Avis juridique important

|

31976L0767

Rådets direktiv 76/767/EØF af 27. juli 1976 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om fælles bestemmelser for trykbeholdere og kontrolmetoder for disse

EF-Tidende nr. L 262 af 27/09/1976 s. 0153 - 0168 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 5 s. 0182  den græske specialudgave: Kapitel 13 bind 4 s. 0127  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 5 s. 0182  den spanske specialudgave: Kapitel 13 bind 5 s. 0192  den portugisiske specialudgave: Kapitel 13 bind 5 s. 0192

++++  RAADETS DIREKTIV  af 27 . juli 1976  om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om faelles bestemmelser for trykbeholdere og kontrolmetoder for disse   ( 76/767/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 100 ,  under henvisning til forslag fra Kommissionen ,  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 1 ) ,  under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 2 ) , og  ud fra foelgende betragtninger :  I hver medlemsstat fastlaegger praeceptive bestemmelser tekniske kendetegn for fremstilling , kontrol med og/eller drift af trykbeholdere ; disse forskrifter er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat ; ved deres forskelligartethed haemmer de samhandelen og kan skabe ulige konkurrencevilkaar inden for Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ;  disse hindringer for faellessmarkedets oprettelse og funktion kan mindskes og eventuelt fjernes , hvis de samme bestemmelser er gaeldende i alle medlemsstaterne enten som tillaeg til eller i stedet for deres nuvaerende lovgivning ;  kontrol med overholdelsen af disse tekniske forskrifter er noedvendig for effektivt at beskytte brugere og tredjepart ; de eksisterende kontrolmetoder er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat ; for at gennemfoere den fri omsaetning af beholdere inden for faellessmarkedet og undgaa kontrol flere gange , da hver kontrol udgoer en hindring for denne fri omsaetning af beholderne , boer der foreskrives gensidig anerkendelse af kontrollen medlemsstatene imellem ;  for at lette denne gensidige anerkendelse af kontrollen boer der isaer fastlaegges fyldestgoerende fremgangsmaader for EOEF-typegodkendelse og EOEF-kontrol af beholderne , og de kriterier , der skal tages i betragtning ved udpegningen af de organer , der skal udfoere kontrollen , boer harmoniseres ;  tilstedevaerelsen paa en trykbeholder af EOEF-maerker svarende til den kontrol , den har vaeret underkastet , lader formode , at den er i overensstemmelse med de tekniske forskrifter , som gaelder for den , og overfloediggoer derfor en gentagelse af denne kontrol ved indfoersel og ibrugtagning ;  de nationale forskrifter inden for trykbeholdersektoren omfatter talrige kategorier trykbeholdere til forskellige brug , med forskellig kapacitet og beregnet til hoejst forskellige tryk ; det er hensigtsmaessigt i dette direktiv at fastsaette generelle bestemmelser , som isaer vedroerer fremgangsmaaden ved EOEF-typegodkendelse og EOEF-kontrol ; saerdirektiver for hver kategori beholdere fastsaetter forskrifterne vedroerende den tekniske udfoerelse , reglerne for kontrol af disse beholdere og i givet fald , under hvilke vilkaar de tekniske Faellesskabsdirektiver erstatter de i forvejen eksisterende nationale bestemmelser ;  for at tage hensyn til det tekniske fremskridt er en hurtig tilpasning af de tekniske forskrifter , som de er fastsat i direktiverne vedroerende trykbeholdere , noedvendig ; for at lette ivaerksaettelse af de foranstaltninger , som er noedvendige herfor , boer der fastsaettes en fremgangsmaade , der indfoerer et snaevert samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen inden for Udvalget for tilpasning til de tekniske fremskridt af direktiverne om fjernelse af de tekniske hindringer for handelen med trykbeholdere ;  det vil kunne ske , at trykbeholdere , som markedsfoeres , selv om de overholder forskrifterne i det saerdirektiv , som gaelder for dem , udgoer en fare for sikkerheden ; det er derfor noedvendigt at fastsaette en fremgangsmaade , der afvaerger denne fare -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :  KAPITEL I  Definitioner og grundlaeggende principper  Artikel 1  1 . Ved trykbeholder forstaas i dette direktiv enhver fast eller transportabel beholder eller tank , i hvilken der kan forekomme eller udvikles et effektivt luft - , damp - eller vaeskeovertryk , der er stoerre end 0,5 bar .  2 . Dette direktiv gaelder ikke for :   - beholdere , der er specielt beregnet til brug inden for det nukleare omraade , og hvis svigt kan medfoere frigivelse af radioaktivitet ;   - beholdere , der er specielt bestemt til udstyr eller fremdrift af skibe og luftfartoejer ;   - roerledninger til transport og distribution .  Artikel 2  1 . I saerdirektiver anfoeres for de kategorier trykbeholdere , for hvilke disse gaelder , og eventuelt udstyr og tilbehoer forbundet med beholdere , naermere forskrifter for konstruktion og udfoerelse samt naermere bestemmelser for kontrol , afproevning og eventuelt for drift .  Saerdirektiverne anfoerer for hver kategori af trykbeholdere , om der for disse kraeves EOEF-typegodkendelse og EOEF-kontrol , eller en eller ingen af disse .  De kan fastsaette :   - vilkaar eller tidsbegraensninger , som EOEF-typegodkendelsen eventuelt foreskriver , samt hvilke maerker der i saa fald skal anbringes paa trykbeholderne ;   - identifikationsmaerker for hver trykbeholder ;   - de krav , som de forskellige varianter af en EOEF-typegodkendt beholder skal opfylde , for at disse kan opnaa den samme EOEF-typegodkendelsen .  2 . Ved trykbeholder af EOEF-type forstaas i dette direktiv enhver beholder , der er konstrueret og fremstillet saledes , at den er i overensstemmelse med forskrifterne i det saerdirektiv , der gaelder for den paagaeldende trykbeholderkategori .  Artikel 3  Medlemsstaterne kan ikke af aarsager som har forbindelse med fremstilling og kontrol i henhold til dette direktiv og til det saerdirektiv , som finder anvendelse paa en trykbeholder af EOEF-type , modsaette sig , forbyde eller begraense salg og brug af en saadan beholder , der overholder forskrifterne i dette direktiv og i saerdirektivet , der gaelder for denne .  Artikel 4  Medlemsstaterne tillaegger EOEF-typegodkendelsen og EOEF-kontrollen samme gyldighed som tilsvarende nationale foranstaltninger , hvor saadanne findes .  Artikel 5  Den myndighed , der meddeler EOEF-typegodkendelse for en beholder , eller det organ , som foretager kontrollen af en beholder , har kun til opgave at paase , at undersoegelserne udfoeres i overensstemmelse med forskrifterne i saerdirektiverne , som finder anvendelse paa den paagaeldende trykbeholder , og at udfoere de hverv , som er paalagt dem inden for rammerne af dette direktiv .  KAPITEL II  EOEF-typegodkendelse  Artikel 6  1 . EOEF-typegodkendelsen skal , naar den er foreskrevet ved saerdirektiv , foretages foer   - EOEF-kontrollen , naar denne kraeves ;   - salg og ibrugtagning , naar EOEF-kontrol ikke kraeves .  2 . Medlemsstaterne meddeler efter begaering fra fabrikanten eller fra dennes i Faellesskabet etablerede befuldmaegtigede , EOEF-typegodkendelse for enhver type trykbeholder , der opfylder de i det for den paagaeldende kategori trykbeholdere gaeldende saerdirektiv fastsatte forskrifter .  3 . Begaering om EOEF-typegodkendelse for en bestemt type trykbeholder maa kun indgives i én medlemsstat .  4 . Medlemsstaterne meddeler , naegter at meddele eller tilbagekalder EOEF-typegodkendelsen i overensstemmelse med bestemmelserne i dette kapitel og i bilag I , pkt . 1 , 2 og 4 .  Artikel 7  1 . Saafremt resultatet af den undersoegelse , der er foreskrevet i bilag I , pkt . 2 , er tilfredsstillende , udfaerdiger den medlemsstat , der har foretaget eller forestaaet denne undersoegelse , en EOEF-typegodkendelsesattest , som ansoegeren modtager .  Naar denne godkendelse gaelder en beholder , der er underkastet EOEF-kontrol , skal fabrikanten foer kontrollen anbringe det i bilag I , pkt . 3.1 , foreskrevne godkendelsesmaerke paa beholderen .  2 . Forskrifterne vedroerende attest og godkendelsesmaerke er anfoert i bilag I , pkt . 3 og 5 .  Artikel 8  Kraeves der ikke EOEF-typegodkendelse m * EOEF-kontrol for en kategori trykbeholdere , der opfylder et saerdirektivs forskrifter , forsynes saadanne trykbeholdere foer kontrollen fra fabrikantens side og paa dennes ansvar med det saerlige maerke i overensstemmelse med bilag I , pkt . 3.2 .  Artikel 9  1 . Den medlemsstat , som har meddelt en EOEF-typegodkendelse , skal t * agekalde den , hvis de krav , som eventuelt maatte vaere fastsat i et saerdirektiv i henhold til artikel 2 , stk . 1 , ikke er opfyldt .  2 . Hvis en medlemsstat , som har meddelt en EOEF-typegodkendelse , konstaterer , at trykbeholdere af en godkendt type ikke er i overensstemmelse med denne type :  a ) kan den opretholde typegodkendelsen , hvis de konstaterede forskelle er meget smaa , og ikke i vaesentlig grad aendrer beholderens konstruktion eller fabrikationsmetoderne og under alle omstaendigheder ikke bringer sikkerheden i fare ;  b ) skal den tilbagekalde godkendelsen , hvis aendringerne bringer sikkerheden i fare ;  c ) skal den anmode fabrikanten om saa hurtigt som muligt at aendre sin fabrikation , naar den finder , at serien ikke laengere fuldt ud svarer til den godkendte type ; hvis fabrikanten ikke retter sig derefter , skal den tilbagekalde godkendelsen .  3 . Den medlemsstat , som har meddelt en EOEF-typegodkendelse , skal ligeledes tilbagekalde godkendelsen , hvis den konstaterer , at denne godkendelse ikke skulle have vaeret meddelt .  4 . Underrettes den paagaeldende medlemsstat af en anden medlemsstat om , at der foreligger et af de i stk . 1 , 2 og 3 omhandlede tilfaelde , ivaerksaetter den paa samme maade , efter at have konsulteret den paagaeldende stat , de i de naevnte stykker fastsatte foranstaltninger .  5 . Hvis de kompetente myndigheder i den medlemsstat , der har meddelt EOEF-typegodkendelsen , og en anden medlemsstats kompetente myndigheder er uenige om , hvorvidt det er hensigtsmaessigt eller noedvendigt , at tilbagekalde godkendelsen , holdes Kommissionen underrettet . Om noedvendigt foretager denne konsultationer med henblik paa at naa til en loesning .  6 . Tilbagekaldelse af en EOEF-typegodkendelse kan kun foretages af den medlemsstat , der har meddelt den , og den underretter straks de oevrige medlemsstater og Kommissionen herom .  KAPITEL III  EOEF-kontrol  Artikel 10  Ved EOEF-kontrollen kontrolleres det , om en trykbeholder er i overensstemmelse med kravene i det saerdirektiv , som gaelder for denne ; denne kontrol markeres med EOEF-kontrolmaerket .  Artikel 11  1 . Naar en trykbeholder indleveres til EOEF-kontrol , undersoeger kontrolorganet , om  a ) - trykbeholderen hoerer til en kategori , for hvilken der kraeves EOEF-typegodkendelse , og i bekraeftende fald , om den er i overensstemmelse med den godkendte type og forsynet med godkendelsesmaerket ;   - trykbeholderen hoerer til en kategori , for hvilken der ikke kraeves EOEF-typegodkendelse , og i bekraeftende fald , om den er i overensstemmelse med de forskrifter , der er fastsat i saerdirektivet ;  b ) - trykbeholderen opfylder forskrifterne i saerdirektivet , for saa vidt angaar gennemfoerelse af afproevninger og den korrekte anbringelse af de foreskrevne maerker og paaskrifter  2 . Fabrikanten kan ikke naegte kontrolorganet adgang til fabrikationsstedet , naar en fyldestgoerende udfoerelse af de opgaver , som paahviler kontrolorganet , kraever det .  Artikel 12  Med forbehold af medlemsstaternes kompetence til at traeffe de foranstaltninger og stille de betingelser , de maatte finde noedvendige paa nationalt plan for at sikre , at kontrolorganerne udoever en effektiv , samordnet og upaaklagelig virksomhed , indeholder bilag III en raekke minimumskriterier , som medlemsstaterne under alle omstaendigheder skal overholde ved udpegningen af disse kontrolorganer i henhold til artikel 13 .  Artikel 13  1 . Hver medlemsstat meddeler de oevrige medlemsstater og Kommissionen fortegnelsen over de udpegede kontrolorganer og angiver samtidig , hvorvidt disse kun skal udfoere bestemte kontrolfunktioner ; endvidere skal der gives meddelelse om enhver senere aendring af denne fortegnelse .  2 . En medlemsstat , der har udpeget et kontrolorgan , skal tilbagekalde denne udpegning , dersom den konstaterer , at dette organ ikke opfylder de i bilag III anfoerte kriterier . Den underretter straks Kommissionen og de oevrige medlemsstater herom og anfoerer , hvorvidt udpegningen er helt tilbagekaldt eller kun er det med hensyn til visse former for kontrol .  3 . Kun den medlemsstat , der har udpeget det paagaeldende kontrolorgan , kan tilbagekalde eller begraense denne udpegning .  Artikel 14  1 . Efter at have udfoert EOEF-kontrollen paa en trykbeholder paa den i artikel 11 fastsatte maade , og i henhold til forskrifterne i bilag II , anbringer kontrolorganet maerker for den delvise eller endelige EOEF-kontrol paa beholderen i henhold til de i bilag II , pkt . 3 , fastsatte regler .  2 . Bestemmelser om EOEF-kontrolmaerkernes form samt deres kendetegn er anfoert i bilag II , pkt . 3 .  3 . Kontrolorganet udsteder en attest , som bekraefter den udfoerte kontrol og resultatet af denne , saafremt dette foreskrives i et saerdirektiv .  Artikel 15  Saafremt et saerdirektiv vedroerende en kategori trykbeholdere ikke foreskriver EOEF-kontrol , anbringer fabrikanten paa eget ansvar og efter at have kontrolleret hver beholders overensstemmelse med saerdirektivets forskrifter og eventuelt med den godkendte type :  a ) enten det saerlige maerke , som er beskrevet i bilag I , pkt . 5.3 , naar EOEF-typegodkendelse er paakraevet ;  b ) eller det saerlige maerke , som er beskrevet i bilag I , pkt . 5.4 , naar der foreligger fritagelse for EOEF-typegodkendelse .  KAPITEL IV  Faelles bestemmelser for EOEF-typegodkendelse og EOEF-kontrol  Artikel 16  1 . De maerker , som er foreskrevet i dette direktiv og i de saerdirektiver , der finder anvendelse paa en beholder og paa deres supplerende anordninger , skal paa enhver beholder og disses supplerende anordninger vaere anbragt paa et synligt sted , vaere let laeselige og maa ikke kunne udslettes .  2 . Medlemsstaterne traeffer alle noedvendige foranstaltninger til at forbyde , at der i forbindelse med trykbeholdere , anvendes maerker eller paaskrifter , der vil kunne forveksles med EOEF-maerker .  KAPITEL V  Undtagelsesklausul  Artikel 17  1 . Konstruktionen af og fremstillingsmetoderne for en trykbeholder kan afvige fra visse af de i saerdirektiverne fastsatte bestemmelser , uden at dette medfoerer , at beholderen falder uden for anvendelsesomraadet for bestemmelserne i artikel 3 , under forudsaetning af at aendringerne yder en mindst lige saa stor sikkerhed .  2 . Hvert saerdirektiv skal udtrykkelig anfoere enten , hvilke bestemmelser der saaledes kan fraviges , eller hvilke bestemmelser det ikke er muligt at fravige .  I saadanne tilfaelde anvendes foelgende fremgangsmaade :  a ) Medlemsstaten sender dokumenterne med beskrivelse af beholderen samt fornoeden dokumentation til stoette for begaeringen om undtagelse , saa som resultaterne af eventuelle afproevninger , til de oevrige medlemsstater , som har en frist paa fire maaneder fra modtagelsen af oplysningerne til at erklaere sig enig eller uenig , til at fremsende bemaerkninger , stille spoergsmaal , stille yderligere krav eller anmode om yderligere afproevninger samt , dersom de maatte oenske det , forlange at Udvalget anmodes om at afgive en udtalelse efter den i artikel 20 fastsatte fremgangsmaade . Disse meddelelser sendes ogsaa til Kommissionen . Denne korrespondance er fortrolig ;  b ) saafremt ingen medlemsstat inden udloebet af den fastsatte frist har forlangt sagen indbragt for Udvalget eller har erklaeret sig uenig , godkender medlemsstaten , naar den har opfyldt alle kravene i fremgangsmaaden i litra a ) , den undtagelse , der er anmodet om , og underretter de oevrige medlemsstater samt Kommissionen herom ;  c ) saafremt en medlemsstat ikke inden udloebet af den fastsatte frist har svaret , betragtes det , som om den paagaeldende medlemsstat giver sit samtykke ; oprindelsesstaten skal dog gennem Kommissionen anmode om bekraeftelse af , at svaret ikke er afgivet ;  d ) naar sagen indbringes for Udvalget , og dette afgiver en positiv udtalelse , kan medlemsstaten godkende undtagelsen paa betingelser , der eventuelt er foreslaaet af udvalget ;  e ) disse dokumenter udstedes paa bestemmelseslandets sprog eller paa et andet af dette land godkendt sprog .  KAPITEL VI  Tilpasning af direktiverne til de tekniske fremskridt  Artikel 18  De aendringer , som er noedvendige med henblik paa tilpasning til de tekniske fremskridt af :   - bilag I og II til dette direktiv ;   - de bestemmelser i saerdirektiverne , som udtrykkeligt anfoeres i hvert enkelt af disse direktiver  foretages efter fremgangsmaaden i artikel 20 .  Artikel 19  1 . Der nedsaettes et udvalg for tilpasning til de tekniske fremskridt af direktiverne om fjernelse af tekniske hindringer for handel med trykbeholdere , i det foelgende benaevnt " Udvalget " , bestaaende af repraesentanter for medlemsstaterne og med en repraesentant for Kommissionen som formand .  2 . Udvalget fastsaetter selv sin forretningsorden .  Artikel 20  1 . Naar der henvises til den fremgangsmaade , der er fastsat i denne artikel , indbringer formanden sagen for Udvalget , enten paa eget initiativ eller paa begaering af en medlemsstats repraesentant .  2 . Kommissionens repraesentant forelaegger Udvalget et udkast til de foranstaltninger , der skal traeffes . Udvalget afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist , som formanden kan fastsaette under hensyntagen til , hvor meget det forelagte spoergsmaal haster . Udtalelsen vedtages med et flertal af enogfyrre stemmer , idet medlemsstaternes stemmer tildeles vaegt i henhold til traktatens artikel 148 , stk . 2 . Formanden deltager ikke i afstemningen .  3 . a ) Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger , naar de er i overensstemmelse med Udvalgets udtalelse .  b ) Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med Udvalgets udtalelse , eller i mangel af udtalelse , fremsaetter Kommissionen omgaaende over for Raadet forslag om , hvilke foranstaltninger der boer traeffes . Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal .  c ) Har Raadet ikke inden udloebet af en frist paa tre maaneder efter forelaeggelsen af forslaget truffet nogen afgoerelse , vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen .  KAPITEL VII  Beskyttelsesklausul  Artikel 21  1 . Saafremt en medlemsstat paa basis af en udfoerlig begrundelse konstaterer , at en eller flere trykbeholdere , selv om de er i overensstemmelse med forskrifterne i dette direktiv og i saerdirektiverne , udgoer en fare for sikkerheden , kan denne stat midlertidigt forbyde markedsfoeringen af denne eller disse beholdere paa sit omraade eller underlaegge denne eller disse saerlige betingelser . Den underretter straks Kommissionen og de oevrige medlemsstater herom , idet den samtidig giver en naermere begrundelse for sin afgoerelse .  2 . Inden seks uger herefter konsulterer Kommissionen de beroerte medlemsstater og afgiver derefter omgaaende sin udtalelse og traeffer passende foranstaltninger .  3 . Dersom Kommissionen er af den opfattelse , at tekniske tilpasninger til direktivet er noedvendige , vedtages disse tilpasninger enten af Kommissionen eller af Raadet ifoelge den i artikel 20 fastlagte fremgangsmaade ; i saa fald kan den medlemsstat , der har truffet beskyttelsesforanstaltninger , opretholde disse , indtil saadanne tilpasninger traeder i kraft .  KAPITEL VIII  Saerbestemmelser  Artikel 22  1 . Denne artikel finder anvendelse paa beholdere , som falder inden for dette direktivs anvendelsesomraade i medfoer af dets artikel 1 , men som ikke er omfattet af et saerdirektiv .  2 . I saa tilfaelde gaelder foelgende bestemmelser :  a ) de kompetente myndigheder i bestemmelsesstaten , betragter saadanne trykbeholdere , som har vaeret underkastet kontrol og afproevning af et kontrolorgan , der er udpeget i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag IV , som vaerende i overensstemmelse med de i denne stat gaeldende administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser for udfoerelsen af saadanne beholdere ;  b ) ovennaevnte afproevninger og kontrol skal udfoeres i overensstemmelse med den i bilag IV beskrevne fremgangsmaade og efter de metoder , der er foreskrevet i bestemmelsesstaten , eller som af dennes administrative myndigheder anerkendes som ligestillede .  Ved ovennaevnte afproevninger og kontrol forstaas enhver afproevning og kontrol , som kan udfoeres paa beholdernes fabrikationssted .  3 . Medlemsstaterne tillaegger de rapporter og attester , som udstedes af kontrolorganet i den stat , hvor trykbeholderen hidroerer fra , samme gyldighed som de tilsvarende nationale dokumenter .  KAPITEL IX  Afsluttende bestemmelser  Artikel 23  Enhver afgoerelse , der traeffes af en medlemsstat eller et kontrolorgan i medfoer af dette direktiv og saerdirektiverne , og ved hvilken EOEF-typegodkendelse eller anbringelse af EOEF-kontrolmaerke , afslaas , eller ved hvilken salg eller brug af trykbeholdere af EOEF-type forbydes , skal begrundes noeje . Den skal snarest meddeles den paagaeldende med angivelse af de retsmidler , som den paagaeldende har i henhold til lovgivningen i den paagaeldende medlemsstat , og af fristerne for anvendelse af disse .  Artikel 24  1 . Medlemsstaterne saetter de noedvendige administrativt eller ved lov fastsaette bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden atten maaneder efter dets meddelelse og underretter straks Kommissionen herom .  2 . Medlemsstaterne drager omsorg for at meddele Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter , de udsteder paa det omraade , der omfattes af dette direktiv .  Artikel 25  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 27 . juli 1976 .  Paa Raadets vegne  M . van der STOEL  Formand  ( 1 ) EFT nr . C 2 af 9 . 1 . 1974 , s . 64 .  ( 2 ) EFT nr . C 101 af 23 . 11 . 1973 , s . 25 .  BILAG I ( 1 )  EOEF-TYPEGODKENDELSE  1 . BEGAERING OM EOEF-TYPEGODKENDELSE  1.1 . Begaeringen og den dermed forbundne korrespondance skal vaere affattet paa et sprog , som er et officielt sprog i den stat , i hvilken begaeringen indgives , og i overensstemmelse med lovgivningen i den paagaeldende stat . Denne medlemsstat kan kraeve , at de vedlagte dokumenter ligeledes er affattet paa dette officielle sprog .  1.2 . Begaeringen skal indeholde foelgende oplysninger :   - fabrikantens eller firmaets , den befuldmaegtigedes eller ansoegerens navn og adresse , samt beholdernes fremstillingssted eller -steder ;   - beholderkategori ;   - paataenkt anvendelse eller begraensninger i anvendelsen ;   - tekniske specifikationer ;   - eventuel handelsbetegnelse eller typebetegnelse .  1.3 . Med begaeringen skal foelge to eksemplarer af de dokumenter , der er noedvendige for dens behandling , derunder :  1.3.1 . En beskrivelse vedroerende :   - materialespecifikation , fabrikationsmaade og styrkeberegning for beholderen ;   - i givet fald sikkerhedsanordninger ;   - placering af de i dette direktiv foreskrevne godkendelses - og kontrolmaerker og andre i specialdirektiverne foreskrevne maerker .  1.3.2 . Samlingstegning samt eventuelt detailtegninger af vigtigere dele .  1.3.3 . Enhver anden oplysning , der kraeves i henhold til saerdirektiverne .  1.3.4 . En erklaering , hvorved det attesteres , at der ikke er indgivet anden begaering om EOEF-godkendelse for den samme type beholder .  2 . EOEF-TYPEGODKENDELSESAFPROEVNING  2.1 . EOEF-typegodkendelsesafproevning gennemfoeres paa grundlag af konstruktionstegningerne og eventuelt paa grundlag af proeveudtagne beholdere .  Denne afproevning omfatter :  a ) kontrol af beregninger , fabrikationsmaade , arbejdets udfoerelse samt anvendte materialer ;  b ) i givet fald kontrol af sikkerheds - og maaleanordninger samt installationsmaade .  3 . EOEF-GODKENDELSESATTEST OG EOEF-GODKENDELSESMAERKE  3.1 . Den i artikel 7 omhandlede attest angiver resultaterne af kontrollen af typen og de forskrifter som eventuelt finder anvendelse paa godkendelsen i * edfoer af artikel 2 , stk . 1 . Der skal vedlaegges de beskrivelser og tegninger , der er noedvendige for at identificere typen og eventuelt forklare dens virkemaade . EOEF-godkendelsesmaerket i henhold til artikel 7 , har form af et stiliseret e . Dette maerke indeholder :   - i den oeverste del , det tal , der i kronologisk orden efter vedtagelse er tildelt saerdirektivet , og kendingsbogstav for den stat , der meddeler EOEF-typegodkendelsen ( B for Belgien , D for Forbundsrepublikken Tyskland , DK for Danmark , F for Frankrig , I for Italien , IRL for Irland , L for Luxembourg , NL for Nederlandene og UK for Det forenede Kongerige ) samt de to sidste cifre i godkendelsesaaret ; det saerdirektivtal , som EOEF-typegodkendelsen henviser til , tildeles af Raadet ved direktivets vedtagelse ;   - i den nederste del , EOEF-typegodkendelsens kendingsnummer .  Et eksempel paa dette EOEF-typegodkendelsesmaerke findes under pkt . 5.1 .  3.2 . Det maerke , der er naevnt i artikel 8 bestaar af spejlbilledet af det stiliserede e i hvis oevre del er anfoert de i pkt . 3.1 . , foerste led , foreskrevne angivelser og i hvis nedre del anfoeres referencenummeret for den beholderkategori , som er fritaget for EOEF-typegodkendelse i medfoer af et saerdirektiv .  Et eksempel paa dette maerke findes under pkt . 5.2 .  3.3 . Det maerke , der er naevnt i artikel 15 , litra a ) , er det samme som EOEF-typegodkendelsesmaerket omgivet af en sekskant .  Et eksempel paa dette maerke findes under pkt . 5.3 .  3.4 . Det maerke , der er naevnt i artikel 15 , litra b ) , er det samme som et maerke for fritagelse for EOEF-typegodkendelse omgivet af en sekskant .  Et eksempel paa dette maerke findes under pkt . 5.4 .  4 . BEKENDTGOERELSE AF EOEF-TYPEGODKENDELSEN  4.1 . EOEF-typegodkendelsesattesterne bekendtgoeres i De europaeiske Faellesskabers Tidende .  4.2 . Samtidig med meddelelsen til ansoegeren fremsender medlemsstaten genparter af EOEF-typegodkendelsesattesten til Kommissionen og de andre medlemsstater , som ligeledes kan faa genparter saavel af dokumenter , som indeholder beholderens endelige tekniske data , som af kontrol - og afproevningsrapporterne .  4.3 . Tilbagekaldelse af en EOEF-typegodkendelse sker i overensstemmelse med fremgangsmaaden for bekendtgoerelse i henhold til pkt . 4.1 og 4.2 .  4.4 . En medlemsstat , der afslaar at meddele en EOEF-typegodkendelse , underretter de oevrige medlemsstater og Kommissionen herom .  5 . MAERKER VEDROERENDE EOEF-TYPEGODKENDELSE  5.1 . Maerke for EOEF-typegodkendelse ( jf . pkt . 3.1 . ) .  Eksempel : JFR . EFT  5.2 . Maerke for fritagelse for EOEF-typegodkendelse  ( jaevnfoer pkt . 3.2 ) .  Eksempel : JFR . EFT  5.3 . Maerke for EOEF-typegodkendelse og for fritagelse for EOEF-kontrol ( jaevnfoer pkt . 3.3 ) .  Eksempel : JFR . EFT  5.4 . Maerke for fritagelse for EOEF-typegodkendelse , og for fritagelse for EOEF-kontrol jaevnfoer pkt . 3.4 ) .  Eksempel : JFR . EFT  5.5 . Saerdirektiver kan fastsaette , hvor maerkerne vedroerende EOEF-typegodkendelse skal anbringes , samt deres dimensioner .  Saafremt der ikke i saerdirektiverne er angivet andet , skal alle maerkers bogstaver og tal vaere mindst 5 mm hoeje .  BILAG II ( 1 )  EOEF-kontrol  1 . ALMINDELIGE BESTEMMELSER  1.1 . EOEF-kontrol kan foretages i én eller flere faser .  1.2 . Med forbehold af bestemmelser i saerdirektiverne skal :  1.2.1 . EOEF-kontrol udfoeres paa én gang paa beholdere , som udgoer en enhed , naar de forlader fabrikken , dvs . beholdere , som i princippet kan overfoeres til anvendelsesstedet uden at skulle skilles ad forinden ;  1.2.2 . kontrol af beholdere , der ikke forsendes i ét stykke , udfoeres i to eller flere faser ;  1.2.3 . kontrollen skal isaer goere det muligt at sikre , at beholderen stemmer overens med den godkendte type , eller for beholdere , der er fritaget for EOEF-typegodkendelse , med bestemmelserne i det saerdirektiv , som finder anvendelse paa dem .  2 . EOEF-KONTROLLENS ART  2.1 . Med forbehold af bestemmelser i saerdirektiverne , omfatter kontrollen :   - undersoegelse af materialernes beskaffenhed ;   - kontrol af beregninger fabrikationsmaade , arbejdets udfoerelse og anvendte materialer ;   - indvendig undersoegelse bestaaende af en kontrol af de indre dele og svejsningerne ;   - trykproevning ;   - eventuel kontrol af sikkerheds - og maaleanordninger ;   - udvendig undersoegelse af beholderens forskellige dele ;   - driftsproevning i det omfang , det er foreskrevet i saerdirektiverne .  3 . EOEF-KONTROLMAERKER  3.1 . Beskrivelse af EOEF-kontrolmaerkerne  3.1.1 . Med forbehold af bestemmelser i saerdirektiverne er de EOEF-kontrolmaerker , som anbringes i henhold til pkt . 3.3 , foelgende :  3.1.1.1 . maerket for den endelige EOEF-kontrol , der bestaar af to praeg :  3.1.1.1.1 . det foerste praeg udgoeres af et lille " e " , i hvilket anbringes :   - i den oeverste halvdel kendingsbogstavet for den stat , i hvilken kontrollen er foretaget ( B for Belgien , D for Forbundsrepublikken Tyskland , DK for Danmark , F for Frankrig , I for Italien , IRL for Irland , L for Luxembourg , NL for Nederlandene og UK for det forenede Kongerige ) samt om noedvendigt et eller to cifre , der angiver en underinddeling efter omraade ;   - i den nederste halvdel kontrolorganets maerke anbragt af den person , som har foretaget kontrollen , eventuelt suppleret med den persons maerke , som har foretaget kontrollen ;  3.1.1.1.2 . Det andet praeg bestaar af datoen for kontrollen i en sekskantet ramme angivet med den i saerdirektiverne kraevede noejagtighed ;  3.1.1.2 . maerket for den delvis gennemfoerte EOEF-kontrol bestaar kun af det foerste maerke ( 2 ) .  3.2 . Maerkernes form og dimensioner  3.2.1 . Figurerne 1 og 2 angiver formen af de i pkt . 3.1.1.1.1 og 3.1.1.1.2 omhandlede maerker .  Saerdirektiverne kan fastsaette , hvor EOEF-kontrolmaerkerne skal anbringes samt deres dimensioner .  Saafremt der ikke i saerdirektiverne er angivet andet , skal hvert maerkes bogstaver og tal vaere mindst 5 mm hoeje .  3.2.2 . Kontrolorganerne i medlemsstaterne udveksler tegninger af EOEF-kontrolmaerker .  3.3 . Maerkernes anbringelse  3.3.1 . Det endelige EOEF-kontrolmaerke anbringes paa det hertil bestemte sted paa beholderen , naar den er endeligt kontrolleret og godkendt som vaerende i overensstemmelse med EOEF-forskrifterne .  3.3.2 . I tilfaelde af kontrol i flere faser anbringes paa fabrikationsstedet maerket for delvis EOEF-kontrol paa en beholder eller en del af denne , som paa det stadium i kontrollen opfylder EOEF-kravene , paa det til maerkeskiltet beregnede sted paa et hvilket som helst andet sted , der er foreskrevet i saerdirektiverne .  ( 1 ) Jf . tillaeg til bilag I og II .  ( 2 ) Forklarende bemaerkning vedroerende begreberne  " maerket for den endelige EOEF-kontrol " og " maerke for den delvis gennemfoerte EOEF-kontrol "  Saafremt en beholder ikke kan samles paa fabrikationsstedet , eller hvis dens egenskaber er udsat for at blive aendret under transporten udfoeres EOEF-kontrollen paa foelgende made :   - kontrol af beholderen paa fabrikationsstedet udfoeres af et kontrolorgan i oprindelsesstaten , som , saafremt beholderen er i overensstemmelse med EOEF-forskrifterne , paa denne anbringer det under pkt . 3.1.1.1.1 beskrevne maerke " e " , det saakaldte " maerke " for den delvis gennemfoerte EOEF-kontrol " ;   - den endelige kontrol af beholderen paa anvendelsesstedet udfoeres af et kontrolorgan i bestemmelsesstaten , som saafremt beholderen er i overensstemmelse med EOEF-forskrifterne , paa denne anbringer det under pkt . 3.1.1.1.2 beskrevne maerke , idet dette maerke sammen med maerke for den delvis gennemfoerte EOEF-kontrol udgoer maerket for den endelige EOEF-kontrol .  Fig . 1 : JFR . EFT  Fig . 2 : JFR . EFT  Tillaeg til bilag I og II  Skema over de forskellige kombinationsmuligheder ved EOEF-typegodkendelse eller EOEF-kontrol : JFR . EFT  BILAG III  Minimumskriterier , som medlemsstaterne skal laegge til grund ved udpegning af kontrolorganer , der skal foretage EOEF-kontrol  1 . Kontrolorganet , dets leder og det personale , som skal udfoere kontrollen , maa ikke vaere hverken ophavsmand til konstruktionen , fabrikant , leverandoer eller vaere beskaeftiget med montage af de beholdere eller anlaeg , som de skal kontrollere , eller nogen af disse personers befuldmaegtigede . De maa hverken som selvstaendige eller som befuldmaegtigede deltage i konstruktion , fabrikation , salg , repraesentation eller vedligeholdelse af disse beholdere eller anlaeg . Dette udelukker ikke mulighed for , at der kan udveksles tekniske oplysninger mellem fabrikant og kontrolorgan .  2 . Kontrolorganet og det personale , der skal udfoere kontrollen , skal udoeve kontrolvirksomheden med faglig integritet og teknisk kompetence paa hoejeste plan og vaere uafhaengig af enhver form for pression og incitament navnlig af finansiel art , som kan paavirke deres bedoemmelse eller resultaterne af deres kontrol , herunder navnlig pression og indflydelse fra personer eller grupper af personer , der har interesse af kontrolresultaterne .  3 . Kontrolorganet skal raade over det personale og besidde de midler , som er noedvendige for paa fyldestgoerende maade at udfoere de tekniske og administrative opgaver i forbindelse med udfoerelsen af kontrollen og have adgang til det til ikke normalt forekommende kontrolopgaver noedvendige materiale .  4 . Det personale , som skal udfoere kontrollen , skal have : - en god teknisk og faglig uddannelse ,   - et tilstrykkeligt kendskab til forskrifterne vedroerende den kontrol , det udfoerer , og en tilstraekkelig praktisk erfaring mht . en saadan kontrol ,   - den noedvendige faerdighed i at udarbejde attester , rapporter og redegoerelser , som gengiver resultaterne af den udfoerte kontrol .  5 . Det personale , som skal udfoere kontrollen , skal sikres fuld uafhaengighed . Afloenningen af hver enkelt ansat maa hverken vaere afhaengig af det antal kontrolfunktioner , denne udfoerer , eller af kontrollens resultater .  6 . Kontrolorganet skal tegne en ansvarsforsikring , medmindre det civilretlige ansvar daekkes af staten paa grundlag af nationale retsregler , eller medmindre kontrollen udfoeres direkte af medlemsstaten .  7 . Kontrolorganets personale er bundet af den faglige tavshedspligt om alt , hvad det faar kendskab til under udoevelsen af dets virksomhed ( undtagen over for de kompetente administrative myndigheder i den stat , hvor det udoever dets virksomhed ) i forbindelse med dette direktiv og saerdirektiverne eller enhver national retsforskrift udstedt i medfoer af disse .  BILAG IV  DEFINITIONER  Oprindelsesstat : Den medlemsstat , hvori en trykbeholder er fremstillet .  Bestemmelsesstat : Den medlemsstat , i hvilken trykbeholderen skal indfoeres , bringes i handelen og/eller tages i brug .  Oprindelsesadministration : De kompetente administrative myndigheder i oprindelsesstaten .  Bestemmelsesadministration : De kompetente administrative myndigheder i bestemmelsesstaten .  FREMGANGSMAADE  1 . Under henvisning til artikel 22 indgiver den fabrikant eller en repraesentant for den fabrikant , der oensker at eksportere en eller flere trykbeholdere af en og samme type , en begaering til bestemmelsesadministrationen enten direkte eller gennem importoeren i bestemmelsesstaten med henblik paa , at kontrollen udfoeres i overensstemmelse med bestemmelsesstatens metoder , af et andet kontrolorgan end bestemmelsesstatens .  Fabrikanten eller dennes repraesentant angiver i sin begaering , hvilket kontrolorgan han har valgt . Dette valg skal foretages ud fra den fortegnelse , oprindelsesstaten har meddelt i henhold til artikel 13 . Dersom det imidlertid som undtagelse fra denne fremgangsmaade , drejer sig om en beholder , der er fremstillet som foelge af en enkelt ordre og i et meget lille antal eksemplarer , eller beholdere , der skal indgaa i et mere kompleks anlaeg , og som udfoeres i henhold til oplysninger og specifikationer for kunden eller en af denne udpeget konsulent , vaelges kontrolorganet i oprindelsesstaten af kunden , uanset om der vaelges et organ fra den i artikel 13 omhandlede fortegnelse , saafremt bestemmelsesadministrationen er indforstaaet med dette valg .  Bestemmelsesadministrationen underretter oprindelsesadministrationen om de afgoerelser , den traeffer i sagen .  I begaeringen skal kundens eller importoerens navn opgives , saafremt det kendes .  Begaeringen vedlaegges materiale i form af tegninger og beregninger vedroerende beholderen eller typen , specifikationer over anvendte materialer , oplysninger vedroerende anvendte fabrikationsprocesser og detaljeret beskrivelse af kontrolmetoder , der er anvendt under fabrikationen , samt enhver anden oplysning , som fabrikanten eller dennes repraesentant anser for nyttig for bestemmelsesadministrationen , naar den skal bedoemme , hvorvidt en trykbeholder eller flere trykbeholdere af samme type , der er fremstillet i henhold til den paagaeldende konstruktionen , er i overensstemmelse med de forskrifter , der gaelder for trykbeholdere i bestemmelsesstaten .  Materialet fremsendes i fire eksemplarer paa bestemmelsesstatens sprog eller paa et andet sprog , der godkendes af denne stat .  2 .  2.1 . Bestemmelsesadministrationen anerkender modtagelsen af materialet , saa snart dette er indgaaet .  2.2 .  2.2.1 . Hvis bestemmelsesadministrationen skoenner , at det modtagne materiale indeholder alle de oplysninger , der kraeves i henhold til bestemmelserne i pkt . 1 , har den fra modtagelsen af materialet en frist paa tre maaneder til at foretage en grundig gennemgang af de deri indeholdte dokumenter .  2.2.2 . Hvis bestemmelsesadministrationen skoenner , at det modtagne materiale ikke indeholder alle de oplysninger , der kraeves i henhold til bestemmelserne i pkt . 1 , har den fra modtagelsen af materialet en frist paa en maaned til at meddele ansoegeren , hvilke forbedringer der skal foretages i materialet i saa henseende . Saa snaart det supplerende materiale i overensstemmelse med denne meddelelse er modtaget , foelges den i pkt . 2.2.1 anfoerte fremgangsmaade .  2.3 .  2.3.1 . Hvis det ved grundig undersoegelse af materialet viser sig , at en beholder eller flere beholdere af samme type , der er fremstillet eller skal fremstilles i overensstemmelse med de indsendte dokumenter , overholder i de i bestemmelsesstaten gaeldende forskrifter for trykbeholdere eller kan godkendes ved dispensation fra disse forskrifter , meddeler bestemmelsesadministrationen ansoegeren dette inden for den i pkt . 2.2.1 fastsatte tidsfrist .  Dersom den beholder eller de beholdere af samme type , for hvilke der indgives begaering om godkendelse , ikke omfattes af forskrifterne i bestemmelsesstaten kan bestemmelsesadministrationen kraeve , at de skal vaere i overensstemmelse med de i oprindelsesstaten gaeldende forskrifter for saadanne beholdere .  2.3.2 . Hvis det ved grundig undersoegelse af materialet viser sig , at en beholder eller flere beholdere af samme type , der er fremstillet eller skal fremstilles i overensstemmelse med de indsendte dokumenter , ikke overholder de i bestemmelsesstaten gaeldende forskrifter for trykbeholdere og ikke kan godkendes ved dispensation fra disse forskrifter , meddeler bestemmelsesadministrationen ansoegeren dette inden for den i pkt . 2.2.1 fastsatte tidsfrist samt oplyser , hvilke bestemmelser ikke er overholdt , og hvilke skal overholdes , for at en beholder eller flere beholdere af samme type kan godkendes . Med henblik herpaa anfoerer den , hvilke fremstillingsnormer , kontrol , afproevning og efterproevning , der kraeves i henhold til de i bestemmelsesstaten gaeldende forskrifter for trykbeholdere .  Hvis ansoegeren indvilger i at foretage saadanne aendringer i konstruktionen , fabrikationen af og/eller kontrolmetoderne for beholderen eller beholderne af samme type , at denne eller disse derved kommer til at opfylde de angivne betingelser , aendrer han sit materiale i overensstemmelse dermed . Saa snart det aendrede materiale er modtaget , foelges den i pkt . 2.2.1 anfoerte fremgangsmaade , men med en frist begraenset til to maaneder .  2.3.3 . De kriterier , som bestemmelsesadministrationen laegger til grund for at tillade eller afslaa , at de under pkt . 2.3.1 og 2.3.2 naevnte undtagelser tages i anvendelse , er de samme som de , der gaelder for bestemmelsesstatens fabrikanter .  2.4 . Gebyrer , afgifter eller andre vederlag i forbindelse med sagsbehandlingen beregnes paa grundlag af de regler , der gaelder i bestemmelsesstaten .  3 . Det i henhold til pkt . 1 valgte kontrolorgan udfoerer de opgaver , som kraeves af bestemmelsesadministrationen .  4 . Efter at have opfyldt bestemmelsesadministrationens krav om kontrol , afproevning og efterproevning og at have kontrolleret , at resultaterne er tilfredsstillende , afgiver kontrolorganet til fabrikanten eller dennes repraesentant samt til bestemmelsesadministrationen rapporterne vedroerende denne kontrol , afproevning og efterproevning samt attestationer , som bekraefter , at kontrol - , afproevnings - og efterproevningsmetoderne samt resultaterne er i overensstemmelse med de af bestemmelsesstaten fremsatte krav .  Hvis kontrolresultaterne ikke er tilfredsstillende , giver kontrolorganet ansoegeren saavel som bestemmelsesadministrationen meddelelse herom .  Disse dokumenter skal vaere affattet paa bestemmelsesstatens sprog eller paa et andet af denne stat godkendt sprog .  5 . Gebyrer , afgifter eller vederlag for udfoerelsen af kontrol og afproevning beregnes paa grundlag af de regler , der gaelder for kontrolorganet .  6 . Bestemmelsesadministrationen skal sikre , at ethver dokumentation , der indgives til den , behandles fortroligt .


title: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/96/EF af 19. november 2008 om forvaltning af vejinfrastrukturens sikkerhed

text:
               29.11.2008

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 319/59

      EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2008/96/EF
   af 19. november 2008
   om forvaltning af vejinfrastrukturens sikkerhed
   EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 71, stk. 1, litra c),
   under henvisning til forslag fra Kommissionen,
   under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
   efter høring af Regionsudvalget,
   efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Det transeuropæiske transportnet, som er defineret i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (3), har stor betydning for den europæiske integration og samhørighed samt for opnåelsen af et højt velfærdsniveau. Der bør i den forbindelse navnlig skabes garanti for et højt sikkerhedsniveau.

               (2)

               Kommissionen nævnte i sin hvidbog af 12. september 2001»Den Europæiske transportpolitik frem til 2010 — De svære valg« behovet for at gennemføre sikkerhedsmæssige konsekvensanalyser og trafiksikkerhedsrevisioner for at udpege og forvalte vejstrækninger i Fællesskabet med en høj ulykkeskoncentration. Målet om at halvere antallet af trafikdræbte på vejene i Den Europæiske Union mellem 2001 og 2010 blev også fastsat i denne.

               (3)

               I sin meddelelse af 2. juni 2003»Europæisk handlingsprogram for trafiksikkerheden — Halvering af antallet af trafikofre i Den Europæiske Union inden 2010: en fælles opgave« udpegede Kommissionen vejinfrastrukturen som den tredje søjle i trafiksikkerhedspolitikken, der bør yde et betydeligt bidrag til at opfylde EU’s mål om at nedbringe antallet af ulykker.

               (4)

               I løbet af de seneste år er der sket betydelige forbedringer af køretøjerne (sikkerhedsforanstaltninger, udvikling og anvendelse af ny teknologi), som har medvirket til at nedbringe antallet af trafikofre. Hvis målet for 2010 skal nås, er det imidlertid nødvendigt at yde en indsats på andre områder. Der er gode muligheder for at forbedre forvaltningen af vejinfrastrukturens sikkerhed, og de skal udnyttes.

               (5)

               Indførelsen af egnede procedurer er afgørende som værktøj til at forbedre sikkerheden i det transeuropæiske vejnets infrastruktur. Trafiksikkerhedsmæssige konsekvensanalyser i forbindelse med projektplanlægningen bør på et strategisk niveau påvise konsekvenserne for trafiksikkerheden af forskellige varianter af et infrastrukturprojekt, og de bør spille en vigtig rolle i forbindelse med udvælgelse af strækninger. Resultaterne af trafiksikkerhedsmæssige konsekvensanalyser kan registreres i en række dokumenter. Desuden bør trafiksikkerhedsrevisioner på en udførlig måde afdække sikkerhedskompromitterende faktorer i et vejinfrastrukturprojekt. Det er derfor hensigtsmæssigt at etablere procedurer for disse to områder med henblik på at øge sikkerheden i vejinfrastrukturen på det transeuropæiske vejnet, men vejtunneller bør dog ikke være omfattet, når de hører under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/54/EF af 29. april 2004 om minimumssikkerhedskrav for tunneler i det transeuropæiske vejnet (4).

               (6)

               En række medlemsstater har allerede velfungerende systemer til sikkerhedsforvaltning af vejinfrastrukturerne. Disse lande bør have mulighed for fortsat at anvende deres nuværende metoder, for så vidt som de er i overensstemmelse med dette direktivs mål.

               (7)

               Forskning er et vigtigt instrument til forbedring af sikkerheden på vejene i Den Europæiske Union. Udvikling og demonstration af komponenter, foranstaltninger og metoder (herunder telematik) og formidling af forskningsresultater spiller en vigtig rolle for forbedring af vejinfrastrukturens sikkerhed.

               (8)

               De eksisterende vejes sikkerhed bør forbedres ved at målrette investeringer mod vejstrækninger med den højeste ulykkeskoncentration og/eller med det største potentiale for at reducere antallet af ulykker. For at sætte trafikanterne i stand til at tilpasse deres adfærd og i højere grad overholde færdselsreglerne, navnlig hvad angår hastighedsbegrænsninger, bør de advares på vejstrækninger med en høj ulykkeskoncentration.

               (9)

               Rangordning af vejnettets sikkerhed kan umiddelbart skabe mærkbare resultater efter indførelsen. Når vejstrækninger med en høj ulykkeskoncentration er blevet undersøgt, og der er truffet afhjælpende forholdsregler, bør forebyggende sikkerhedsinspektioner få en mere betydende rolle. Jævnlige inspektioner er et vigtigt redskab til at forebygge mulige farer for alle trafikanter, herunder bløde trafikanter, bl.a. ved vejarbejder.

               (10)

               Det bør ved uddannelse og certificering af sikkerhedspersonale på grundlag af undervisningsplaner og værktøjer til efterprøvelse af kompetencer, som er valideret af medlemsstaterne, sikres, at fagfolkene tilegner sig den nødvendige, ajourførte viden.

               (11)

               Med henblik på at forbedre sikkerheden på vejene i Den Europæiske Union bør der sikres en mere hyppig og samordnet udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne.

               (12)

               For at sikre et højt trafiksikkerhedsniveau på vejene i Den Europæiske Union bør medlemsstaterne anvende retningslinjer for forvaltning af vejinfrastrukturens sikkerhed. Anmeldelsen af sådanne retningslinjer til Kommissionen og regelmæssig rapportering om gennemførelsen af disse bør bane vejen for en systematisk forbedring af sikkerheden i infrastrukturen på fællesskabsplan og med tiden danne grundlag for at effektivisere systemet. Rapporteringen om gennemførelsen af retningslinjerne vil endvidere gøre det muligt for andre medlemsstater at finde frem til, hvilke løsninger der er mest effektive for dem, og den systematiske indsamling af data fra forudgående og opfølgende undersøgelser bør gøre det muligt at udvælge de mest effektive forholdsregler med henblik på den fremtidige indsats.

               (13)

               Dette direktivs bestemmelser om investeringer i trafiksikkerhed bør finde anvendelse uden at indskrænke medlemsstaternes kompetence med hensyn til investeringer i vedligeholdelse af vejnettet.

               (14)

               Målet for dette direktiv, nemlig at etablere procedurer for at sikre et ensartet, højt trafiksikkerhedsniveau på hele det transeuropæiske vejnet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens virkninger bedre nås på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

               (15)

               De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (5).

               (16)

               Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at fastsætte de nødvendige kriterier for forbedring af praksis for forvaltning af trafiksikkerheden og for tilpasning af bilagene til den tekniske udvikling. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, herunder ved at supplere det med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.

               (17)

               Et tilstrækkeligt antal parkeringspladser langs vejene er meget vigtigt, ikke blot for forebyggelse af kriminalitet, men også for trafiksikkerheden. Parkeringspladser gør det muligt for førerne at holde hvilepauser i tide og at fortsætte rejsen fuldt koncentreret. Tilrådighedstillelse af et tilstrækkeligt antal sikre parkeringspladser bør derfor være en fast del af forvaltningen af vejinfrastrukturens sikkerhed.

               (18)

               I overensstemmelse med punkt 34 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (6) tilskyndes medlemsstaterne til, både i egen og Fællesskabets interesse, at udarbejde og offentliggøre deres egne oversigter, der så vidt muligt viser overensstemmelsen mellem dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne —

         UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
   Artikel 1
   Formål og anvendelsesområde
   1.   Ved dette direktiv kræves det, at medlemsstaterne fastsætter og gennemfører procedurer for trafiksikkerhedsmæssige konsekvensanalyser, trafiksikkerhedsrevisioner, forvaltning af vejnettets sikkerhed og sikkerhedsinspektioner.
   2.   Dette direktiv gælder for veje, som udgør en del af det transeuropæiske vejnet, uanset om de er i projekterings-, anlægs- eller driftsfasen.
   3.   Medlemsstaterne kan også som god praksis anvende bestemmelserne i dette direktiv på nationale veje, der ikke indgår i det transeuropæiske vejnet, og som helt eller delvis er bygget for fællesskabsmidler.
   4.   Dette direktiv gælder ikke for vejtunneller, som er omfattet af direktiv 2004/54/EF.
   Artikel 2
   Definitioner
   I dette direktiv forstås ved:

               1)

               »det transeuropæiske vejnet«: det vejnet, der er anført i afsnit 2 i bilag I til beslutning nr. 1692/96/EF

               2)

               »kompetent instans«: en offentlig eller privat organisation, som er oprettet på nationalt, regionalt eller lokalt niveau, og som på grund af dens kompetencer er inddraget i gennemførelsen af dette direktiv, herunder organisationer, der var udpeget som kompetente instanser allerede inden dette direktivs ikrafttræden, såfremt de opfylder kravene heri

               3)

               »trafiksikkerhedsmæssig konsekvensanalyse«: en sammenlignende strategisk analyse af, hvilke konsekvenser en ny vej eller en væsentlig ændring af det eksisterende vejnet vil få for sikkerheden på vejnettet

               4)

               »trafiksikkerhedsrevision«: en uafhængig, udførlig, systematisk og teknisk kontrol af sikkerhedsaspektet ved et vejinfrastrukturprojekts designmæssige karakteristika, som omfatter alle faser fra planlægningsfasen til første del af driftsfasen

               5)

               »rangordning af vejstrækninger med en høj ulykkeskoncentration«: en metode til at udpege, analysere og klassificere strækninger på vejnettet, som har været i brug i mere end tre år, og hvor der i forhold til trafikstrømmen har fundet et stort antal dødsulykker sted

               6)

               »rangordning af vejnettets sikkerhed«: en metode til at udpege, analysere og klassificere strækninger på det eksisterende vejnet ud fra mulighederne for at forbedre sikkerheden og nedbringe ulykkesomkostningerne

               7)

               »sikkerhedsinspektion«: en ordinær periodisk kontrol af forhold og mangler, som indebærer vedligeholdelsesarbejde af hensyn til sikkerheden

               8)

               »retningslinjer«: foranstaltninger, som vedtages af medlemsstaterne, og som fastsætter de trin, der skal følges, og de faktorer, der skal overvejes, i forbindelse med anvendelsen af sikkerhedsprocedurerne i dette direktiv

               9)

               »infrastrukturprojekt«: et anlægsprojekt for ny vejinfrastruktur eller en væsentlig ændring af det eksisterende vejnet, som indvirker på trafikstrømmen.

         Artikel 3
   Trafiksikkerhedsmæssig konsekvensanalyse i forbindelse med infrastrukturprojekter
   1.   Medlemsstaterne sikrer, at der foretages en trafiksikkerhedsmæssig konsekvensanalyse i forbindelse med alle infrastrukturprojekter.
   2.   Den trafiksikkerhedsmæssige konsekvensanalyse foretages i forbindelse med skitseprojekteringen forud for infrastrukturprojektets godkendelse. I den forbindelse bestræber medlemsstaterne sig på at opfylde kriterierne i bilag I.
   3.   Den trafiksikkerhedsmæssige konsekvensanalyse skal angive de trafiksikkerhedsmæssige overvejelser, der har bidraget til valget af den foreslåede løsning. Den skal desuden indeholde alle nødvendige, relevante oplysninger med henblik på en cost-benefit-analyse af de forskellige, vurderede valgmuligheder.
   Artikel 4
   Trafiksikkerhedsrevisioner i forbindelse med infrastrukturprojekter
   1.   Medlemsstaterne sikrer, at der foretages trafiksikkerhedsrevisioner for alle infrastrukturprojekter.
   2.   I forbindelse gennemførelse af trafiksikkerhedsrevisioner bestræber medlemsstaterne sig på at opfylde kriterierne i bilag II.
   Medlemsstaterne sikrer, at der udnævnes en revisor til at revidere et infrastrukturprojekts designmæssige karakteristika.
   Revisoren udnævnes i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 9, stk. 4, og skal besidde den nødvendige kompetence og uddannelse som fastsat i artikel 9. Foretages revisionen af et hold, skal mindst ét medlem af holdet være indehaver af et diplom som anført i artikel 9, stk. 3.
   3.   Trafiksikkerhedsrevisioner udgør en integrerende del af projekteringen af infrastrukturprojektet under skitseprojekteringen, detailprojekteringen, fasen umiddelbart forud for ibrugtagningen og den første del af driftsfasen.
   4.   Medlemsstaterne sikrer, at revisoren i en revisionsrapport fastlægger, hvilke designelementer der er afgørende for sikkerheden i hver af infrastrukturprojektets faser. Konstateres der sikkerhedskompromitterende faktorer i forbindelse med revisionen, uden at der træffes afhjælpende forholdsregler inden udløbet af den pågældende fase, jf. bilag II, anfører den kompetente instans årsagerne hertil i et bilag til rapporten.
   5.   Medlemsstaterne sikrer, at den i stk. 4 omhandlede rapport resulterer i relevante anbefalinger set ud fra et sikkerhedsmæssigt synspunkt.
   Artikel 5
   Rangordning og forvaltning af sikkerheden i det eksisterende vejnet
   1.   Medlemsstaterne sikrer, at rangordningen af vejstrækninger med høj ulykkeskoncentration og rangordningen af vejnettets sikkerhed udføres på grundlag af en gennemgang af driften af vejnettet, som foretages mindst hvert tredje år. I den forbindelse bestræber medlemsstaterne sig på at efterleve kriterierne i bilag III.
   2.   Medlemsstaterne sikrer, at vejstrækninger, der bør prioriteres højere i henhold til resultaterne af rangordningen af vejstrækninger med en høj ulykkeskoncentration samt ud fra rangordningen af vejnettets sikkerhed, evalueres af eksperthold i form af besøg på stedet og på baggrund af de elementer, der er nævnt i bilag III, nr. 3. Mindst et medlem af ekspertholdet skal opfylde kravene i artikel 9, stk. 4, litra a).
   3.   Medlemsstaterne sikrer, at de afhjælpende forholdsregler målrettes imod de vejstrækninger, der er nævnt i stk. 2. Der gives prioritet til de i bilag III, nr. 3, litra e), omhandlede forholdsregler, idet der lægges vægt på dem, der udviser det bedste benefit-cost-forhold.
   4.   Medlemsstaterne sikrer, at passende afmærkning advarer trafikanterne om vejinfrastruktursegmenter, hvorpå der er vejarbejder, og som således kan udgøre en risiko for dem. Denne afmærkning skal også omfatte signaler, som er synlige både om dagen og om natten, og som er sat op på sikker afstand, og den skal være i overensstemmelse med Wienerkonventionen af 1968 om færdselstavler og -signaler.
   5.   Medlemsstaterne sikrer, at trafikanterne på passende måde informeres om vejstrækninger med en høj ulykkeskoncentration. Hvis en medlemsstat beslutter at anvende skiltning, skal denne være i overensstemmelse med Wien-konventionen af 1968 om færdselstavler og -signaler.
   Artikel 6
   Sikkerhedsinspektioner
   1.   Medlemsstaterne sikrer, at der foretages sikkerhedsinspektioner af de veje, der er i brug, med henblik på at fastslå trafiksikkerhedsmæssige elementer og forebygge ulykker.
   2.   Sikkerhedsinspektioner skal omfatte periodiske inspektioner af vejnettet og undersøgelser af eventuelle følger af vejarbejder i relation til en sikker trafikstrøm.
   3.   Medlemsstaterne sikrer, at den kompetente instans foretager periodiske inspektioner. Sådanne inspektioner skal foretages med en hyppighed, der er tilstrækkelig til at garantere et passende sikkerhedsniveau på den pågældende vejinfrastruktur.
   4.   Med forbehold af de retningslinjer, der vedtages i medfør af artikel 8, vedtager medlemsstaterne retningslinjer for midlertidige sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med vejarbejder. De gennemfører også en egnet inspektionsordning for at sikre, at disse retningslinjer anvendes efter hensigten.
   Artikel 7
   Datahåndtering
   1.   Medlemsstaterne sikrer, at den kompetente instans udfærdiger en ulykkesrapport for hver dødsulykke på en vej som omhandlet i artikel 1, stk. 2. Medlemsstaterne bestræber sig på, at alle de faktorer, som er opført i bilag IV, medtages i denne rapport.
   2.   Medlemsstaterne beregner de gennemsnitlige samfundsmæssige omkostninger ved en dødsulykke og de gennemsnitlige samfundsmæssige omkostninger ved en alvorlig ulykke, som finder sted på deres territorium. Medlemsstaterne kan vælge at opdele deres omkostningssatser yderligere, og disse satser ajourføres mindst hvert femte år.
   Artikel 8
   Vedtagelse og meddelelse af retningslinjer
   1.   Findes der ikke allerede retningslinjer, sikrer medlemsstaterne, at sådanne vedtages senest 19. december 2011 for at hjælpe de kompetente organer med at gennemføre dette direktiv.
   2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen disse retningslinjer senest tre måneder efter, at de er vedtaget eller ændret.
   3.   Kommissionen gør dem tilgængelige på offentlige websteder.
   Artikel 9
   Udnævnelse og uddannelse af revisorer
   1.   Medlemsstaterne sikrer, at der vedtages uddannelsesplaner for trafiksikkerhedsrevisorer senest 19. december 2011, hvis sådanne planer ikke allerede findes.
   2.   Medlemsstaterne sikrer, at trafiksikkerhedsrevisorer, som udfører opgaver i medfør af dette direktiv, modtager en grundlæggende uddannelse, der afsluttes med tildeling af et kompetencebevis, samt at de følger regelmæssige opfriskningskurser.
   3.   Medlemsstaterne sikrer, at trafiksikkerhedsrevisorer er indehaver af et diplom. Diplomer, som er udstedt inden dette direktivs ikrafttræden, anerkendes.
   4.   Medlemsstaterne sikrer, at følgende krav opfyldes i forbindelse med udnævnelse af revisorer:

               a)

               de har relevant erfaring eller uddannelse i vejdesign, sikkerhedsrelateret vejteknik og ulykkesanalyse

               b)

               to år efter, at medlemsstaterne har vedtaget retningslinjer i medfør af artikel 8, må trafiksikkerhedsrevisioner kun foretages af revisorer eller hold, der omfatter revisorer, som opfylder kravene i stk. 2 og 3

               c)

               revisorer må ikke på tidspunktet for revisionen deltage i udformningen eller driften af det pågældende infrastrukturprojekt, der skal revideres.

         Artikel 10
   Udveksling af bedste praksis
   For at forbedre sikkerheden på de veje i Den Europæiske Union, der ikke udgør en del af det transeuropæiske vejnet, indfører Kommissionen en harmoniseret ordning for udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne, der bl.a. omfatter eksisterende vejinfrastruktursikkerhedsprojekter og afprøvet trafiksikkerhedsteknologi.
   Artikel 11
   Løbende forbedring af praksis for forvaltning af sikkerheden
   1.   Kommissionen fremmer og strukturerer udvekslingen af viden og bedste praksis mellem medlemsstaterne baseret på erfaringer fra eksisterende relevante internationale fora med henblik på at opnå en løbende forbedring af praksis for forvaltning af sikkerheden for så vidt angår vejinfrastrukturer i Den Europæiske Union.
   2.   Kommissionen bistås af det udvalg, der er omhandlet i artikel 13. Når der er behov for vedtagelse af konkrete foranstaltninger, vedtages disse efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 13, stk. 3.
   3.   Hvor det er relevant, høres ikke-statslige organisationer, der beskæftiger sig med sikkerhed og forvaltning af vejinfrastrukturer, om tekniske sikkerhedsspørgsmål.
   Artikel 12
   Tilpasning til den tekniske udvikling
   Bilagene til dette direktiv tilpasses til den tekniske udvikling efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 13, stk. 3.
   Artikel 13
   Udvalgsprocedure
   1.   Kommissionen bistås af et udvalg.
   2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
   Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.
   3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
   Artikel 14
   Gennemførelse
   1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 19. december 2010. De meddeler straks Kommissionen disse bestemmelser.
   2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de væsentligste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.
   Artikel 15
   Ikrafttræden
   Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
   Artikel 16
   Adressater
   Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Strasbourg, den 19. november 2008.

            På Europa-Parlamentets vegne

         H.-G. PÖTTERING

            Formand

            På Rådets vegne

         J.-P. JOUYET

            Formand

      (1)  EUT C 168 af 20.7.2007, s. 71.

      (2)  Europa-Parlamentets udtalelse af 19.6.2008 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 20.10.2008.

      (3)  EFT L 228 af 9.9.1996, s. 1.

      (4)  EUT L 167 af 30.4.2004, s. 39.

      (5)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

      (6)  EUT C 321 af 31.12.2003, s. 1.

      BILAG I
      TRAFIKSIKKERHEDSMÆSSIG KONSEKVENSANALYSE I FORBINDELSE MED INFRASTRUKTURPROJEKTER

                  1.

                  Indholdet af en trafiksikkerhedsmæssig konsekvensanalyse:

                              a)

                              problemformulering

                              b)

                              den nuværende situation og et »business as usual«-scenario

                              c)

                              trafiksikkerhedsmæssige mål

                              d)

                              konsekvensanalyse af de foreslåede alternativers trafiksikkerhed

                              e)

                              sammenligning af alternativerne, herunder en lønsomhedsanalyse

                              f)

                              præsentation af de forskellige mulige løsninger.

                  2.

                  Faktorer, som skal tages i betragtning:

                              a)

                              dødsulykker og andre ulykker, reduktionsmål i forhold til »business as usual«-scenariet

                              b)

                              rutevalg og trafikmønstre

                              c)

                              eventuelle følger for de eksisterende net (f.eks. frakørsler, vejkryds og skæringer i niveau)

                              d)

                              trafikanter, herunder bløde trafikanter (f.eks. fodgængere, cyklister, motorcyklister)

                              e)

                              trafik (f.eks. trafikmængder, trafik opdelt efter type)

                              f)

                              årstidsbetingede og klimatiske forhold

                              g)

                              tilstedeværelse af et tilstrækkeligt antal sikre parkeringspladser

                              h)

                              seismisk aktivitet.

      BILAG II
      TRAFIKSIKKERHEDSREVISIONER I FORBINDELSE MED INFRASTRUKTURPROJEKTER

                  1.

                  Kriterier i forbindelse med skitseprojekteringsfasen:

                              a)

                              geografisk beliggenhed (f.eks. risiko for jordskred, oversvømmelser, laviner), årstidsbetingede klimatiske ændringer og forhold samt seismisk aktivitet

                              b)

                              type af og afstand mellem knudepunkter

                              c)

                              antal og type kørespor

                              d)

                              hvilken type trafik tillades på den nye vej

                              e)

                              vejens funktion inden for nettet

                              f)

                              vejrforholdene

                              g)

                              hastigheder

                              h)

                              tværprofiler (f.eks. bredde af kørebane, cykelstier, fortove)

                              i)

                              linjeføring og længdeprofil

                              j)

                              oversigtsforhold

                              k)

                              udformning af knudepunkter

                              l)

                              offentlige transportmidler og infrastruktur

                              m)

                              jernbaneoverskæringer i niveau.

                  2.

                  Kriterier i forbindelse med detailprojekteringen:

                              a)

                              geometrisk udformning

                              b)

                              harmonisering i forbindelse med færdselstavler og anden afmærkning

                              c)

                              belysning af oplyste veje og vejkryds

                              d)

                              vejudstyr

                              e)

                              vejsidemiljø, herunder beplantning

                              f)

                              fysiske hindringer ved vejsiden

                              g)

                              tilrådighedstillelse af sikre parkeringspladser

                              h)

                              bløde trafikanter (f.eks. fodgængere, cyklister, motorcyklister)

                              i)

                              brugervenlig tilpasning af beskyttelsesanordninger (rabatter og autoværn for at mindske faren for bløde trafikanter).

                  3.

                  Kriterier i forbindelse med fasen forud for ibrugtagningen:

                              a)

                              trafikanternes sikkerhed og synlighed under forskellige forhold som f.eks. mørke og under normale vejrforhold

                              b)

                              færdselstavlers og anden afmærknings læsbarhed

                              c)

                              vejbelægningens tilstand.

                  4.

                  Kriterier i forbindelse med den første del af driften: vurdering af trafiksikkerheden i lyset af trafikanternes faktiske adfærd.
                  For alle fasers vedkommende kan revisionen indebære, at kriterier i forbindelse med tidligere faser må genovervejes.

      BILAG III
      RANGORDNING AF STRÆKNINGER MED EN HØJ ULYKKESKONCENTRATION OG RANGORDNING AF NETTETS SIKKERHED
      1.   Udpegning af vejstrækninger med en høj ulykkeskoncentration
      Udpegningen af vejstrækninger med en høj ulykkeskoncentration skal som minimum tage hensyn til antallet af dødsulykker i de foregående år pr. længdeenhed af en vej i forhold til trafikmængden og antallet af sådanne ulykker opdelt på knudepunkter, hvis sådanne findes på strækningen.
      2.   Udpegning af strækninger, som skal analyseres inden for rangordning af nettets sikkerhed:
      Ved udpegningen af strækninger, der skal analyseres i forbindelse med rangordningen af nettets sikkerhed, tages der hensyn til deres potentiale for at opnå besparelser i ulykkesomkostningerne. Vejstrækninger klassificeres i kategorier. For hver vejkategori analyseres og rangordnes vejstrækningerne efter sikkerhedsrelaterede faktorer som ulykkeskoncentration, trafikmængde og trafiktypologi.
      For hver vejkategori skal rangordningen af nettets sikkerhed munde ud i en prioritetsliste over vejstrækninger, hvor forbedring af infrastrukturen forventes at være yderst effektiv.
      3.   Evalueringselementer i forbindelse med ekspertholds besøg på stedet:

                  a)

                  beskrivelse af vejstrækningen

                  b)

                  henvisning til eventuelle tidligere rapporter om samme vejstrækning

                  c)

                  analyse af eventuelle ulykkesrapporter

                  d)

                  antallet af trafikofre og svært tilskadekomne personer i de tre seneste år

                  e)

                  et sæt mulige afhjælpende forholdsregler, der skal gennemføres inden for forskellige tidsrum, bl.a. under hensyntagen til følgende:

                              —

                              fjernelse eller afskærmning af fysiske hindringer ved vejsiden

                              —

                              nedsættelse af hastighedsgrænserne og forbedring af den lokale håndhævelse heraf

                              —

                              forbedring af sigtbarheden under forskellige vejr- og lysforhold

                              —

                              forbedring af sikkerheden af vejudstyr som f.eks. barrierer

                              —

                              harmonisering, synlighed, læsbarhed og placering af vejafmærkning (herunder anvendelse af rumlestriber) tavler og signaler

                              —

                              beskyttelse mod stenskred, jordskred og laviner

                              —

                              forbedring af vejgreb/friktion

                              —

                              ændring af udformningen af barrieresystemer

                              —

                              etablering og forbedring af beskyttelsen af midterrabatten

                              —

                              ændring af udformningen af overhalingsmuligheder

                              —

                              forbedring af knudepunkter, herunder jernbaneoverskæringer i niveau

                              —

                              ændring af linjeføring

                              —

                              ændring af vejbredden og udbygning med nødspor

                              —

                              installation af et trafikledelses- og kontrolsystem

                              —

                              reducering af potentielle konflikter med bløde trafikanter

                              —

                              opgradering af vejen til de aktuelle designnormer

                              —

                              retablering eller udskiftning af vejbelægninger

                              —

                              anvendelse af intelligente trafikskilte

                              —

                              forbedring af de intelligente transportsystemer og telematiktjenester med sigte på interoperabilitet, nødsituationer og trafikregulering.

      BILAG IV
      ULYKKESDATA I ULYKKESRAPPORTER
      Ulykkesrapporter skal indeholde følgende elementer:

                  1)

                  en så præcis angivelse af ulykkesstedet som muligt

                  2)

                  billeder og/eller skitser over ulykkesstedet

                  3)

                  dato og klokkeslæt, hvor ulykken fandt sted

                  4)

                  vejrelaterede oplysninger som f.eks. områdetype, vejtype og knudepunktstype, herunder færdselssignaler, antal kørebaner, afmærkning, vejoverflade, belysnings- og vejrforhold, hastighedsgrænser og fysiske hindringer ved vejsiden

                  5)

                  ulykkens omfang, herunder antallet af dræbte og kvæstede, så vidt muligt efter fælles kriterier, der fastlægges efter forskriftproceduren med kontrol i artikel 13, stk. 3

                  6)

                  nærmere oplysninger om de implicerede personer som f.eks. alder, køn, nationalitet, alkoholpromille og anvendelse af sikkerhedsudstyr

                  7)

                  oplysninger om de implicerede køretøjer (type, alder, land, sikkerhedsudstyr hvis det forefindes, dato for seneste periodiske tekniske syn i henhold til gældende lovgivning)

                  8)

                  oplysninger om ulykken som f.eks. ulykkestype, kollisionstype, køretøjets bane og førerens manøvrering

                  9)

                  om muligt oplysninger om, hvor lang tid der er gået fra ulykkestidspunktet til registreringen af ulykken eller til redningstjenestens ankomst.


Avis juridique important

|

31979L0168

Rådets direktiv 79/168/EØF af 5. februar 1979 om ændring af direktiv 75/726/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om frugtsaft og visse lignende produkter

EF-Tidende nr. L 037 af 13/02/1979 s. 0027 - 0028 den græske specialudgave: Kapitel 03 bind 24 s. 0054  den spanske specialudgave: Kapitel 13 bind 9 s. 0192  den portugisiske specialudgave: Kapitel 13 bind 9 s. 0192

++++   ( 1 ) EFT nr . C 261 af 6 . 11 . 1978 , s . 45 .   ( 2 ) Udtalelse afgivet den 29 .-30 . 11 . 1978 ( endnu ikke offentliggjort i EFT ) .   ( 3 ) EFT nr . L 311 af 1 . 12 . 1975 , s . 40 .  RAADETS DIREKTIV  af 5 . februar 1979  om aendring af direktiv 75/726/EOEF om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om frugtsaft og visse lignende produkter   ( 79/168/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR _  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 43 og 100 ,  under henvisning til forslag fra Kommissionen ,  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 1 ) ,  under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 2 ) , og  ud fra foelgende betragtninger :  Raadets direktiv 75/726/EOEF af 17 . november 1975 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om frugtsaft og visse lignende produkter ( 3 ) , giver ikke mulighed for at aendre surhedsgraden for aeblesaft ;  af hensyn til produktionsforholdene i visse medlemsstater er det noedvendigt at give disse mulighed for at tillade tilsaetning af 3 g citronsyre pr . liter aeblesaft ;  i bilaget til direktiv 75/726/EOEF fastsaettes de minimale naturlige surhedsgrader for frugtnektar ;  de analytiske egenskaber for visse frugter , der dyrkes i stoerre maengde i Faellesskabet , goer det ikke muligt at overholde de fastsatte satser ;  med hensyn til fremstillingen af frugtkoedholdig nektar kan denne vanskelighed loeses ved at nedsaette den nederste graense for deres naturlige surhed ;  i oevrigt i forbindelse med frugtkoedholdige nektarer , der er fremstillet af frugter med ringe surhedsgrad , er det af tekniske aarsager ikke altid muligt at forhoeje det endelige produkts surhedsgrad ved anvendelse af en stoerre maengde frugt , og det er derfor noedvendigt i dette tilfaelde at give afkald paa kriteriet om naturlig surhed ;  i medfoer af artikel 18 , stk . 1 , andet afsnit , andet led , i direktiv 75/726/EOEF er medlemsstaterne forpligtet til at forbyde handel med produkter , som ikke er i overensstemmelse med direktivet , tre aar efter dets meddelelse ;  efter det aarlige salg i 1977 har det ikke i alle tilfaelde vaeret muligt at afsaette de eksisterende lagre foer udloebet af denne frist , og medlemsstaterne boer derfor bemyndiges til at forlaenge denne frist til fire aar _  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :  Artikel 1  Direktiv 75/726/EOEF aendres som foelger :  1 . Artikel 16 , stk . 1 , litra g ) affattes saaledes :   " g ) citronsyre kan i en maengde paa indtil 3 g pr . liter tilsaettes :   _ til druesaft , dersom denne tilsaetning er tilladt paa tidspunktet for meddelelsen af dette direktiv ,   _ til aeblesaft ; " .  2 . Artikel 18 , stk . 1 , andet afsnit , andet led , affattes saaledes :   " _ tre aar efter dets meddelelse forbyde handel med produkter , som ikke er i overensstemmelse med dette direktiv , idet denne tidsfrist dog af medlemsstaterne kan forlaenges til fire aar , " .  3 . Bilaget erstattes af bilaget til dette direktiv .  Artikel 2  Medlemsstaterne saetter de noedvendige bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv :   _ med virkning fra den 19 . november 1978 for saa vidt angaar artikel 1 , stk . 2 ,   _ senest den 1 . juli 1980 for saa vidt angaar artikel 1 , stk . 1 og 3 .  Artikel 3  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 5 . februar 1979 .  Paa Raadets vegne  P . MEHAIGNERIE  Formand  BILAG  SAERLIGE BESTEMMELSER FOR FRUGTNEKTAR   * * Minimalt indhold af saft   * Minimal surhedsgrad   * * og eventuelt af puré  Nektar af * udtrykt i g vinsyre pr . 1   * * udtrykt i % af det   * af det faerdige produkt   * * faerdige produkt vaegt  1 . Frugter med syrlig saft , der ikke er drikkelig  i naturlig tilstand  Guavabaer * 6 * 25  Passionsfrugter ( passiflora edulis ) * 8 * 25  Solbaer * 8 * 25  Hvide ribs * 8 * 25  Roede ribs * 8 * 25  Stikkelsbaer * 9 * 30  Havtornfrugter * 9 * 25  Slaaen * 8 * 30  Blommer * 6 * 30  Sveskeblommer * 6 * 30  Roennebaer * 8 * 30  Hybenroser ( frugter af rosa sp . ) * 8 * 40  Surkirsebaer * 8 * 35  Andre kirsebaer * 6 ( 1 ) * 40  Blaabaer * 7 * 40  Hyldebaer * 7 * 50  Hindbaer * 7 * 40  Abrikoser * 6 ( 1 ) * 40  Jordbaer * 5 ( 1 ) * 40  Brombaer * 6 * 40  Tyttebaer * 9 * 30  Kvaeder * 7 * 50  Azeroltraeets frugter * 8 * 30  Andre frugter henhoerende under denne kategori * _ * 25  II . Frugter med saft , der er drikkelig i naturlig  tilstand  Aebler * 3 ( 1 ) * 50  Paerer * 3 ( 1 ) * 50  Ferskner * 3 ( 1 ) * 45  Citrusfrugter * 5 * 50  Andre frugter henhoerende under denne kategori * _ * 50   ( 1 ) Denne graense gaelder ikke for det i artikel 3 , stk . 2 , litra c ) , naevnte produkt .