Avis juridique important

|

31992L0104

Rådets direktiv 92/104/EØF af 3. december 1992 om minimumsforskrifter vedrørende forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed i udvindingsindustrien over eller under jorden (tolvte særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF)

EF-Tidende nr. L 404 af 31/12/1992 s. 0010 - 0025 den finske specialudgave: kapitel 5 bind 6 s. 0027  den svenske specialudgave: kapitel 5 bind 6 s. 0027

RAADETS  DIREKTIV 92/104/ EOEF af 3. december 1992 om minimumsforskrifter vedroerende forbedring af  arbejdstagernes sikkerhed og sundhed i udvindingsindustrien over eller under jorden (tolvte  saerdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EOEF) RAADET FOR DE  EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske  OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 118  A, under henvisning til forslag fra Kommissionen  (1), som er udarbejdet eftger hoering af Det Staaende  Udvalg for Bedriftssikkerhed og Sundhedsforhold i Kulminer og i Anden Udvindingsindustri, i samarbejde med Europa-Parlamentet  (2), under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg  (3), ogud fra foelgende  betragtninger: I henhold til Traktatens artikel 118 A skal Raadet, ved udstedelse af direktiver, vedtage  minimumsforskrifter med henblik paa at forbedre navnlig arbejdsmiljoeet for at sikre et hoejere niveau  for beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed; ifoelge naevnte artikel skal det i disse direktiver undgaas at paalaegge borgerne administrative,  finansielle og retlige byrder af en saadan art, at de haemmer oprettelse og udvikling af smaa og  mellemstore virksomheder; forbedring af arbejdstagernes sikkerhed, hygiejne og sundhed under arbejdet er et maal, som ikke boer  vaere underordnet rent oekonomiske hensyn; Raadets direktiv 89/654/EOEF af 30. november 1989 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i  forbindelse med arbejdsstedet (foerste saerdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv  89/391/EOEF)  (4) omfatter ikke udvindingsindustrien; det er bydende noedvendigt for varetagelsen af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed, at de  minimumsforskrifter, der kan sikre et hoejere niveau for sikkerhed og sundhed i udvindingsindustrien  over eller under jorden, overholdes; udvindingsindustrien over eller under jorden er et aktivitetsomraade, hvor arbejdstagerne i visse  situationer udsaettes for saerlig store risici; dette direktiv er et saerdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i Raadets direktiv 89/391/EOEF af  12. juni 1989 om ivaerksaettelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og  sundhed under arbejdet  (5); bestemmelserne i naevnte direktiv finder derfor i fuld udstraekning  anvendelse paa udvindingsindustrien over eller under jorden, dog med forbehold af strengere og/eller  mere specifikke bestemmelser i naervaerende direktiv; overfladeinstallationer i tilknytning til udvindingsindustrien over eller under jorden, som ikke er  af direkte betydning for udvindingsindustrien over eller under jorden, som defineret i artikel 2,  litra a), i dette direktiv, er omfattet af direktiv 89/654/EOEF; Raadet vedtog den 3. november 1992 direktiv 92/91/EOEF om minimumsforskrifter for forbedring af  arbejdstagernes sikkerhed og sundhed i den boringsrelaterede udvindingsindustri (ellevte  saerdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EOEF)  (6); dette direktiv udgoer et konkret led i gennemfoerelsen af den sociale dimension inden for det indre  marked -UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:AFSNIT IGENERELLE BESTEMMELSERArtikel  1Formaal1.    Ved dette direktiv, som er tolvte saerdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i  direktiv 89/391/EOEF, fastsaettes der minimumsforskrifter for arbejdstagernes sikkerhed og sundhed i  udvindingsindustrien over eller under jorden som defineret i artikel 2, litra a). 2.    Bestemmelserne i direktiv 89/391/EOEF finder i fuld udstraekning anvendelse paa det i stk. 1  naevnte omraade, dog med forbehold af strengere og/eller mere specifikke bestemmelser i naervaerende  direktiv.Artikel 2DefinitionerI dette direktiv forstaas ved: a)   udvindingsindustri over eller under jorden: alle industrier, der udoever foelgende aktiviteter: -   egentlig udvinding af mineralske materialer i det fri eller under jorden, og/eller -  efterforskning med henblik paa en saadan udvinding, og/eller - behandling af de udvundne materialer  med henblik paa salg, men ikke forarbejdning af de udvundne materialer bortset fra boringsrelateret  udvindingsindustri som defineret i artikel 2, litra a), i direktiv 92/91/EOEFb) arbejdssted: alle  de steder, der er bestemt til at rumme arbejdspladser, og som omfatter de aktiviteter og de  installationer, der direkte eller indirekte er knyttet til udvindingsindustrien over eller under  jorden, herunder ogsaa affaldsdepoter og andre oplagringsomraader og efter omstaendighederne  indkvarteringsfaciliteter, som arbejdstageren har adgang til i forbindelse med arbejdet. AFSNIT IIARBEJDSGIVERENS FORPLIGTELSERArtikel 3Generelle forpligtelser1.    For at beskytte  arbejdstagernes sikkerhed og sundhed skal arbejdsgiveren traeffe de noedvendige foranstaltninger til  at sikre: a)   at arbejdsstedet er udformet, opbygget, udstyret, afproevet samt anvendes og vedligeholdes paa  en saadan maade, at arbejdstagerne kan udfoere det tildelte arbejde uden at bringe deres egen og/eller  andre arbejdstageres sikkerhed og/eller sundhed i fareb) at en ansvarlig person overvaager  bemandede arbejdssteder, medens arbejdet paagaarc) at arbejde, der indebaerer en saerlig risiko, kun  overlades til arbejdstagere med passende kvalifikationer, og at det udfoeres i overensstemmelse med  de givne instrukserd) at alle sikkerhedsinstrukser er forstaaelige for alle beroerte  arbejdstageree) at der stilles noedvendige foerstehjaelpsfaciliteter til raadighedf) at der med jaevne  mellemrum gennemfoeres relevante sikkerhedsoevelser. 2.    Arbejdsgiveren sikrer sig, at der udarbejdes et dokument vedroerende sikkerhed og sundhed, i  det foelgende benaevnt »sikkerheds- og sundhedsdokument«, der opfylder de relevante krav i artikel 6,  9 og 10 i direktiv 89/391/EOEF, og at dette dokument ajourfoeres. Det skal af sikkerheds- og sundhedsdokumentet navnlig fremgaa: -   at de risici, arbejdstagerne udsaettes for paa arbejdsstedet, er naermere fastlagt og vurderet-  at der vil blive truffet fyldestgoerende foranstaltninger for at naa de maal, der er fastsat i dette  direktiv- at udformningen, anvendelsen og vedligeholdelsen af arbejdsstedet og udstyret er  sikker. Sikkerheds- og sundhedsdokumentet skal udarbejdes, inden arbejdet paabegyndes, og skal revideres,  hvis der foretages vaesentlige aendringer, udvidelser eller ombygninger af arbejdsstedet. 3.    Naar arbejdstagere fra flere virksomheder er til stede paa samme arbejdssted, er hver  arbejdsgiver ansvarlig for alle forhold, der er underlagt hans kontrol. Den arbejdsgiver, der i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis har ansvaret for  arbejdsstedet, koordinerer ivaerksaettelsen af alle foranstaltninger vedroerende arbejdstagernes  sikkerhed og sundhed og angiver i sikkerheds- og sundhedsdokumentet maalene for denne koordination  samt de naermere foranstaltninger og regler for ivaerksaettelsen heraf. Koordinationen beroerer ikke de enkelte arbejdsgiveres ansvar i henhold til direktiv 89/391/EOEF. 4.    Arbejdsgiveren skal straks anmelde doedsulykker og andre alvorlige arbejdsulykker samt farlige  episoder til de kompetente myndigheder.Artikel 4Beskyttelse mod brand, eksplosion og  sundhedsfarlige stoffer i den omgivende atmosfaereArbejdsgiveren skal afhaengigt af arbejdets art  traeffe de noedvendige foranstaltninger: -   for at forhindre, spore og bekaempe udbrud og spredning af brande og eksplosioner og- for at  forhindre ophobning af eksplosive og/eller sundhedsfarlige stoffer i den omgivende  atmosfaere.Artikel 5Evakuerings- og redningsudstyrFor at sikre, at arbejdstagerne i en  faresituation har forsvarlige muligheder for at forlade arbejdsstedet hurtigt og under stoerst mulig  sikkerhed, skal arbejdsgiveren soerge for at tilvejebringe og vedligeholde det noedvendige  evakuerings- og redningsudstyr.Artikel 6Kommunikations-, varslings- og  alarmeringssystemerArbejdsgiveren skal soerge for, at der er tilstraekkelige varslings-,  alarmerings- og kommunikationssystemer til raadighed, saaledes at hjaelpe-, evakuerings- og  redningsaktioner straks kan ivaerksaettes, hvis det bliver noedvendigt.Artikel 7Underretning af  arbejdstagerne1.    Med forbehold af artikel 10 i direktiv 89/391/EOEF, underrettes arbejdstagerne  og/eller deres repraesentanter om alle de foranstaltninger, der skal traeffes vedroerende sikkerhed og  sundhed paa arbejdsstedet, og saerlig om foranstaltninger til gennemfoerelse af artikel 3 til 6. 2.    Oplysningerne skal vaere forstaaelige for de paagaeldende arbejdstagere.Artikel 8Tilsyn med  arbejdstagernes sundhed1.    For at sikre et passende tilsyn med arbejdstagernes sundhed i forhold  til risiciene for deres sikkerhed og sundhed under arbejdet fastsaettes der tilsynsforanstaltninger  i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis. 2.    De i stk. 1 naevnte foranstaltninger indebaerer, at hver arbejdstager skal have adgang til  eller skal gennemgaa et sundhedstilsyn, inden han saettes til at udfoere opgaver i forbindelse med de  i artikel 2 naevnte aktiviteter, og derefter med jaevne mellemrum. 3.    Sundhedstilsynet kan indgaa i en national sundhedsordning.Artikel 9Hoering af arbejdstagerne  og disses deltagelseArbejdstagerne og/eller deres repraesentanter skal i henhold til artikel 11 i  direktiv 89/391/EOEF hoeres om de anliggender og deltage i de beslutninsprocedurer, der er omfattet  af naervaerende direktiv.Artikel 10Minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed1.     Arbejdssteder, som tages i anvendelse foerste gang efter den i artikel 13, stk. 1, omhandlede dato  for dette direktivs ivaerksaettelse, skal opfylde de minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed,  der er anfoert i bilaget. 2.    Arbejdssteder, der er taget i anvendelse inden den i artikel 13, stk. 1, omhandlede dato for  dette direktivs ivaerksaettelse, skal snarest muligt, og senest ni aar efter naevnte dato, opfylde de  minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed, der er anfoert i bilaget. 3.    Foretages der efter den i artikel 13, stk. 1, omhandlede dato for dette direktivs  ivaerksaettelse aendringer, udvidelser og/eller ombygninger af arbejdssteder, skal arbejdsgiveren  traeffe de noedvendige foranstaltninger for, at disse aendringer, udvidelser og/eller ombygninger er i  overensstemmelse med de dertil svarende minimumsforskrifter i bilaget. AFSNIT IIIDIVERSE BESTEMMELSERArtikel 11Tilpasning af bilageneRent tekniske tilpasninger af  bilaget som foelge af: -   vedtagelse af direktiver om teknisk harmonisering og standardisering vedroerende  udvindingsindustri over eller under jordenog/eller- den tekniske udvikling, udviklingen inden for  internationale bestemmelser eller specifikationer samt indvundne erfaringer vedroerende  udvindingsindustri over eller under jordenvedtages efter fremgangsmaaden i artikel 17 i direktiv  89/391/EOEF.Artikel 12Opgravningsrelateret udvindingsindustri til soesMedlemsstaterne kan undlade  at anvende dette direktiv paa opgravningsrelateret udvindingsindustri til soes, for saa vidt de soerger  for, at de beroerte arbejdstagere faar en beskyttelse, der er i overensstemmelse med de generelle  principper for beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed, der er indeholdt i dette  direktiv, paa baggrund af de saerlige risici, der er knyttet til opgravningsrelateret  udvindingsindustri til soes.Artikel 13Afsluttende bestemmelser1.    Medlemsstaterne saetter de  noedvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest 24  maaneder efter dets vedtagelse. De underretter straks Kommissionen herom. 2.    Naar medlemsstaterne vedtager de i stk. 1 naevnte bestemmelser, skal de indeholde en henvisning  til dette direktiv, eller de skal ved offentliggoerelsen ledsages af en saadan henvisning. De naermere  regler for denne henvisning fastsaettes af medlemsstaterne. 3.    Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de  allerede har udstedt, eller som de udsteder paa det omraade, der er omfattet af dette direktiv. 4.    Medlemsstaterne forelaegger hvert femte aar Kommissionen en rapport om den praktiske  gennemfoerelse af bestemmelserne i dette direktiv med anfoerelse af de af arbejdsmarkedets parter  fremfoerte synspunkter. Kommissionen underretter Europa-Parlamentet, Raadet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, Det Staaende  Udvalg for Bedriftssikkerheds- og Sundhedsforhold i Kulminer og Anden Udvindingsindustri og Det  Raadgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse paa Arbejdspladsen herom.Artikel  14Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Udfaerdiget i Bruxelles, den 3. december 1992. Paa Raadets vegneG. SHEPHARDFormand    (1)   EFT nr. C 58 af 5. 3. 1992, s.  3.  (2)   EFT nr. C 150 af 15. 6. 1992, s. 128 ogEFT nr. C 305 af 23. 11. 1992.  (3)  EFT nr. C 169 af 6. 7. 1992, s. 28.  (4)  EFT nr. L 393 af 30. 12. 1989, s. 1.  (5)  EFT nr. L 183 af 29. 6. 1989, s. 1.  (6)  EFT nr. L 348 af 28. 11. 1992, s. 9.   BILAG MINIMUMSFORSKRIFTER FOR SIKKERHED OG SUNDHED, OMHANDLET I ARTIKEL 10 I DIREKTIVET  Indledende bemaerkningDe i dette bilag fastsatte forpligtelser er gaeldende, naar forholdene i  forbindelse med arbejdsstedet eller aktiviteten, omstaendighederne eller en saerlig risiko goer det  noedvendigt. DEL AFAELLES MINIMUMSFORSKRIFTER FOR UDVINDINGSINDUSTRIEN OVER ELLER UNDER JORDEN OG FOR  OVERFLADEINSTALLATIONER1.         Overvaagning og indretning1.1. Arbejdsstedernes  indretning1.1.1. Arbejdsstederne skal indrettes paa en saadan maade, at der ydes tilstraekkelig  beskyttelse mod risici. De skal holdes i god stand, og enhver form for farlige stoffer eller  aflejringer skal fjernes eller kontrolleres, saaledes at de ikke udgoer nogen fare for  arbejdstagernes sikkerhed og sundhed. 1.1.2. Arbejdspladserne skal vaere udformet og opbygget efter ergonomiske principper, idet der skal  tages hensyn til, at arbejdstagerne fra deres arbejdsplads skal kunne foelge relevante processer. 1.1.3. Naar arbejdstagerne er isolerede paa deres arbejdspladser, skal de overvaages paa en  hensigtsmaessig maade, eller kontakten med dem skal kunne opretholdes ved hjaelp af  telekommunikationsmidler. 1.2. Ansvarlig personEthvert bemandet arbejdssted skal konstant forestaas af en af arbejdsgiveren  udpeget ansvarlig person, der er i besiddelse af de faerdigheder og den faglige kompetence, som  stillingen kraever i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis. Arbejdsgiveren kan selv paatage sig det i foerste afsnit omhandlede ansvar for arbejdsstedet, hvis  han har de faerdigheder og den faglige kompetence, som stillingen kraever i overensstemmelse med  national lovgivning og/eller praksis. 1.3. OvervaagningDer skal foretages overvaagning for at sikre arbejdstagernes sikkerhed og sundhed i  forbindelse med alle former for virksomhed; overvaagningen foretages af personer, der har de  faerdigheder og den faglige kompetence, som stillingen kraever i overensstemmelse med national  lovgivning og/eller praksis, og som er udpeget af arbejdsgiveren og handler paa dennes vegne. Naar sikkerheds- og sundhedsdokumentet kraever det, skal en tilsynsfoerende besigtige de  arbejdssteder, der er i brug, mindst én gang i forbindelse med hvert skift. Arbejdsgiveren kan selv paatage sig den i foerste og andet afsnit omhandlede overvaagning, hvis han  har de faerdigheder og den faglige kompetence, som stillingen kraever i overensstemmelse med national  lovgivning og/eller praksis. 1.4. Kompetente arbejdstagerePaa ethvert arbejdssted, hvor arbejdstagere er beskaeftiget, skal et  tilstraekkeligt antal arbejdstagere have de faerdigheder, den erfaring og den uddannelse, der er  noedvendig for udfoerelsen af de paalagte opgaver. 1.5. Information, instruktion og oplaeringArbejdstagerne har krav paa enhver form for information,  instruktion, oplaering og efteruddannelse, der er paakraevet for at sikre deres sikkerhed og sundhed. Arbejdsgiveren skal sikre sig, at arbejdstagerne modtager forstaaelige instrukser, saaledes at  hverken deres egen eller de oevrige arbejdstageres sikkerhed og sundhed bringes i fare. 1.6. Skriftlige instrukserFor ethvert arbejdssted skal der udarbejdes skriftlige instrukser om,  hvilke regler der skal overholdes for at garantere arbejdstagernes sikkerhed og sundhed samt  betryggende brug af udstyr. Disse instrukser skal ligeledes omfatte oplysninger om brug af noedudstyr samt om, hvilke  forholdsregler der skal traeffes, hvis der opstaar en noedsituation paa eller i naerheden af  arbejdsstedet. 1.7. Sikre arbejdsmetoderDer skal invaerksaettes sikre arbejdsmetoder paa hvert arbejdssted eller i  forbindelse med hver aktivitet. 1.8. ArbejdstilladelseNaar sikkerheds- og sundhedsdokumentet fordrer det, skal der indfoeres en  ordning med arbejdstilladelser i de tilfaelde, hvor risikable aktiviteter finder sted, eller hvor  saedvanligvis ufarlige aktiviteter og andre aktiviteter kan indvirke paa hinanden og frembringe  alvorlige risici. Saadanne arbejdstilladelser skal udstedes af en ansvarlig person forud for paabegyndelsen af  arbejdet, og det skal heri specificeres, hvilke betingelser der skal opfyldes, og hvilke  forholdsregler der skal traeffes forud for, under og efter arbejdet. 1.9. Regelmaessig kontrol af sikkerheds- og sundhedsforanstaltningerArbejdsgiveren skal soerge for  regelmaessig kontrol af de foranstaltninger, der er truffet vedroerende arbejdstagernes sikkerhed og  sundhed, herunder af ordningen for forvaltning af sikkerheden og sundheden, for at sikre, at  kravene i dette direktiv er overholdt. 2. Mekanisk og elektrisk udstyr og installationer2.1. GenereltValg, installering, ibrugtagning,  drift og vedligeholdelse af mekanisk og elektrisk udstyr skal ske under passende hensyntagen til  arbejdstagernes sikkerhed og sundhed og under hensyntagen til andre bestemmelser i dette direktiv  og direktiv 89/392/EOEF  (1) og 89/655/EOEF  (2). Saafremt saadant udstyr eller saadanne installationer er placeret i et omraade, hvor der hersker eller  kan herske fare for brand eller eksplosion som foelge af antaendelse af gas, damp eller flygtig  vaeske, skal udstyret eller installationerne vaere tilpasset til brug i det paagaeldende omraade. Udstyret skal om noedvendigt vaere forsynet med passende beskyttelsesanordninger og fejlsikre  systemer (fail-safe systems). 2.2. Saerlige bestemmelserMekanisk udstyr og mekaniske installationer skal have en tilstraekkelig  styrke, vaere fri for vaesentlige mangler og vaere egnet til de formaal, hvortil det/de anvendes. Elektrisk udstyr og installationer skal med hensyn til kapacitet og effekt vaere afpasset efter  formaalet. Mekanisk og elektrisk udstyr og mekaniske og elektriske installationer skal vaere installeret og  afskaermet paa en saadan maade, at der ikke kan opstaa nogen fare. 3. Vedligeholdelse3.1. Almindelig vedligeholdelseDer skal indfoeres et hensigtsmaessigt program,  der indebaerer systematisk inspektion, vedligeholdelse og, efter behov, afproevning af mekanisk og  elektrisk udstyr og installationer. Vedligeholdelse, inspektion og afproevning af en hvilken som helst del af installationerne og  udstyret skal gennemfoeres af en kompetent person. Der skal foeres journaler over inspektioner og afproevninger, og disse journaler skal opbevares paa  passende maade. 3.2. Vedligeholdelse af sikkerhedsudstyrSikkerhedsudstyr skal til stadighed holdes i brugsklar og  god stand. Vedligeholdelse skal gennemfoeres under behoerig hensyntagen til de operationer, der udfoeres. 4. Beskyttelse mod eksplosionsfare, sundhedsfarlige stoffer i den omgivende luft og brandfare4.1.  Generelt4.1.1. Der skal traeffes foranstaltninger til at vurdere tilstedevaerelsen og maale  koncentrationen af sundhedsfarlige og/eller potentielt eksplosionsfarlige stoffer i den omgivende  luft. Naar sikkerheds- og sundhedsdokumentet fordrer det, skal der installeres overvaagningsudstyr, der  automatisk og loebende maaler gaskoncentrationerne paa saerlige steder, automatiske alarmer,  anordninger, der automatisk afbryder elektriske installationer, og anordninger, der automatisk  standser forbraendingsmotorer. Naar der findes automatiske foranstaltninger, skal de maalte vaerdier registreres og opbevares som  fastsat i sikkerheds- og sundhedsdokumentet. 4.1.2. Rygning er forbudt i omraader, der indebaerer saerlig eksplosions- og brandfare. I saadanne omraader er det ligeledes forbudt at anvende aaben ild og udfoere arbejder, der kan indebaere  fare for antaending, medmindre der er truffet tilstraekkelige forholdsregler med henblik paa  forebyggelse af en brand eller en eksplosion. 4.2. Beskyttelse mod eksplosionsfare4.2.1. Der skal traeffes alle noedvendige foranstaltninger for  at forebygge dannelse og ophobning af eksplosionsfarlig atmosfaere. 4.2.2. I omraader med eksplosionsfare skal der traeffes alle noedvendige foranstaltninger for at  forebygge antaendelse af den eksplosionsfarlige atmosfaere. 4.2.3. Der skal udarbejdes en plan for beskyttelse mod eksplosionsfare med en beskrivelse af det  noedvendige udstyr og de noedvendige foranstaltninger. 4.3. Beskyttelse mod sundhedsfarlige stoffer i den omgivende luft4.3.1. Hvis sundhedsfarlige  stoffer ophobes, eller hvis der er risiko for, at de ophobes, skal der traeffes passende  foranstaltninger til: a)   at de bortskaffes ved kilden, eller b) at de udskilles ved kilden eller fjernes, eller c) at  de fortyndes paa en saadan maade, at der ikke er nogen risiko for arbejdstagerne.  Det skal vaere muligt at sprede disse sundhedsfarlige stoffer paa en saadan maade, at der ikke er  nogen risiko for arbejdstagerne. 4.3.2. Uden at det beroerer direktiv 89/656/EOEF  (1), skal omraader, hvor arbejdstagerne kan blive  udsat for sundhedsfare paa grund af sundhedsfarlige stoffer i den omgivende luft, vaere forsynet med  egnet og tilstraekkeligt vejrtraeknings- og genoplivningsudstyr. Det skal i saa fald sikres, at der altid er et tilstraekkeligt antal arbejdstagere til stede paa  arbejdsstedet, der kan betjene dette udstyr. Vaernemidlerne skal opbevares og vedligeholdes paa en hensigtsmaessig maade. 4.3.3. Saafremt giftige gasarter er eller kan vaere til stede, skal en beskyttelsesplan med en  beskrivelse af det disponible udstyr og de forebyggende foranstaltninger, der er truffet, vaere til  raadighed. 4.4. Beskyttelse mod brandfare4.4.1. Overalt, hvor arbejdssteder udformes, opbygges, indrettes, er  under indkoering, i drift eller vedligeholdes, skal der traeffes passende foranstaltninger for at  forebygge, at brande opstaar og breder sig fra de mulige kilder, der er defineret i sikkerheds- og  sundhedsdokumentet. Der skal traeffes foranstaltninger til hurtig og effektiv brandbekaempelse. 4.4.2. Arbejdsstederne skal vaere forsynet med egnet brandslukningsmateriel og, i det omfang det er  noedvendigt, med branddetektorer og alarmsystemer. 4.4.3. Ikke-automatisk brandslukningsmateriel skal vaere lettilgaengeligt, ukompliceret at betjene  og, om noedvendigt, beskyttet mod beskadigelse. 4.4.4. Paa arbejdsstedet skal der foreligge en brandsikringsplan med en beskrivelse af de  foranstaltninger, der skal traeffes i henhold til artikel 3, 4, 5 og 6 for at forebygge, opdage og  bekaempe udbrud og spredning af brand. 4.4.5. Brandslukningsmateriellet skal afmaerkes i henhold til de nationale  gennemfoerelsesbestemmelser til direktiv 92/58/EOEF  (1). Denne afmaerkning skal anbringes paa passende steder og maa ikke let kunne fjernes. 5. Spraengstoffer og taendmidlerOpbevaring, transport og brug af spraengstoffer og taendmidler skal  udfoeres af kompetente personer, som har tilladelse til at udfoere dette arbejde. Arbejdet skal tilrettelaegges og udfoeres paa en saadan maade, at det ikke indebaerer nogen risiko for  arbejdstagerne. 6. Forbindelses- og/eller adgangsveje6.1. Det skal vaere muligt at naa frem til arbejdsstederne uden  fare og at forlade dem hurtigt og sikkert i en noedsituation. 6.2. Forbindelsesveje, herunder trapper, faste stiger og laesseplatforme og -ramper skal vaere  beregnet og dimensioneret paa en saadan maade, at fodgaengere eller koeretoejer nemt og sikkert kan  anvende dem i overensstemmelse med deres formaal, og at de ikke udgoer en fare for arbejdstagere, der  er beskaeftiget i naerheden. 6.3. Beregningen af dimensionerne for forbindelsesveje for personer og/eller gods afhaenger af det  potentielle antal brugere og af virksomhedens art. Der skal vaere afsat en tilstraekkelig sikkerhedsafstand til gaaende faerdsel, saafremt der anvendes  transportmidler paa forbindelsesvejene. 6.4. Forbindelsesveje for koeretoejer skal passere i en passende afstand fra doere, porte, passager  for gaaende faerdsel, korridorer og trapper. 6.5. Forbindelses- og adgangsveje skal afmaerkes tydeligt for at sikre beskyttelsen af  arbejdstagerne. 6.6. Der boer fastsaettes de noedvendige faerdselsregler for koeretoejer eller maskiner, som faerdes paa  arbejdsstedet. 7. Udendoers arbejdssteder7.1. De arbejdssteder, forbindelsesveje og andre omraader og anlaeg i det  fri, hvor arbejdstagere opholder sig i forbindelse med arbejdet, skal vaere udformet paa en saadan  maade, at gaaende og koerende faerdsel kan foregaa sikkert. 7.2. Arbejdssteder i det fri skal vaere tilstraekkelig oplyst med kunstig belysning, hvis dagslyset  ikke er tilstraekkeligt. 7.3. Er arbejdstagere beskaeftiget paa udendoers arbejdspladser, skal disse saa vidt muligt indrettes  paa en saadan maade, at arbejdstagerne: a)   er beskyttet mod vejrliget og eventuelt mod nedfaldende genstande b) ikke udsaettes for  skadelige stoejniveauer eller for udefra kommende skadelig paavirkning (f.eks. gas, damp, stoev) c)  hurtigt kan forlade arbejdspladsen i tilfaelde af fare, eller hurtigt kan blive undsat d) ikke kan  glide eller falde ned. 8. Farlige omraader8.1. De farlige omraader skal vaere tydeligt afmaerket. 8.2. Hvis der paa arbejdsstederne findes farlige omraader, fordi arbejdets art medfoerer risici,  herunder nedstyrtningsrisiko for arbejdstagerne eller fare paa grund af nedfaldende genstande, skal  disse omraader saa vidt muligt afspaerres for at undgaa, at uvedkommende faar adgang til disse omraader. 8.3. Der skal traeffes passende foranstaltninger for at beskytte de arbejdstagere, der har adgang  til de farlige omraader. 9. Flugtveje og noedudgange9.1. I tilfaelde af fare skal arbejdstagerne hurtigt og under stoerst  mulig sikkerhed kunne forlade alle arbejdspladser. 9.2. Der skal til enhver tid vaere uhindret adgang til flugtveje og noedudgange, og disse skal saa  direkte som muligt foere ud i det fri eller til et sikkerhedsomraade, et sikkert samlingssted eller  et sikkert roemningssted. 9.3. Flugtvejenes og noedudgangenes antal, fordeling og dimensioner skal afpasses efter  arbejdsstedets anvendelse, udstyr og dimensioner samt efter det stoerste antal personer, der kan  vaere til stede. 9.4. Noedudgangsdoere skal aabne i flugtretningen. Noedudgangsdoere maa ikke vaere lukket paa en saadan maade, at enhver, der har behov for at benytte dem i  noedstilfaelde, ikke kan aabne dem straks og uden besvaer. 9.5. Noedudgangsdoere maa ikke vaere laast. Flugtveje og noedudgange samt adgangsveje og -doere dertil maa ikke vaere blokeret af genstande, men  skal til enhver tid kunne benyttes uhindret. 9.6. I tilfaelde af stroemafbrydelse skal flugtveje og noedudgange, hvor der er behov for belysning,  vaere forsynet med tilstraekkelig noedbelysning. 9.7. Saerlige flugtveje og noedudgange skal afmaerkes i henhold til de nationale bestemmelser til  gennemfoerelse af direktiv 92/58/EOEF. 10. Redningsudstyr10.1. Arbejdstagerne skal opoeves i at forholde sig paa en hensigtsmaessig maade i  noedsituationer. 10.2. Redningsudstyr i brugsklar stand skal vaere placeret paa passende, lettilgaengelige steder og  skal vaere afmaerket i henhold til de nationale gennemfoerelsesbestemmelser til direktiv 92/58/EOEF. 11. SikkerhedsoevelserPaa saedvanligvis bemandede arbejdssteder skal der afholdes sikkerhedsoevelser  med regelmaessige mellemrum. Disse sikkerhedsoevelser har navnlig til formaal at instruere og proeve de personer paa arbejdsstedet,  der i forbindelse med noedsituationer har faaet tildelt opgaver, som omfatter brug, haandtering eller  betjening af noedudstyr. Om noedvendigt skal disse personer ogsaa kunne deltage i oevelser i korrekt brug, haandtering eller  betjening af dette udstyr. 12. Foerstehjaelpsudstyr12.1. Paa alle steder, hvor arbejdsforholdene kraever det, skal der vaere  foerstehjaelpsudstyr til raadighed, og det skal vaere tilpasset de aktiviteter, der udfoeres. Dette udstyr skal vaere hensigtsmaessigt afmaerket og lettilgaengeligt. 12.2. Hvis stoerrelsen af arbejdsstederne, den dér udoevede form for aktivitet og ulykkesantallet  kraever det, skal der indrettes et eller flere lokaler til foerstehjaelp. I disse lokaler skal der paa et ioejnefaldende sted vaere opslaaet foerstehjaelpsinstrukser til brug i  tilfaelde af ulykker. 12.3. Lokaler til foerstehjaelp skal vaere udstyret med det noedvendige foerstehjaelpsudstyr og -materiel  og vaere lettilgaengelige med baarer. De skal afmaerkes i henhold til de nationale gennemfoerelsesbestemmelser til direktiv 92/58/EOEF. 12.4. Paa alle steder, hvor arbejdsforholdene kraever det, skal der vaere foerstehjaelpsudstyr til  raadighed. Dette udstyr skal vaere hensigtsmaessigt afmaerket og lettilgaengeligt. 12.5. Et passende antal arbejdstagere skal oplaeres i brug af foerstehjaelpsudstyret. 13. Naturlig og kunstig belysning13.1. Ethvert arbejdssted skal overalt vaere forsynet med  belysning af en styrke, der er tilstraekkelig til at sikre arbejdstagernes sundhed og sikkerhed. 13.2. Arbejdsstederne skal saa vidt muligt have tilstraekkelig naturlig belysning og under hensyn til  de klimatiske forhold vaere udstyret med tilstraekkelig, kunstig belysning til sikring af  arbejdstagernes sikkerhed og sundhed. 13.3. Belysningsinstallationer i arbejdslokaler og paa forbindelsesveje skal vaere anbragt saaledes,  at den valgte belysningsform ikke frembyder nogen ulykkesrisiko for arbejdstagerne. 13.4. Arbejdssteder, hvor arbejdstagerne er udsat for risiko i tilfaelde af, at den kunstige  belysning svigter, skal vaere forsynet med tilstraekkelig kraftig noedbelysning. Hvis dette er umuligt, skal arbejdstagerne raade over individuelle lyskilder. 14. Sanitaere installationer14.1. Omklaedningsrum og garderobeskabe14.1.1. Der skal stilles  passende omklaedningsrum til raadighed for arbejdstagerne, hvis de skal baere saerligt arbejdstoej, og  man af sundheds- eller anstaendighedsgrunde ikke kan kraeve, at de klaeder om i et andet rum. Omklaedningsrummene skal vaere lettilgaengelige, have tilstraekkelig stor kapacitet og vaere udstyret  med siddepladser. 14.1.2. Omklaedningsrummene skal vaere tilstraekkelig store og saaledes udstyret, at hver arbejdstager  faar mulighed for at laase sit toej inde i arbejdstiden. Hvis forholdene goer det paakraevet (f.eks. farlige stoffer, frugt, snavs), skal der vaere separate  skabe til arbejdstoej og til privat toej. Der skal forefindes faciliteter, saaledes at hver arbejdstager kan toerre sit vaade arbejdstoej. 14.1.3. Der skal vaere adskilte omklaedningsrum eller adskilt benyttelse af disse for maend og  kvinder. 14.1.4. Hvis omklaedningsrum ikke er noedvendige i henhold til punkt 14.1.1, skal hver arbejdstager  raade over et sted til sit toej. 14.2. Brusere og haandvaske14.2.1. Hvis aktiviteternes art eller sundhedsforholdene goer det  paakraevet, skal arbejdstagerne have adgang til passende brusere i tilstraekkeligt antal. Der skal vaere adskilte bruserum eller adskilt benyttelse af disse for maend og kvinder. 14.2.2. Bruserummene skal vaere tilstraekkelig store til, at hver enkelt arbejdstager ugenert kan  goere sig i stand under hygiejniske forhold. Bruserne skal vaere forsynet med varmt og koldt vand. 14.2.3. Er brusere ikke noedvendige i henhold til punkt 14.2.1, foerste afsnit, skal der i naerheden  af arbejdspladserne og omklaedningsrummene findes passende haandvaske i tilstraekkeligt antal med  varmt og koldt vand. Der skal vaere adskilte haandvaske eller adskilt benyttelse af disse for maend og kvinder, naar  anstaendighedshensyn goer dette paakraevet. 14.3. Toiletter og haandvaskeArbejdstagerne skal i naerheden af deres arbejdspladser, opholdsrum,  omklaedningsrum og bruserum eller vaskerum have adgang til saerlige lokaler med et tilstraekkeligt  antal toiletter og haandvaske. Der skal vaere adskilte toiletter eller adskilt benyttelse af disse for maend og kvinder. I forbindelse med udvindingsindustri under jorden kan de sanitaere installationer, som er omhandlet  i det foregaaende punkt, anbringes paa jordens overflade. 15. Affaldsdepoter og andre oplagringsomraaderAffaldsdepoter, overskudsdepoter, slaggebjerge og  andre oplagringsomraader, samt bundfaeldningsbassiner skal udformes, bygges, indrettes og  vedligeholdes med henblik paa at sikre deres stabilitet og arbejdstagernes sikkerhed og sundhed. 16. Overfladeinstallationer (supplerende saerlige forskrifter)16.1. Stabilitet og  soliditetArbejdsstederne skal udformes, bygges, indrettes, anvendes og vedligeholdes paa en saadan  maade, at de kan modstaa den ydre belastning, som de kan blive udsat for. De skal have en struktur og en soliditet, der passer til formaalet. 16.2. Lokalernes gulve, vaegge, lofter og tage16.2.1. Lokalernes gulve skal vaere fri for buler,  huller og farlige niveauforskelle; de skal vaere stabile og skridsikre. Arbejdssteder, hvor der er installeret arbejdspladser, skal vaere tilstraekkelig isoleret under  hensyntagen til virksomhedens art og arbejdstagernes fysiske aktivitet. 16.2.2. I lokalerne skal gulvenes, vaeggenes og lofternes overflade vaere af en saadan beskaffenhed,  at der ved rengoering og rensning kan opnaas forsvarlige hygiejniske forhold. 16.2.3. Gennemsigtige eller halvgennemsigtige skillevaegge, og navnlig skillevaegge udelukkende  bestaaende af glas, i arbejdsrum eller i naerheden af arbejdspladser eller adgangsveje skal vaere  klart afmaerket og fremstillet af sikkerhedsmaterialer eller vaere adskilt fra disse arbejdspladser  og adgangsveje paa en saadan maade, at arbejdstagerne hverken kan komme i kontakt med skillevaeggene  eller blive ramt, hvis vaeggene splintres. 16.2.4. Adgang til tage af materialer, der ikke er tilstraekkelig solide, maa kun tillades, saafremt  der forefindes egnet udstyr, saaledes at arbejdet kan udfoeres paa en sikkerhedsmaessigt forsvarlig  maade. 16.3. Lokalernes dimensioner og luftrum - Bevaegelsesfrihed paa arbejdspladsen16.3.1. Arbejdsrum  skal have et areal, en hoejde og et luftrum, der goer det muligt for arbejdstagerne at udfoere  arbejdet uden fare for sikkerhed, sundhed eller velvaere. 16.3.2. Arbejdspladsens areal skal vaere af en saadan stoerrelse, at arbejdstageren har tilstraekkelig  bevaegelsesfrihed til at udfoere sit arbejde i sikkerhed. 16.4. Vinduer og ovenlys16.4.1. Vinduer, ovenlys og ventilationsanordninger, der kan aabnes,  reguleres eller fastgoeres, skal vaere udformet saaledes, at disse operationer kan udfoeres paa en  sikkerhedsmaessigt forsvarlig maade. De skal placeres saaledes, at de ikke udgoer en fare for arbejdstagerne, naar de er aabne. 16.4.2. Vinduer og ovenlys skal kunne rengoeres uden fare. 16.5. Doere og porte16.5.1. Doerenes og portenes placering, antal, anvendte materialer og  dimensioner bestemmes af de paagaeldende lokalers eller omraaders art og anvendelse. 16.5.2. Paa gennemsigtige doere skal der anbringes en afmaerkning i oejenhoejde. 16.5.3. Svingdoere og -porte skal vaere gennemsigtige eller have gennemsigtige fyldninger. 16.5.4. Hvis gennemsigtige eller halvgennemsigtige doere og porte ikke er udfoert i  sikkerhedsmateriale, og hvis der er risiko for, at arbejdstagerne kan komme til skade, saafremt doere  eller porte splintres, skal disse flader beskyttes mod spraengning. 16.5.5. Skydedoere skal vaere udstyret med sikkerhedsanordninger, der forhindrer dem i at glide ud af  skinnerne og vaelte. 16.5.6. Doere og porte, der aabner opad, skal vaere udstyret med en sikkerhedsanordning, der hindrer  dem i at falde i. 16.5.7. Doere langs flugtveje skal vaere passende afmaerket. De skal til enhver tid kunne aabnes indefra uden saerlig hjaelp. Naar arbejdsstederne er i brug, skal doerene kunne aabnes. 16.5.8. Medmindre der er sikker passage for gaaende, skal der i umiddelbar naerhed af porte, der  hovedsagelig er beregnet til koeretoejers gennemkoersel, vaere tydeligt afmaerkede doere, der aldrig maa  blokeres, til gaaende faerdsel. 16.5.9. Mekaniske doere og porte skal fungere paa en saadan maade, at der ikke er risiko for, at  arbejdstagerne udsaettes for ulykker. Saadanne doere og porte skal vaere udstyret med en letkendelig og lettilgaengelig noedafbryder og skal  ligeledes kunne aabnes manuelt, medmindre de aabner sig automatisk ved stroemsvigt. 16.6. Ventilation af lukkede arbejdssteder16.6.1. Lukkede arbejdssteder skal under hensyntagen til  arbejdsmetoderne og den fysiske belastning, som arbejdstagerne udsaettes for, forsynes med frisk  luft i tilstraekkelig maengde. Benyttes udluftningsanlaeg, skal dette holdes i funktionsdygtig stand. En opstaaet defekt skal udloese en alarm, naar dette er noedvendigt af hensyn til arbejdstagernes  sundhed. 16.6.2. Anvendes der klimaanlaeg eller mekaniske ventilationsanlaeg, skal de fungere paa en saadan  maade, at arbejdstagerne ikke udsaettes for generende traek. Enhver belaegning og urenhed, som maatte medfoere en umiddelbar risiko for arbejdstagernes sundhed som  foelge af forurening af den indaandede luft, skal straks fjernes. 16.7. Temperaturen i lokalerne16.7.1. Temperaturen i arbejdslokaler skal vaere passende for den  menneskelige organisme under hensyntagen til de anvendte arbejdsmetoder og den fysiske belastning,  som arbejdstagerne udsaettes for. 16.7.2. Temperaturen i opholdsrum, lokaler til personalet med vagttjeneste, sanitaere lokaler,  kantiner og lokaler beregnet til foerstehjaelp skal svare til disse lokalers specifikke formaal. 16.7.3. Vinduer, ovenlys og skillevaegge af glas skal vaere udformet paa en saadan maade, at en for  kraftig solbelysning paa arbejdsstedet undgaas under hensyntagen til arbejdets art og arbejdsstedets  beskaffenhed. 16.8. Opholdsrum16.8.1. Hvis arbejdstagernes sikkerhed eller sundhed goer det noedvendigt, navnlig  paa grund af arbejdets art eller antallet af arbejdstagere, skal der stilles et lettilgaengeligt  opholdsrum til arbejdstagernes disposition. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse, hvis personalet arbejder i kontorer eller i lignende  arbejdsrum, som giver tilsvarende muligheder for afslapning i pauser. 16.8.2. Opholdsrummene skal vaere tilstraekkelig store og indeholde et i forhold til antallet af  arbejdstagere passende antal borde og siddepladser med ryglaen. 16.8.3. Der skal i opholdsrummene traeffes passende foranstaltninger til beskyttelse af ikke-rygere  mod tobaksroeg. 16.8.4. Hvis arbejdstiden afbrydes regelmaessigt eller ofte, og der ikke findes opholdsrum, skal der  stilles andre rum til arbejdstagernes raadighed, saaledes at de kan opholde sig der under arbejdets  afbrydelse, for saa vidt hensynet til deres sikkerhed eller sundhed kraever det. Der skal traeffes passende foranstaltninger til beskyttelse af ikke-rygere mod tobaksroeg. 17. Gravide kvinder og ammende moedreGravide kvinder og ammende moedre skal have mulighed for at  hvile sig liggende under passende forhold. 18. Handicappede arbejdstagereArbejdsstederne skal om noedvendigt indrettes under hensyntagen til  handicappede arbejdstagere. Denne bestemmelse gaelder navnlig for saa vidt angaar doere, forbindelsesveje, trapper, brusere,  haandvaske, toiletter og arbejdspladser, som direkte benyttes af handicappede arbejdstagere. DEL BSAERLIGE MINIMUMSFORSKRIFTER FOR UDVINDINGSINDUSTRIEN OVER JORDEN1. Generelt1.1. Med  forbehold af artikel 3, stk. 2, skal en arbejdsgiver, som i overensstemmelse med national  lovgivning og/eller praksis har ansvaret for et arbejdssted, der er omfattet af denne del B, soerge  for, at det af sikkerheds- og sundhedsdokumentet fremgaar, at alle relevante foranstaltninger er  truffet med henblik paa at beskytte arbejdstagernes sikkerhed og sundhed i baade normale og kritiske  situationer. 1.2. Sikkerheds- og sundhedsdokumentet skal ajourfoeres regelmaessigt og vaere tilgaengeligt paa  arbejdsstedet. Arbejdet skal udfoeres i overensstemmelse med sikkerheds- og sundhedsdokumentet. 2. Udvinding2.1. Arbejdet skal planlaegges under hensyntagen til de elementer i sundheds- og  sikkerhedsdokumentet, der vedroerer farerne for nedstyrtning eller jordskred. Hoejden og haeldningen af brydningsfronten skal derfor som en forebyggende foranstaltning fastlaegges  i forhold til arten og stabiliteten af terraenet samt til udvindingsmetoderne. 2.2. Terrasser og adgangsveje skal have en stabilitet, der er tilpasset de maskiner, der anvendes. De skal indrettes og vedligeholdes paa en saadan maade, at transport af maskiner kan ske i fuld  sikkerhed. 2.3. Foer arbejdet paabegyndes eller genoptages, skal brydningsfronter, der vender ud mod  brydningssteder eller adgangsveje, kontrolleres for at sikre, at der ikke findes ustabile  jordmasser eller klipper. I givet fald skal jord og klippestykker fjernes. 2.4. I forbindelse med udgravning eller fjernelse af loesnet materiale maa der ikke skabes  ustabilitet. DEL CSAERLIGE MINIMUMSFORSKRIFTER FOR UDVINDINGSINDUSTRI UNDER JORDEN1. Generelt1.1. Med  forbehold af artikel 3, stk. 2, skal en arbejdsgiver, som i overensstemmelse med national  lovgivning og/eller praksis har ansvaret for et arbejdssted, der er omfattet af denne del C, soerge  for, at det af sikkerheds- og sundhedsdokumentet fremgaar, at alle relevante foranstaltninger er  truffet med henblik paa at beskytte arbejdstagernes sikkerhed og sundhed i baade normale og kritiske  situationer. 1.2. Sikkerheds- og sundhedsdokumentet skal ajourfoeres regelmaessigt og vaere tilgaengeligt paa  arbejdsstedet. Arbejdet skal udfoeres i overensstemmelse med sikkerheds- og sundhedsdokumentet. 2. Planer over det underjordiske arbejde2.1. Der skal udarbejdes planer over det underjordiske  arbejde i en maalestok, der muliggoer en klar oversigt. Disse planer skal ud over gange og udvindingsarbejder vise de kendte elementer, der kan have en  indflydelse paa udvindingen og sikkerheden i forbindelse hermed. Planerne skal vaere let tilgaengelige og opbevares saa laenge, det er noedvendigt for sikkerheden. 2.2. Planerne over det underjordiske arbejde skal ajourfoeres regelmaessigt og vaere tilgaengelige paa  arbejdsstedet. 3. UdgangeDer skal vaere mindst to adskilte udgange til jordens overflade fra hvert underjordisk  brydningssted, og de skal vaere solidt bygget og let tilgaengelige for de arbejdstagere, der arbejder  under jorden. Naar benyttelse af disse udgange kraever en stor fysisk anstrengelse fra arbejdstagernes side, skal  de vaere udstyret med mekaniske anordninger til transport af arbejdstagerne. 4. ArbejdsstederDe arbejdssteder, hvor der udfoeres arbejde, skal udformes, anvendes, udstyres og  vedligeholdes paa en saadan maade, at det er forbundet med den mindst mulige risiko for arbejdstagerne  at arbejde og faerdes dér. Minegangene skal vaere afmaerkede for at goere det lettere for arbejdstagerne at orientere sig. 5. Transport5.1. Transportinstallationerne skal indrettes, anvendes og vedligeholdes paa en saadan  maade, at sundheden og sikkerheden for de arbejdstagere, der foerer dem, anvender dem eller befinder  sig i deres naerhed, sikres. 5.2. Transport af arbejdstagere med mekaniske installationer skal tilrettelaegges paa en  hensigtsmaessig maade og udfoeres paa grundlag af saerlige skriftlige instrukser. 6. Afstivning of terraenets stabilitetEn afstivning skal opsaettes saa hurtigt som muligt efter  udgravningen, undtagen i de tilfaelde, hvor dette paa grund af terraenets stabilitet ikke er  noedvendigt for arbejdstagernes sikkerhed. Denne afstivning skal opsaettes i overensstemmelse med  tegninger og skriftlige instrukser. De arbejdspladser, der er tilgaengelige for arbejdstagerne, skal regelmaessigt kontrolleres med  hensyn til terraenets stabilitet, og afstivningen skal vedligeholdes i overensstemmelse hermed. 7. Ventilation7.1. Alle underjordiske brydningssteder, hvortil adgang er tilladt, skal ventileres  paa en hensigtsmaessig maade. Der skal forefindes en permanent ventilation, som skal goere det muligt med en tilstraekkelig  sikkerhedsmargen at bevare: -   en luft, der ikke indebaerer nogen sundhedsfare - en luft, i hvilken risiciene for eksplosion  og finstoev er under kontrol - en luft, der frembyder passende arbejdsforhold i arbejdstiden under  hensyntagen til de anvendte arbejdsmetoder og til de fysiske krav, arbejdstagerne er udsat for. 7.2. Hvis den naturlige ventilation ikke goer det muligt at opfylde de i punkt 7.1 opstillede krav,  skal hovedventilationen ske ved hjaelp af en eller flere mekaniske ventilatorer. Der skal traeffes foranstaltninger med henblik paa at sikre en stabil og vedvarende ventilation. Undertrykket i hovedventilatorerne skal til stadighed overvaages, og der skal findes en automatisk  alarm, der goer opmaerksom paa utilsigtede stop. 7.3. Resultaterne af den regelmaessige maaling af parametrene skal registreres. En ventilationsplan med angivelse af de relevante oplysninger i forbindelse med ventilation skal  udarbejdes, regelmaessigt ajourfoeres og vaere tilgaengelig paa arbejdsstedet. 8. Grubegasholdige miner8.1. Som grubegasholdige miner betragtes alle miner under jorden, i hvilke  der kan udvikles grubegas i en saadan maengde, at risikoen for dannelse af en eksplosiv atmosfaere  ikke kan udelukkes. 8.2. Hovedventilationen skal ske ved hjaelp af en eller flere mekaniske ventilatorer. 8.3. Udvindingen skal ske under hensyntagen til udviklingen af grubegas. Der skal traeffes foranstaltninger med henblik paa i saa vid udstraekning som muligt at fjerne de  risici, der er forbundet med grubegas. 8.4. Den sekundaere ventilation skal begraenses til forberedende arbejder og nedrivningsarbejder samt  til lokaler, der er direkte forbundet med hovedventilationen. Udvindingsstederne kan alene vaere forsynet med sekundaer ventilation, hvis der er truffet  hensigtsmaessige supplerende foranstaltninger til beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og  sundhed. 8.5. De maalinger af ventilationen, der er omhandlet under punkt 7.3, skal suppleres med kontrol for  grubegas. Hvis det kraeves i sikkerheds- og sundhedsdokumentet, skal koncentrationen af grubegas i  returluften fra brydningssteder, hvor der foregaar mekanisk loesbrydning og blokbrydning, samt ved  brydningsfronten i forbindelse med mekanisk brydning i blindgange, til stadighed overvaages. 8.6. Kun spraengstoffer og taendmidler, der er beregnet til anvendelse i grubegasminer, maa anvendes. 8.7. Bestemmelserne i punkt 4.1.2 i del A erstattes af nedenstaaende bestemmelser: -   det er forbudt at ryge, at baere tobak eller enhver ting, der kan frembringe ild, paa sig -  blaeselamper, svejseapparater eller lignende apparater kan kun anvendes undtagelsesvist, og kun  saafremt der er truffet specifikke foranstaltninger med henblik paa beskyttelse af arbejdstagernes  sikkerhed og sundhed. 9. Miner eller stenbrud med antaendeligt stoev9.1. Kulminer betragtes som miner med antaendeligt  stoev, medmindre det fremgaar af sikkerheds- og sundhedsdokumentet, at ingen af de minegange, hvori  der foretages udvinding, indeholder stoev, der kan sprede en eksplosion. 9.2. Bestemmelserne i punkt 8.6 og 8.7 i del C finder tilsvarende anvendelse. 9.3. Der skal traeffes foranstaltninger til at nedbringe aflejringer af antaendeligt stoev, og til at  fjerne, neutralisere eller fiksere dette. 9.4. Spredning af eksplosioner i antaendeligt stoev og/eller i grubegas, der kan fremprovokere andre  eksplosioner i antaendeligt stoev, skal begraenses ved hjaelp af et system af stoevlaase. Placeringen af stoevlaasene skal anfoeres i et dokument, der ajourfoeres regelmaessigt og er  tilgaengeligt paa arbejdsstedet. 10. OEjeblikkelige frigoerelser af gas, jordforskydninger og vandindtraengen10.1. I omraader, hvor der  kan forekomme oejeblikkelige frigoerelser af gas med eller uden udslyngning af mineraler og  klippestykker, jordforskydninger eller vandindtraengen, skal udvindingen planlaegges og gennemfoeres  saaledes, at arbejdet i videst muligt omfang kan gennemfoeres paa betryggende maade og uden fare for  arbejdstagernes sikkerhed og sundhed. 10.2. Der skal traeffes foranstaltninger til paavisning af risikoomraader, til beskyttelse af de  arbejdstagere, der er beskaeftiget med arbejde, der naermer sig eller foregaar i disse omraader, og til  kontrol med risiciene. 11. Brand, ild og overophedning11.1. Der skal traeffes foranstaltninger til at forebygge og i givet  fald tidligt at paavise overophedninger. 11.2. Tilstedevaerelse af brandbart materiale i forbindelse med underjordisk arbejde skal begraenses  til den absolut noedvendige maengde. 11.3. Naar der anvendes vaesker (hydrauliske vaesker til mekanisk hydrostatisk og/eller hydrokinetisk  transmission), skal der saa vidt muligt anvendes vanskeligt antaendelige vaesker for at forebygge  brand og spredning af brand. Disse hydrauliske vaesker skal vaere i overensstemmelse med specifikationerne og  afproevningsbetingelserne for brandmodstandsdygtighed og med de hygiejniske kriterier. Naar der anvendes hydrauliske vaesker, som ikke opfylder de i andet afsnit naevnte specifikationer,  betingelser og kriterier, skal der traeffes supplerende foranstaltninger for at undgaa den oegede  risiko for brand og spredning af brand. 12. >Sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med evakuering af arbejdstagerneFor at goere det  muligt for arbejdstagerne sikkert at evakuere et brydningssted skal de afhaengigt af risikoen raade  over et individuelt aandedraetsvaern, som de til stadighed skal have inden for raekkevidde. De skal instrueres i anvendelsen af dette. Apparatet skal opbevares i det paagaeldende anlaeg, og det skal jaevnligt kontrolleres, at det er i god  stand. 13. BelysningBestemmelserne i punkt 13 i del A erstattes af foelgende bestemmelser: -   Arbejdstagerne skal raade over en individuel lampe, der er tilpasset den paataenkte anvendelse.  - Arbejdspladserne skal saa vidt muligt vaere udstyret med tilstraekkelig, kunstig belysning til  beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed.  - Belysningsinstallationerne skal vaere placeret paa en saaden maade, at belysningen ikke indebaerer  nogen risiko for uheld for arbejdstagerne. 14. Kontrol med tilstedevaerelsen under jordenPlanlaegning skal goere det muligt paa et hvilket som  helst tidspunkt at vide, hvor mange personer, der opholder sig under jorden. 15. BeredskabFor at sikre en hurtig og effektiv indsats i tilfaelde af en stoerre ulykke skal der  forefindes et hensigtmaessigt beredskab. Dette beredskab skal for at kunne intervenere paa alle underjordiske udvindingssteder raade over et  tilstraekkeligt antal uddannede reddere og passende redningsmateriel.   (1)  EFT nr. L 183 af 29. 6. 1989, s. 9. Direktivet er aendret ved direktiv 91/368/EOEF  (EFT nr. L 198 af 22. 7. 1991, s. 16).  (2)EFT nr. L 393 af 30. 12. 1989, s. 13.  (1)  EFT nr. L 393 af 30. 12. 1989, s. 18.  (1)  EFT nr. L 245 af 26. 8. 1992, s. 23.


Avis juridique important

|

31990L0387

Rådets direktiv 90/387/EØF af 28. juni 1990 om oprettelse af det indre marked for teletjenester ved gennemførelse af tilrådighedsstillelse af åbne net ONP (Open Network Provision - tilrådighedsstillelse af åbnen net)

EF-Tidende nr. L 192 af 24/07/1990 s. 0001 - 0009 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 19 s. 0212  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 19 s. 0212

RAADETS DIREKTIV af 28. juni 1990 om oprettelse af det indre marked for teletjenester ved gennemfoerelse af tilraadighedsstillelse af aabne net ONP (Open Network Provision - tilraadighedsstillelse af aabne net) (90/387/EOEF)   RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR - under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 100 A,  under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),  i samarbejde med Europa-Parlamentet (2),  under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og ud fra foelgende betragtninger:  Efter Traktatens artikel 8 A indebaerer det indre marked et omraade uden indre graenser med fri bevaegelighed for tjenesteydelser i overensstemmelse med bestemmelserne i Traktaten;  Kommissionen har den 30. juni 1987 forelagt en Groenbog om Udvikling af det Faelles Marked for Teletjenester og -udstyr og den 9. februar 1988 en meddelelse om virkeliggoerelse af maalene i Groenbogen indtil 1992;  Raadet vedtog den 30. juni 1988 en resolution om udvikling af det faelles marked for teletjenester og -udstyr indtil 1992 (4);  den fuldstaendige gennemfoerelse af det faelles marked for teletjenester vil blive fremmet ved, at der hurtigt indfoeres  EFT nr. C 149 af 18. 6. 1990.   harmoniserede principper og betingelser for tilraadighedsstillelse af aabne net (ONP-bestemmelser);  de forskellige forhold og tekniske og administrative hindringer i medlemsstaterne, betyder, at virkelliggoerelsen af denne maalsaetning boer ske etapevis;  ONP-bestemmelserne boer overholde visse principper og maa ikke indskraenke adgangen til net eller tjenester, medmindre det sker ud fra hensyn til almenhedens interesse, i det foelgende benaevt »vaesentlige krav«;  ved fastlaeggelsen og anvendelsen af saadanne principper og vaesentlige krav boer der tages fuldt hensyn til, at enhver form for indskraenkning af retten til at stille tjenester til raadighed i medlemsstaterne og mellem disse indbyrdes skal begrundes  objektivt, skal opfylde proportionalitetsprincippet og ikke maa vaere for vidtgaaende i forhold til maalsaetningen;  der boer ikke paa grundlag af ONP-bestemmelserne indfoeres yderligere restriktioner i brugen af det offentlige telenet og/eller de offentlige teletjenester ud over restriktioner, der er hjemlet i udoevelsen af saerlige eller eksklusive rettigheder, som  medlemsstaterne har tildelt, og som er i overensstemmelse med faellesskabslovgivningen takstprincipperne skal vaere klart definerede for at sikre alle brugere rimelige og forstaaelige vilkaar;  hele dette direktiv skal ses paa baggrund af bilag 3, hvori der fastlaegges et arbejdsprogram for de foerste tre aar;  den detaljerede fastlaeggelse af harmoniserede ONP-bestemmelser boer ske trinvis med bistand fra et udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som skal hoere repraesentanter for teleselskaberne, brugerne, forbrugerne, fabrikanterne og  tjenesteudbyderne; alle beroerte parter boer kunne deltage i denne fastlaeggelse, og der boer derfor afsaettes et passende langt tidsrum til at indhente kommentarer fra offentligheden;  ved fastlaeggelsen af harmoniserede tekniske graenseflader og adgangsbetingelser paa EF-plan boer der bygges paa faelles tekniske specifikationer baseret paa internationale standarder og specifikationer;  arbejdet paa dette omraade skal fuldtud tage hensyn til bl.a. de rammer, der er afstukket med Raadets direktiv 83/189/EOEF af 28. marts 1983 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter (5), senest aendret ved direktiv  88/182/EOEF (6), Raadets direktiv 86/361/EOEF af 24. juli 1986 om foerste fase af den gensidige anerkendelse af typegodkendelser af teleterminaludstyr (7) og Raadets beslutning 87/95/EOEF af 22. december 1986 om standardisering inden for informationsteknologi  og telekommunikation (8);  med den formelle godkendelse den 12. februar 1988 af vedtaegterne og den tilhoerende interne forretningsorden for Det Europaeiske Institut for Telestandarder (ETSI) er der etableret en ny mekanisme for udarbejdelse af europaeiske telestandarder;  i sin resolution af 27. april 1989 om standardisering med hensyn til informationsteknologi og telekommunikation (9) gav Raadet sin stoette til ETSI's arbejde og opfordrede Kommissionen til at bidrage til en sammenhaengende udvikling af ETSI og til at yde  denne institution sin stoette;  et vaesentligt element i det generelle koncept bag ONP er, at der for hele Faellesskabet fastlaegges og indfoeres harmoniserede nettermineringspunkter, saaledes at der kan etableres en fysisk graenseflade mellem netinfrastrukturerne og brugernes og andre  tjenesteudbyderes udstyr;  Kommissionens direktiv 88/301/EOEF af 16. maj 1988 om konkurrence paa teleterminalmarkederne (10) paalaegger medlemsstaterne at sikre, at alle brugere, der anmoder herom, faar adgang til nettermineringspunkterne inden for et rimeligt tidsrum;  et af de vigtiste formaal med gennemfoerelsen af det indre marked for teletjenester boer vaere at skabe gunstige vilkaar for udvikling af faelleseuropaeiske tjenester;   i ovennaevnte resolution af 30. juni 1988 slog Raadet fast, at det er et politisk hovedmaal, at de eksterne aspekter af Faellesskabets foranstaltninger inden for telekommunikation fuldt ud tages i betragtning;  Faellesskabet tillaegger det overordentlig stor betydning, at der sker en fortsat vaekst i de graenseoverskridende teletjenester, at teletjenester, der leveres af selskaber, firmaer eller personer, der er hjemmehoerende i en medlemsstat, bidrager til at  skabe vaekst paa EF-markedet, og at tjenesteudbydere fra Faellesskabet faar oeget fodfaeste paa tredjemands markeder. Det vil derfor vaere noedvendigt i forbindelse med udarbejdelsen af saerdirektiver at sikre, at der tages behoerigt hensyn til disse maal, med  henblik paa at naa frem til en situation, hvor der i takt med den gradvise gennemfoerelse af det indre marked for teletjenester samtidig, hvor dette er hensigtmaessigt, sker en gensidig aabning af andre landes markeder;  dette vil kunne opnaas inden for rammerne af multilaterale forhandlinger i GATT's regi, hvilket er det foretrukne, og bilaterale droeftelser mellem Faellesskabet og tredjelande kan ligeledes fremme denne proces;  i dette direktiv er der ikke taget stilling til massemedierne, dvs. formidling og distribution af tv-programmer via telekommunikationsinfrastrukturer, herunder kabel-tv-net, som kraever saerlige overvejelser;  i dette direktiv er der heller ikke taget stilling til satellitkommunikation, med hensyn til hvilken der ifoelge ovennaevnte raadsresolution af 30. juni 1988 boer udarbejdes en faelles holdning;  i loebet af 1992 undersoeger Raadet - paa grundlag af en rapport, som Kommissionen skal forelaegge for Europa-Parlamentet og Raadet i overensstemmelse med artikel 100 B i Traktaten - hvilke virkninger endnu ikke harmoniserede bestemmelser for tilslutning til  teletjenester har paa det indre teletjenestemarkeds funktion, og hvorvidt der er behov for at aabne dette marked yderligere op - UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:    Artikel 1 1.  Ved dette direktiv fastlaegges harmoniserede bestemmelser for aaben og effektiv adgang til og anvendelse af de offentlige telenet og i givet fald de offentlige teletjenester.  2.  De i stk. 1 naevnte bestemmelser tager sigte paa at lette adgangen til at stille tjenester til raadighed via de offentlige telenet og/eller de offentlige teletjenester i medlemsstaterne og mellem disse indbyrdes, navnlig tjenester, der stilles til  raadighed af selskaber eller personer, der er hjemmehoerende i en anden medlemsstat end den, hvori det selskab eller den person, tjenesten er rettet til, er hjemmehoerende.  Artikel 2 I dette direktiv forstaas ved:   1)  «Teleselskaber«: offentlige eller private virksomheder, som af en medlemsstat har faaet tildelt saerlige eller eksklusive rettigheder med henblik paa etablering af offentlige telenet og i givet fald levering af offentlige teletjenester.  Med henblik paa gennemfoerelsen af dette direktiv underretter medlemsstaterne Kommissionen om, hvilke virksomheder de har tildelt saerlige eller eksklusive rettigheder.   2)  »Saerlige eller eksklusive rettigheder«: rettigheder, som en medlemsstat eller en offentlig myndighed ved lov eller administrativt tildeler en eller flere offentlige eller private virksomheder, saaledes at levering af en tjeneste eller varetagelse af  en bestemt aktivitet forbeholdes disse virksomheder.   3)  »Offentlige telenet«: den offentlige telekommunikationsinfrastruktur, der giver mulighed for at overfoere signaler mellem bestemte nettermineringspunkter ved hjaelp af traadforbindelse, radioboelger, optiske medier eller andre elektromagnetiske midler.    4)  - «Teletjenester«: tjenester, der bestaar helt eller delvis i transmission og rutning af signaler gennem et telenet ved hjaelp af telekommunikationsteknik, med undtagelse af radio- og tv-spredning.  - »Offentlige teletjenester«: teletjenester, som medlemsstaterne udtrykkelig har overdraget isaer et eller flere teleselskaber at udbyde.   5)  »Nettermineringspunkt«: hele det komplex af fysiske forbindelser og tekniske adgangsspecifikationer, der hoerer til det offentlige telenet, og som er noedvendige for tilslutning til det offentlige net og for effektiv kommunikation gennem dette.   6)  »Vaesentlige krav«: ikke-oekonomiske hensyn til almenhedens interesse, der kan foranledige en medlemsstat til at begraense adgangen til det offentlige telenet eller de offentlige teletjenester. Nettets driftssikkerhed og integritet, samt i begrundede  tilfaelde driftskompatibilitet mellem tjenester og databeskyttelse, udgoer saadanne hensyn.  Databeskyttelsen kan omfatte beskyttelse af personlige oplysninger, fortroligheden af informationer, der er transmitteret eller oplagret, samt beskyttelse af privatlivet.   7)  »Taletelefonitjeneste«: kommerciel udnyttelse i almenhedens interesse af tidstro fremfoering af tale gennem det/de offentlige koblede net, hvorved brugeren har mulighed for ved hjaelp af udstyr tilkoblet et nettermineringspunkt at kommunikere med en bruger, der anvender et udstyr, der er tilkoblet et andet termineringspunkt.   8)  »Telextjeneste«: kommerciel udnyttelse i almenhedens interesse af direkte fremfoering af telexmeddelelser i overensstemmelse med den relevante rekommendation fra Den Internationale Raadgivende Telegraf- og Telefonkomité (CCITT) gennem det/de  offentlige koblede net, hvorved enhver bruger, der anvender udstyr, som er tilsluttet et nettermineringspunkt har mulighed for at kommunikere med en bruger, der anvender et udstyr, som er tilsluttet et andet termineringspunkt.   9)  »Pakke- og kredsloebskoblet datatransmission«: kommerciel udnyttelse i almenhedens interesse af direkte fremfoering af data gennem det/de offentlige koblede net, hvorved et udstyr tilkoblet et nettermineringspunkt har mulighed for at kommunikere med  et udstyr, der er tilsluttet et andet termineringspunkt.  10)  »Bestemmelser for tilraadighedsstillelse af aabne net (ONP-bestemmelser)«: de i henhold til dette direktiv harmoniserede bestemmelser, der vedroerer effektiv tilslutning til og brug af offentlige telenet og i givet fald offentlige teletjenester.  Uden at foregribe gennemfoerelsen i det enkelte tilfaelde kan ONP-bestemmelserne bl.a. omfatte harmoniserede bestemmelser for:  - tekniske graenseflader, herunder i givet fald definition og implementering af nettermineringspunkter - brugsbetingelser, herunder i givet fald adgang til frekvenser - takstprincipper.  11)  »Tekniske specifikationer«, »standarder« og »terminaludstyr« har samme betydning som definitionerne i artikel 2 i direktiv 86/361/EOEF.  Artikel 3 1.  ONP-bestemmelserne skal vaere i overensstemmelse med foelgende grundlaeggende principper:  - de skal vaere baseret paa objektive kriterier - de skal vaere forstaaelige og offentliggoeres paa passende maade - de skal sikre lige adgang til tjenester og maa ikke vaere diskriminerende, i overensstemmelse med faellesskabslovgivningen.  2.  ONP-bestemmelserne maa ikke begraense adgangen til offentlige telenet eller offentlige teletjenester, undtagen af grunde, der bygger paa vaesentlige krav inden for rammerne af faellesskabslovgivningen, dvs.:  - netdriftssikkerhed - sikring af nettets integritet - i begrundede tilfaelde driftskompatibilitet mellem tjenester - i givet fald databeskyttelse.  Desuden finder de generelle bestemmelser for tilkobling af terminaludstyr til nettet anvendelse.  3.  Der maa ikke paa grundlag af ONP-bestemmelserne indfoeres yderligere restriktioner i brugen af det offentlige telenet og/eller de offentlige teletjenester ud over restriktioner, der er hjemlet i udoevelsen af saerlige eller eksklusive rettigheder, som  medlemsstaterne har tildelt, og som er i overensstemmelse med faellesskabslovgivningen.  4.  Raadet kan i overensstemmelse med artikel 100 A i Traktaten efter behov aendre de i henhold til stk. 1 og 2 opstillede punkter.  5.  Med forbehold af de i artikel 6 omhandlede saerdirektiver, og i det omfang, en medlemsstat kan blive noedsaget til at begraense adgangen til et af sine offentlige telenet eller en af sine offentlige teletjenester for at kunne tilgodese de vaesentlige  krav i stk. 2 i naervaerende artikel, fastsaettes de naermere vilkaar for en ensartet anvendelse af de vaesentlige krav, navnlig for saa vidt angaar driftskompatibilitet mellem tjenester og databeskyttelse, i givet fald af Kommissionen efter fremgangsmaaden i  artikel 10.  Artikel 4 1.  Fastlaeggelse af ONP-bestemmelserne sker etapevis efter den nedenfor beskrevne fremgangsmaade.  2.  ONP-bestemmelserne vedroerer de omraader, der er udvalgt i overensstemmelse med listen i bilag 1.  Denne liste kan om noedvendigt aendres af Raadet, der traeffer afgoerelse i overensstemmelse med artikel 100 A i Traktaten.  3.  Paa grundlag af den i stk. 2 naevnte liste opstiller Kommissionen hvert aar et arbejdsprogram efter fremgangsmaaden i artikel 9.  4.  Med henblik paa det i stk. 3 naevnte arbejdsprogram skal Kommissionen:  a)  i samraad med det i artikel 9 omhandlede udvalg ivaerksaette en detaljeret analyse og udarbejde rapporter om resultaterne af denne analyse b) ved offentliggoerelse af en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende opfordre alle beroerte parter til at fremsaette bemaerkninger til de rapporter om den detal erede analyse, der er naevnt i litra a). Fristen for fremsaettelsen af disse bemaerkninger er paa mindst 3 maaneder, regnet fra datoen for offentliggoerelsen af meddelelsen c) i givet fald anmode Det Europaeiske Institut for Telestandarder (ETSI) om - hvor det er paakraevet inden for en bestemt frist - at udarbejde europaeiske standarder under hensyntagen til det internationale standardiseringsarbejde som basis for harmoniserede  tekniske graenseflader og/eller tjenestefaciliteter; ETSI koordinerer navnlig dette arbejde med den faelleseuropaeiske standardiseringsorganisation CEN/CENELEC d) udarbejde forslag til ONP-bestemmelser paa grundlag af artikel 3 og den referenceramme, der er beskrevet i bilag 2.  5.  For 1990, 1991 og 1992 skal arbejdsprogrammet have til formaal at ivaerksaette retningslinjerne i bilag 3.  Artikel 5 1.  En henvisning til europaeiske standarder, der udarbejdes som basis for harmoniserede tekniske graenseflader og/eller tjenestefaciliteter for ONP i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, litra d), offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers  Tidende som egnede ONP-standarder.  2.  Med hensyn til de standarder, der er naevnt i stk. 1, antages det:  a)  at en tjenesteudbyder, der overholder standarderne, opfylder de relevante vaesentlige krav, og b) at et teleselskab, som overholder standarderne, opfylder kravet om aaben og effektiv adgang.  3.  Saafremt anvendelsen af de europaeiske standarder i henhold til stk. 2, forekommer at vaere utilstraekelig til at sikre driftskompatibilitet mellem graenseoverskridende tjenester i en eller flere medlemsstater, kan henvisningen til de europaeiske  standarder goeres obligatorisk efter proceduren i artikel 10, i det omfang dette er strengt noedvendigt for at sikre driftskompatibilitet og for i stoerre udstraekning at give forbrugeren frit valg. Den i dette stykke omhandlede fremgangsmaade maa under ingen  omstaendigheder beroere anvendelsen af Traktatens artikel 85 og 86.  4.  Hvis en medlemsstat eller Kommissionen mener, at de harmoniserede standarder, der er naevnt i stk. 1, ikke er i overensstemmelse med maalet om aaben og effektiv adgang, isaer de grundlaeggende principper og de vaesentlige krav, der er omhandlet i artikel  3, indbringer Kommissionen eller den paagaeldende medlemsstat sagen for det udvalg, der er omhandlet i artikel 9, med begrundelse herfor. Udvalget afgiver udtalelse hurtigst muligt.  5.  Paa baggrund af udvalgets udtalelse og efter hoering af det staaende udvalg, der er nedsat ved direktiv 83/189/EOEF, underretter Kommissionen medlemsstaterne om, hvorvidt det er noedvendigt at traekke henvisningerne til disse standarder tilbage fra De  Europaeiske Faellesskabers Tidende.  Artikel 6 Efter afslutning af procedurerne i artikel 4 og 5 vedtager Raadet, som traeffer afgoerelse i overensstemmelse med Traktatens artikel 100 A, saerdirektiver om fastsaettelse af ONP-bestemmelserne, herunder frister for gennemfoerelsen heraf.  Artikel 7 Raadet, som traeffer afgoerelse i overensstemmelse med Traktatens artikel 100 A, vedtager under hensyn til Traktatens artikel 8C i givet fald foranstaltninger til harmonisering af anmeldelses- og/eller godkendelsesprocedurerne for praestation af  tjenesteydelser via de offentlige telekommunikationsnet med henblik paa fastsaettelse af betingelserne for gensidig anerkendelse af anmeldelserne og/eller godkendelserne.  Artikel 8 I loebet af 1992 undersoeger Raadet paa grundlag af en rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Raadet, hvorledes harmoniseringen forloeber, samt hvilke begraensninger for tilslutning til telenet og teletjenester, der endnu ikke er blevet  fjernet, hvilke virkninger disse begraensninger har paa det indre telekommunikationsmarked, og hvilke foranstaltninger, der kan traeffes med henblik paa at fjerne disse begraensninger, under overholdelse af faellesskabsretten, paa baggrund af den teknologiske  udvikling og i henhold til den procedure, der er fastlagt i Traktatens artikel 100 B.  Artikel 9 1.  Kommissionen bistaas af et raadgivende udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.  Udvalget hoerer bl.a. repraesentanter for teleselskaberne, brugerne, forbrugerne, fabrikanterne og tjenesteudbyderne. Det fastsaetter selv sin forretningsorden.  2.  Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyntagen til, hvor meget det paagaeldende  spoergsmaal haster, i givet fald ved afstemning.  Udtalelsen optages i moedeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indfoeres i moedeprotokollen.  Kommissionen tager stoerst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse.  Artikel 10 1.  Uanset artikel 9 finder foelgende fremgangsmaade anvendelse paa emner, der er omfattet af artikel 3, stk. 5, og artikel 5, stk. 3.  2.  Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyntagen til, hvor meget det paagaeldende  spoergsmaal haster. Udtalelsen afgives med det flertal, som er fastsat i Traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tildeles medlemsstaternes repraesentanter  stemmer den vaegt, som er fastsat i ovennaevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.  3.  Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.  4.  Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller foreligger der ikke nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag vedroerende de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med  kvalificeret flertal.  Hvis Raadet ved udloebet af en frist paa tre maaneder fra forelaeggelse for Raadet ikke har truffet afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen.  Artikel 11 1.  Medlemsstaterne saetter de noedvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 1. januar 1991. De underretter straks Kommissionen herom.  2.  Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de nationale retsforskrifter, som de udsteder paa det omraade, der er omfattet af dette direktiv.  Artikel 12 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.   Udfaerdiget i Luxembourg, den 28. juni 1990.  Paa Raadet vegne M. GEOGHEGAN-QUINN Formand  (1) EFT nr. C 39 af 16. 2. 1989, s. 8. (2) EFT nr. C 158 af 26. 6. 1989, s. 300 og(3) EFT nr. C 159 af 26. 6. 1989, s. 37. (4) EFT nr. C 257 af 4. 10. 1988, s. 1.(5) EFT nr. L 109 af 26. 4. 1983, s. 8. (6) EFT nr. L 81 af 26. 3. 1988, s. 75. (7) EFT nr. L 217 af 5. 8. 1986, s. 21. (8) EFT nr. L 36 af 7. 2. 1987, s. 31. (9) EFT nr. C 117 af 11. 5. 1989, s. 1. (10) EFT nr. L 131 af 27. 5. 1988, s. 73.   BILAG 1   Omraader, for hvilke der kan fastlaegges ONP-bestemmelser i henhold til artikel 4  Omraaderne udvaelges fra denne liste efter fremgangsmaaderne i artikel 4:  1)  faste kredsloeb 2)  pakke- og kredsloebskoblet datatransmission 3)  tjenesteintegrerede digitalnet (ISDN) 4)  taletelefoni 5)  telex 6)  mobile tjenester hvor dette er relevant.  Med forbehold af yderligere undersoegelser:  7)  nye former for tilslutning til nettet, herunder tilslutning paa visse vilkaar til kredsloeb, der forbinder abonnentinstallationer med det offentlige nets centraler (»data over voice«), og adgang til de nye intelligente netfunktioner afhaengigt af  fremskridtet med definitionsarbejdet og den teknologiske udvikling 8)  tilslutning til bredbaandsnettet, afhaengigt af fremskridtet med definitionsarbejdet og den teknologiske udvikling.    BILAG 2   Referenceramme for fastlaeggelse af forslag vedroerende ONP-bestemmelser i henhold til artikel 4, stk. 4, litra d)   Forslagene vedroerende ONP-bestemmelser, som defineret i artikel 2, nr. 10), fastlaegges efter foelgende referenceramme:  1.  Faelles principper Ved udarbejdelsen af de vilkaar, der er beskrevet i dette bilag, tages der fuldt ud hensyn til de relevante regler i Traktaten.  ONP-bestemmelserne udformes paa en saadan maade, at de goer det nemmere for tjenesteudbyderne og brugere at disponere, uden at det i urimeligt omfang begraenser teleselskabernes ansvar for, at nettet fungerer efter hensigten, og for, at  kommunikationsforbindelserne er i den bedst mulige stand.  Medlemsstaterne kan i overensstemmelse med faellesskabsretten traeffe enhver foranstaltning, der goer det muligt for teleselskaberne at udvikle de nye muligheder, som foelger af ONP.  2.  Harmoniserede tekniske graenseflader og/eller tjenestefaciliteter Ved udarbejdelsen af ONP-bestemmelserne skal foelgende tages i betragtning med henblik paa fastlaeggelsen af de tekniske graenseflader ved passende aabne nettermineringspunkter:  - hvad angaar allerede eksisterende tjenester og net, skal de nugaeldende graenseflader fortsat finde anvendelse - hvad angaar helt nye tjenester eller videreudvikling af eksisterende tjenester, boer de nugaeldende graenseflader ogsaa finde anvendelse i det omfang, dette er gennemfoerligt. Hvor de nugaeldende graenseflader ikke er egnede, kan der ske en videreudvikling  heraf, og/eller der kan specificeres nye graenseflader - hvad angaar net, der endnu ikke er indfoert, men for hvilke der allerede er igangsat et standardiseringsprogram, boer der ved specificeringen af nye graenseflader tages hensyn til ONP-kravene i artikel 3.  ONP-forslagene skal saa vidt muligt vaere paa linje med det igangvaerende arbejde i Den Europaeiske Konference af Post- og Teleadministrationer (CEPT), CCITT, ETSI og CEN-CENELEC.  Arbejdet paa dette omraade skal foregaa inden for de rammer, der er afstukket med Raadets direktiv 83/189/EOEF af 28. marts 1983 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter (;), senest aendret ved direktiv 88/182/EOEF ($),  Raadets direktiv 86/361/EOEF af 24. juli 1986 om foerste fase af den gensidige anerkendelse af typegodkendelser af teleterminaludstyr (=) og Raadets beslutning 87/95/EOEF af 22. december 1986 om standardisering inden for informationsteknologi og  telekommunikation (%).  Supplerende faciliteter identificeres om noedvendigt. De kan klassificeres som:  - standardfaciliteter, hvis de stilles til raadighed i forbindelse med en specifik graenseflade og er medregnet i standardtilbuddet - ekstrafaciliteter, hvis de kan faas som en ekstra valgmulighed i forbindelse med en specifik tjeneste ifoelge ONP-bestemmelserne.  I arbejdet indgaar udarbejdelse af forslag til tidsplaner for indfoerelse af graenseflader og tjenestefaciliteter under hensyntagen til udviklingsgraden af telenet og -tjenester i Faellesskabet.  3.  Harmoniserede betingelser for tilraadighedsstillelse og brug Det fastsaettes i fornoedent omfang i vilkaarene for tilraadighedsstillelse og i brugsbetingelserne, paa hvilke betingelser der kan opnaas tilslutning til og levering af tjenester.  Disse vilkaar kan om noedvendigt omfatte:  a)  vilkaar som f.eks.:  - maksimal frist for leveringstid - tjenestens kvalitet og navnlig transmissionskvaliteten - vedligeholdelse - faciliteter til rapportering af netforstyrrelser (;) EFT nr. L 109 af 26. 4. 1983, s. 8.  ($) EFT nr. L 81 af 26. 7. 1988, s. 75.  (=) EFT nr. L 217 af 5. 8. 1986, s. 21.  (%) EFT nr. L 36 af 7. 2. 1987, s. 31.  b) brugsbetingelser som f.eks.:  - betingelser for gensalg af kapacitet - betingelser for flerbrugeranvendelse - betingelser for sammenkobling med offentlige og private net.  I brugsbetingelserne kan der fastlaegges vilkaar for adgangen til bestemte frekvenser samt eventuelt foranstaltninger til beskyttelse af personlige oplysninger og iagttagelse af fortrolighed for saa vidt angaar kommunikationer.  4.  Harmoniserede takstprincipper Takstprincipperne skal vaere i overensstemmelse med principperne i artikel 3, stk. 1.  Disse principper indebaerer bl.a.:  - at taksterne skal baseres paa objektive kriterier og i princippet vaere omkostningsbaserede, navnlig for de tjenester og omraader, der er omfattet af eksklusive eller saerlige rettigheder, idet fastsaettelsen af selve takstniveauet henhoerer under de  nationale lovgivninger og ikke indgaar i ONP-bestemmelserne. Ved fastsaettelsen af taksterne skal det bl.a. tilstraebes, at der opstilles anvendelige takstprincipper overalt i Faellesskabet, samtidig med, at der sikres en almennyttig tjeneste, der er  tilgaengelig for alle - at taksterne skal vaere forstaaelige og skal offentliggoeres paa passende maade - at der, for at brugerne kan vaelge mellem de forskellige tjenesteelementer, og dersom teknologien tillader det, i tilstraekkeligt omfang skal vaere fastsat saerskilte takster i overensstemmelse med Traktatens konkurrenceregler. Isaer skal de supplerende  faciliteter, der ivaerksaettes for at levere visse specifikke supplerende tjenester, der generelt faktureres saerskilt af de faciliteter, der er inkluderet, og af selve transporten - at taksterne ikke maa vaere diskriminerende og skal sikre ens behandling.  I forbindelse med enhver afgift for adgang til netressourcer eller -tjenester skal ovennaevnte principper samt Traktatens konkurrenceregler overholdes, og der skal ligeledes tages hensyn til princippet om en rimelig fordeling af de samlede omkostninger,  som brugen af netressourcerne resulterer i, og noedvendigheden af et rimeligt afkast af de foretagne investeringer.  Der kan fastsaettes differentierende takster, bl.a. for at tage hoejde for oeget belastning i spidsbelastningsperioder og mangel paa trafik i trafiksvage perioder, forudsat at takstdifferentieringen er begrundet i kommercielle forhold og ikke strider mod  ovennaevnte principper.    BILAG 3   Retningslinjer for ivaerksaettelse af rammedirektivet inden den 31. december 1992  I en foerste fase vil arbejdet i 1990, 1991 og 1992 vedroerende artikel 4, 5 og 6 med forbehold af fremgangsmaaderne i artikel 4, stk. 2 og 3, blive koncentreret om foelgende  prioriterede omraader:  1)  De saerdirektiver, der vedtages i henhold til artikel 6, skal omhandle faste kredsloeb og telefonitjenester.  2)  Inden den 1. januar 1991 indfoeres der tekniske graenseflader og/eller bestemmelser for harmoniserede pakkekoblede datatransmissionstjenester og tjenesteintegrerede digitalnet (ISDN). Henvisningen til disse tekniske graenseflader og/eller bestemmelser  for harmoniseret tjeneste kan inden denne dato goeres obligatorisk efter fremgangsmaaden i artikel 5, stk. 3.  3)  Inden den 1. juli 1991 vedtager Raadet paa forslag af Kommissionen en henstilling om tekniske graenseflader, brugsbetingelser og takstprincipper for tilbud om pakkekoblede datatransmissionstjenester, der er i overensstemmelse med princippet om aabne  net; i denne henstilling skal medlemsstaterne navnlig opfordres til at soerge for, at der paa deres omraade tilbydes mindst en pakkekoblet datatransmissionstjeneste.  4)  Inden den 1. januar 1992 vedtager Raadet paa forslag af Kommissionen en lignende henstilling om ISDN.  5)  I 1992 behandles paa forslag af Kommissionen et saerdirektiv om pakkekoblet datatransmission med henblik paa vedtagelse heraf. I dette forslag skal der tages hensyn til de foerste resultater af ivaerksaettelsen af den i punkt 3) naenvte henstilling.  6)  Senere behandles et forslag til direktiv om ISDN. I dette forslag skal der tages hensyn til de foerste resultater af ivaerksaettelsen af den i punkt 4) naevnte henstilling.