra fabrikanternes side følges.1.3. Arbejdsudstyr, der under brugen kan rammes af lynnedslag, skal ved hjælp af passende anordninger eller foranstaltninger være beskyttet mod følgerne af lynnedslag.2. Bestemmelser vedrørende anvendelse af mobilt arbejdsudstyr, herunder selvkørende udstyr2.1. Selvkørende arbejdsudstyr må kun føres af arbejdstagere, der har modtaget passende oplæring i sikker kørsel med sådant udstyr.2.2. Hvis en enhed af mobilt arbejdsudstyr bevæger sig i et arbejdsområde, skal der udarbejdes passende færdselsregler, og disse skal følges2.3. Der skal træffes foranstaltninger i forbindelse med arbejdets tilrettelæggelse, således at det undgås, at gående arbejdstagere befinder sig i samme område som selvkørende arbejdsudstyr.Hvis det er nødvendigt for en hensigtsmæssig udførelse af arbejdet, at der er gående arbejdstagere til stede, skal der træffes passende foranstaltninger for at undgå, at de kommer til skade.2.4. Transport af arbejdstagere på mekanisk drevet mobilt arbejdsudstyr må kun finde sted, hvis arbejdstagerne er anbragt på pladser, der er sikre og er beregnet til sådan transport. Hvis der skal udføres arbejde under kørslen, skal hastigheden om nødvendigt tilpasses.2.5. Mobilt arbejdsudstyr med forbrændingsmotor må kun anvendes i arbejdsområder, hvis det er sikret, at der i tilstrækkeligt omfang er luft til stede, der ikke indebærer nogen risiko for arbejdstagernes sikkerhed og sundhed.3. Bestemmelser vedrørende arbejdsudstyr, der anvendes til løft af byrder3.1. Generelt3.1.1. Demonterbart eller mobilt arbejdsudstyr, der anvendes til løft af byrder, skal anvendes således, at det sikres, at dette arbejdsudstyr under alle påregnelige forhold er stabilt under brugen under hensyntagen til underlagets art.3.1.2. Løft af personer må kun foretages med arbejdsudstyr og tilbehør, der er beregnet til dette formål.Med forbehold af artikel 5 i direktiv 89/391/EØF kan der undtagelsesvis til dette formål anvendes udstyr, der ikke er beregnet til løft af personer, såfremt der er truffet passende sikkerhedsforanstaltninger i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis vedrørende passende kontrol.Når der er arbejdstagere til stede på arbejdsudstyr, der anvendes til løft af byrder, skal betjeningspladsen hele tiden være bemandet. De arbejdstagere, der løftes, skal være i besiddelse af et sikkert kommunikationsmiddel. Det skal sikres, at de pågældende arbejdstagere kan evakueres i en faresituation.3.1.3. Der skal træffes foranstaltninger for at sikre, at arbejdstagere ikke opholder sig under ophængte byrder, medmindre dette er nødvendigt for en hensigtsmæssig udførelse af arbejdet.Byrder må ikke føres hen over arbejdsområder, hvor der normalt opholder sig arbejdstagere, hvis disse områder ikke er beskyttede.Hvis dette imidlertid er nødvendigt for en hensigtsmæssig udførelse af arbejdet, skal der fastlægges og anvendes passende procedurer.3.1.4. Hejse- og løftetilbehør skal vælges, så det passer til de byrder, der skal håndteres, til gribepunkter, til anhugningsgrej og til vejrforhold, og under hensyntagen til, hvorledes ophængningen i stropper fungerer og anvendes. Aggregater omfattende forskelligt løftetilbehør skal, hvis det ikke demonteres efter anvendelsen, mærkes tydeligt, således at brugeren får oplysninger om de tekniske egenskaber.3.1.5. Hejse- og løftetilbehør skal opbevares på en måde, der sikrer, at det ikke beskadiges eller ødelægges.3.2. Arbejdsudstyr, der anvendes til løft af ikke-styrede byrder3.2.1. Hvis to eller flere enheder af arbejdsudstyr, der anvendes til løft af ikke-styrede byrder, installeres eller monteres på et arbejdssted på en sådan måde, at deres arbejdsfelter overlapper hinanden, skal der træffes passende foranstaltninger for at undgå, at forskellige byrder og/eller forskellige dele af arbejdsudstyr støder mod hinanden.3.2.2. Når mobilt arbejdsudstyr anvendes til løft af ikke-styrede byrder, skal der træffes foranstaltninger for at undgå, at udstyret kan vippe eller vælte samt, hvis det er relevant, at det kan forskubbe sig eller glide. Det skal kontrolleres, at disse foranstaltninger virker efter hensigten.3.2.3. Hvis operatøren af arbejdsudstyr, der anvendes til løft af ikke-styrede byrder, ikke er i stand til, hverken direkte eller ved hjælp af hjælpeanordninger, der giver ham de fornødne informationer, at observere hele byrdens bevægelsesbane, skal han assisteres af en signalgivende person, og arbejdet skal tilrettelægges således, at man undgår kollisioner, der kan bringe arbejdstagerne i fare.3.2.4. Arbejdet skal tilrettelægges således, at en arbejdstager under fuld sikkerhed kan fastgøre eller løsne en byrde ved håndkraft, idet den pågældende arbejdstager navnlig skal bevare den direkte eller indirekte kontrol over operationen.3.2.5. Alle løfteoperationer skal planlægges korrekt, overvåges på passende måde og udføres med henblik på at beskytte arbejdstagernes sikkerhed.Især hvis en byrde skal løftes samtidig af to eller flere enheder af arbejdsudstyr, der anvendes til løft af ikke-styrede byrder, skal der fastlægges og anvendes en arbejdsprocedure, således at der sikres en hensigtsmæssig koordinering operatørerne imellem.3.2.6. Hvis arbejdsudstyr, der anvendes til løft af ikke-styrede byrder, ikke kan holde fast på disse byrder ved helt eller delvist energisvigt, skal der træffes passende foranstaltninger for at hindre, at arbejdstagerne udsættes for risici som følge heraf.Ophængte byrder skal hele tiden være under opsyn, medmindre adgangen til det farlige område er spærret, og byrden er ophængt og fastholdt på fuldt betryggende måde.3.2.7. Udendørs brug af arbejdsudstyr, der anvendes til løft af ikke-styrede byrder, skal afbrydes med det samme, hvis de meteorologiske forhold bliver så dårlige, at det går ud over funktionssikkerheden, og arbejdstagerne således udsættes for risici. Der skal træffes passende beskyttelsesforanstaltninger, især til sikring af arbejdsudstyret mod væltning, for at forhindre, at arbejdstagerne udsættes for risici.«