Avis juridique important

|

31982L0319

Kommissionens direktiv 82/319/EØF af 2. april 1982 om tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 77/541/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i motordrevne køretøjer

EF-Tidende nr. L 139 af 19/05/1982 s. 0017 - 0031 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 12 s. 0025  den spanske specialudgave: Kapitel 13 bind 12 s. 0170  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 12 s. 0025  den portugisiske specialudgave: Kapitel 13 bind 12 s. 0170

++++  KOMMISSIONENS DIREKTIV  af 2 . april 1982  om tilpasning til den tekniske udvikling af Raadets direktiv 77/541/EOEF om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i motordrevne koeretoejer   ( 82/319/EOEF )  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ,  under henvisning til Raadets direktiv 70/156/EOEF af 6 . februar 1970 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne koretoejer og paahaengskoeretoejer dertil ( 1 ) , senest aendret ved direktiv 80/1267/EOEF ( 2 ) , saerlig artikel 11 ,  under henvisning til Raadets direktiv 77/541/EOEF af 28 . juni 1977 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i motordrevne koeretoejer ( 3 ) , senest aendret ved direktiv 81/576/EOEF ( 4 ) , saerlig artikel 10 , og  ud fra foelgende betragtninger :  af hensyn til faerdselssikkerheden har Raadet ved direktiv 81/576/EOEF udvidet anvendelsesomraadet for direktiv 77/541/EOEF , der hidtil kun omfattede kategori M1 , som defineret i bilag I til direktiv 70/156/EOEF , til alle kategorier af biler ; en saadan udvidelse af anvendelsesomraadet er blevet mulig ved de i mellemtiden gjorte tekniske fremskridt ; gennemfoerelsen af denne foranstaltning forudsaetter imidlertid , at forskrifter og proever i dette direktiv tilpasses det udvidede gyldighedsomraade ; herudover har de erfaringer , som er indhoestet ved anvendelsen af direktivet , vist , at en bedre tilpasning af visse bestemmelser til de faktiske proevebetingelser er paakraevet ;  bestemmelserne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for tilpasning til den tekniske udvikling af direktiverne om fjernelse af tekniske handelshindringer for motordrevne koeretoejer -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :  Artikel 1  Bilag I , III , VI , VII , VIII , IX , X og XIV til direktiv 77/541/EOEF aendres i overensstemmelse med bilaget til dette direktiv .  Artikel 2  1 . Fra og med den 1 . oktober 1982 kan medlemsstaterne ikke  a ) paa grund af sikkerhedsselerne og fastholdelsesanordningerne   - naegte EOEF-standardtypegodkendelse eller udstedelse af den i artikel 10 , stk . 1 , sidste led i direktiv 70/156/EOEF omhandlede attest eller national typegodkendelse for motorkoeretoejer af kategori M1 ,   - afvise foerste ibrugtagning af koeretoejer af kategori M1 ,  saafremt sikkerhedsselerne og fastholdelses anordningerne i denne koeretoejstype er i overensstemmelse med forskrifterne i direktiv 77/541/EOEF , som senest aendret ved naervaerende direktiv ;  b ) - naegte EOEF-komponenttypegodkendelse af en sikkerhedssele eller fastholdelses-anordningstype , som er bestemt til montering i et koeretoej af kategori M1 , og som svarer til forskrifterne i direktiv 77/541/EOEF , som senest aendret ved naervaerende direktiv ,   - forbyde salg af sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger , naar disse er forsynet med de i dette direktiv omhandlede EOEF-typegodkendelsesmaerker .  2 . Fra og med den 1 . oktober 1983 kan medlemsstaterne  a ) - ikke mere udstede den i artikel 10 , stk . 1 , sidste led i direktiv 70/156/EOEF omhandlede attest for motorkoeretoejer af kategori M1 ,   - naegte national typegodkendelse for motorkoeretoejer af kategori M1 ,  hvis sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger ikke svarer til forskrifterne i direktiv 77/541/EOEF som senest aendret ved dette direktiv ;  b ) naegte EOEF-komponenttypegodkendelse af en sikkerhedssele eller fastholdelses-anordningstype , som er bestemt til montering i et koeretoej af kategori M1 , og som ikke svarer til forskrifterne i direktiv 77/541/EOEF som senest aendret ved dette direktiv .  3 . Fra og med 1 . oktober 1990 kan medlemsstaterne   - afvise foerste ibrugtagning af koeretoejer af kategori M1 , hvor sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger ikke er i overensstemmelse med forskrifterne i direktiv 77/541/EOEF , som senest aendret ved dette direktiv ,   - forbyde salg af sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger , som er bestemt til montering i koeretoejer af kategori M1 , naar disse ikke er forsynet med det i dette direktiv omhandlede EOEF-typegodkendelsesmaerke .  Artikel 3  Fra og med den 1 . oktober 1982 kan medlemsstaterne ikke  a ) paa grund af sikkerhedsselerne og fastholdelsesanordningerne   - naegte EOEF-standardtypegodkendelse eller udstedelse af den i artikel 10 , stk . 1 , sidste led i direktiv 70/156/EOEF omhandlede attest eller national typegodkendelse for koeretoejer af andre kategorier end M1 ,   - afvise foerste ibrugtagning af saadanne koeretoejer ,  saafremt sikkerhedsselerne og fastholdelsesanordningerne i denne koeretoejstype er i overensstemmelse med forskrifterne i direktiv 77/541/EOEF , som senest aendret ved naervaerende direktiv ;  b ) - naegte EOEF-komponenttypegodkendelse af sikkerhedssele eller fastholdelsesanordningstype , som er bestemt til montering i koeretoejer af andre kategorier end M1 , som svarer til forskrifterne i direktiv 77/541/EOEF , som senest aendret ved naervaerende direktiv ,   - forbyde salg af saadanne sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger , bestemt til montering i koeretoejer af disse kategorier , naar disse er forsynet med de i dette direktiv omhandlede EOEF-typegodkendelsesmaerker .  Artikel 4  Medlemsstaterne saetter senest den 30 . september 1982 de noedvendige love eller administrative forskrifter i kraft for at efterkomme dette direktiv . De underretter straks Kommissionen herom .  Artikel 5  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 2 . april 1982 .  Paa Kommissionens vegne  Karl-Heinz NARJES  Medlem af Kommissionen  ( 1 ) EFT nr . L 42 af 23 . 2 . 1970 , s . 1 .  ( 2 ) EFT nr . L 375 af 31 . 12 . 1980 , s . 34 .  ( 3 ) EFT nr . L 220 af 29 . 8 . 1977 , s . 95 .  ( 4 ) EFT nr . L 209 af 29 . 7 . 1981 , s . 32 .  BILAG  aendringer til bilagene til direktiv 77/541/EOEF  BILAG I : ANVENDELSESOMRAADE , DEFINITIONER , EOEF-KOMPONENTTYPEGODKENDELSE OG MONTERINGSVEJLEDNING  0 . Affattes saaledes :   " 0 . ANVENDELSESOMRAADE  Dette direktiv finder anvendelse paa sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger til montering i koeretoejer , der er i overensstemmelse med definitionen i artikel 9 , og som skal bruges enkeltvis , dvs . som individuel udrustning for voksne personer i fremadrettede saeder " .  1.1.3 . affattes saaledes : " " 3-punkts-sele " , alle seler bl.a . bestaaende af en kombination af en hoftesele og en diagonalsele . " .  I punkterne 1.1.4 , 1.2.3 , 1.6 og 1.7 i den franske og den italienske udgave erstattes ordet  " ensemple " og " complesso " med ordet " ceinture " og " cintura " .  1.5 . Den sidste saetning affattes saaledes :   " Justeringsanordningen kan vaere en del af lukkebeslaget eller vaere en retraktor eller en anden del af sikkerhedsselen " .  Efter 1.8.4.2 indfoejes foelgende nye pkt . 1.8.5 :   " 1.8.5 . Inertiretraktor med forhoejet reaktionstaerskel  ( type 4N ) en retraktor i henhold til 1.8.4 , dog med saerlige egenskaber med hensyn til dens anvendelse i koeretoejer af kategorierne M2 , M3 , N1 , N2 , og N3 ( 1 ) " .  Efter 1.19 indfoejes foelgende nye punkter 1.20 og 1.21 :   " 1.20 . Forsaenket udloesningsknap for lukkebeslag : det maa ikke vaere muligt at udloese lukkebeslaget med en kugle med en diameter paa 40 mm " .   " 1.21 . Ikke-forsaenket udloesningsknap til lukkebeslag : det maa vaere muligt at udloese lukkebeslaget med en kugle med en diameter paa 40 mm " .  2.1.2.1 . Foerste punktum affattes saaledes :   " En detaljeret teknisk beskrivelse udfaerdiget i tre eksemplarer af seletypen med oplysning om gjordene og de stive dele ledsaget af hensigtsmaessige tegninger og for retraktorers vedkommende tillige monteringsanvisninger for disse og sensorerne " .  2.1.2.2 , 2.1.2.3 og 2.1.2.4 affattes saaledes :   " 2.1.2.2 . Fem proeveeksemplarer af seletypen , og  2.1.2.3 . 10 meter af hver type gjord anvendt i seletypen .  2.1.2.4 . Den tekniske tjeneste som gennemfoerer komponenttypegodkendelsen kan kraeve yderligere eksemplarer " .  2.4.1.2 . I den franske og den italienske udgave erstattes henholdsvis ordene " ensemble " og " complesso " med ordene henholdsvis " ceinture " og " cintura " .  2.4.1.4 . I den franske og den italienske udgave erstattes henholdsvis ordene " ensemble " og " complesso " med ordene henholdsvis " ceinture " og " cintura " . I den engelske udgave erstattes udtrykket " plastic parts " med udtrykket " parts made of plastics " .  2.4.2.2 . Andet punktum i tredje stk . skal affattes saaledes :   " Overflader , som skal udsaettes for dette tryk , skal i trykknappens faktiske aabningsposition og projiceret paa et plan , som staar vinkelret paa trykknappens oprindelige bevaegelsesretning , vaere : " .  2.4.2.3 . Affattes saaledes :   " 2.4.2.3 . Lukkebeslaget skal kunne modstaa gentagen brug og skal kunne holde til at aabnes og lukkes 5 000 gange under samme vilkaar , som ved normal brug , foer det underkastes den dynamiske afproevning i pkt . 2.7.8 " .  2.4.5.2.1.1 . Affattes saaledes :   " 2.4.5.2.1.1 . Den skal have laast , naar reduktionen af koeretoejets hastighed naar 0,45 g for type 4 henholdsvis 0,85 g for type 4N " .  2.4.5.2.1.2 . Affattes saaledes :   " 2.4.5.2.1.2 . Den maa ikke laase ved en acceleration af gjorden i traekretningen , som er under 0,8 g for type 4 henholdsvis 1,0 g for type 4N " .  2.4.5.2.1.3 . Affattes saaledes :   " 2.4.5.2.1.3 . Den maa ikke laase , naar sensoren har en haeldning paa 12 * eller derunder i alle retninger i forhold til den af fabrikanten angivne monteringsretning " .  2.4.5.2.1.4 . Affattes saaledes :   " 2.4.5.2.1.4 . Den skal laase , naar sensoren afviger 27 * eller derover for type 4 henholdsvis 40 * for type 4N i en hvilken som helst retning fra den af fabrikanten angivne monteringsstilling " .  Efter 2.4.5.2.1.4 . indfoejes foelgende nye pkt . 2.4.5.2.1.5 :   " 2.4.5.2.1.5 . Saafremt retraktorens funktion er afhaengig af et ydre signal eller en energikilde , skal saettet kunne sikre en automatisk laasning af retraktoren ved svigt eller afbrydelse af signalet eller energikilden " .  2.4.5.2.2 . Affattes saaledes :   " 2.4.5.2.2 . En dobbeltvirkende inertiretraktor , der aktiveres af gjordene , skal , naar den afproeves under de i pkt . 2.7.7.2 angivne vilkaar , tilfredsstille ovennaevnte krav og skal desuden laase , hvis gjordens acceleration er over eller lig med 1,5 g for type 4 , henholdsvis over eller lig med 2,0 g for type 4N " .  I 2.6 . I den franske og den italienske udgave erstattes henholdsvis ordene " ensembel " og " complesso " med ordene henholdsvis " ceinture " og " cinture " .  2.6.1.2 . Affattes saaledes :   " 2.6.1.2 . Den dynamiske afproevning skal udfoeres paa to saet , som ikke foer har vaeret udsat for belastning , medmindre saettet indgaar i en fastholdelsesanordning , i saa fald skal den dynamiske afproevning udfoeres paa fastholdelsesanordningerne for en gruppe saeder , som ikke tidligere har vaeret udsat for belastning . Lukkebeslagene til de saet , der skal afproeves , skal opfylde kravene i pkt . 2.4.2.3 " .  2.6.1.2.1 . Affattes saaledes :   " 2.6.1.2.1 . Sikkerhedsselerne skal have vaeret underkastet afproevningen af modstandsdygtigheden over for korrosion efter pkt . 2.7.2 , lukkebeslagene skal derefter underkastes en proeve bestaaende af , at de bliver aabnet og lukket 500 gange under normale anvendelsesvilkaar " .  2.6.1.2.2 . Affattes saaledes :   " 2.6.1.2.2 . Med hensyn til sikkerhedsseler med retraktorer skal disse sidstnaevnte have vaeret underkastet proevningerne i henhold til stk . 2.4.5.1 eller 2.4.5.2 , saafremt dog en retraktor allerede er blevet underkastet korrosionsproevningen i henhold til bestemmelserne i stk . 2.6.1.2.1 , skal denne proevning ikke gentages " .  Efter 2.6.1.2 indsaettes som nyt pkt . 2.6.1.3 :   " 2.6.1.3 . Under proevningen skal det fastslaas , om foelgende vilkaar opfyldes :  2.6.1.3.1 . Ingen del af et saet eller en fastholdelsesanordning , der skal sikre fastholdelse af personer , maa briste og intet lukkebeslag eller spaerreanordning eller forskydningsanordning maa lukke sig op ;  og  2.6.1.3.2 . For hofteselen skal attrappens stillingsaendring fremad vaere mellem 80 og 200 mm i hoftehoejde . For andre typer sikkerhedsseler skal stillingsaendringen fremad vaere mellem 80 og 200 mm i hoftehoejde og mellem 100 og 300 mm i brysthoejde . Disse stillingsaendringer maales ved de i bilag VIII , figur 6 , angivne maal " .  Pkt . 2.6.1.3 bliver pkt . 2.6.1.4 .  Pkt . 2.6.1.3.1 bliver pkt . 2.6.1.4.1 .  Pkt . 2.6.1.3.2 bliver pkt . 2.6.1.4.2 og affattes saaledes :   " 2.6.1.4.2 . I koeretoejer , hvor der anvendes saadanne anordninger skal forskydningsanordninger og spaerreanordninger , der goer det muligt for brugere af alle saeder at stige ud , stadig kunne haandbetjenes efter den dynamiske afproevning " .  2.6.2.1 . Suppleres saaledes :   " Ved konditionering type 1 og type 2 gennemfoeres afproevningen af brudstyrken udelukkende med proeveeksemplarerne af gjordene ( pkt . 2.7.5 ) . Ved konditionering type 3 gennemfoeres afproevningen af brudstyrken med gjorden plus de beroerte stive dele ( pkt . 2.7.6 ) " .  2.6.2.2 . I skemaet gaelder konditionering type 2 ikke for justeringsanordninger .  2.7.1.1 . Affattes saaledes :   " 2.7.1.1 . To seler eller fastgoerelsessystemer kraeves til kontrol af lukkebeslaget , lavtemperaturproevningen for lukkebeslaget , lavtemperaturproevningen , iht . pkt . 2.7.6.4 , hvor dette er noedvendigt , proevningen af lukkebeslagets modstandsdygtighed , proevningen af selens korrosionsmodstandsdygtighed , proevning af retraktorens funktion og proevning af lukkebeslagets aabning efter den dynamiske proevning . Et af de to eksemplarer skal bruges til proevning af selen eller fastgoerelsesanordningen " .  2.7.1.2 . Affattes saaledes :   " 2.7.1.2 . En sele eller fastgoerelsesanordning kraeves med henblik paa kontrol af lukkebeslaget og modstandsdygtighedsproevningen paa lukkebeslaget , fastgoerelsesdelene , selejusteringsanordningerne og , hvor dette er noedvendigt , retraktorerne " .  2.7.1.3 . Affattes saaledes :   " 2.7.1.3 . To seler eller fastgoerelsesanordninger kraeves til kontrol af lukkebeslaget , glidningsproevning og slidproevningen . Funktionsproevningen paa selejusteringsanordningen skal gennemfoeres paa et af de to eksemplarer " .  2.7.1.4 . Affattes som det hidtidige pkt . 2.7.1.5 .  2.7.1.5 og 2.7.1.6 slettes .  I pkt . 2.7.2 i den franske og den italienske udgave erstattes henholdsvis ordene " ensemble " og " complesso " med ordene henholdsvis " ceinture " og " cinture " .  2.7.3.2.1 . Foerste saetning affattes saaledes :   " Bestemmelserne i ISO/R 105-B 02-1978 standarden skal gaelde " .  2.7.3.2.2 . Affattes saaledes :   " 2.7.3.2.2 . Efter at vaere udsat for lys konditioneres gjorden i mindst 24 timer i en atmosfaere med en temperatur paa 20 * C mere eller mindre 5 * C og 65 % mere eller mindre 5 % relativ fugtighed . Saafremt proevningen ikke kan gennemfoeres umiddelbart efter konditioneringen , skal proeveeksemplaret opbevares i en hermetisk lukket beholder , indtil proevningen starter . Brudbelastningen bestemmes inden fem minutter efter at proeven er taget ud af konditioneringsatmosfaeren eller beholderen " .  2.7.3.6.4.2 . Affattes saaledes :   " 2.7.3.6.4.2 . Konditionering type 2 : til de tilfaelde , hvor gjorden skifter retning en gang ved at passere gennem en stiv del .  Vinklerne mellem gjordens sektioner skal vaere i overensstemmelse med figur 2 i bilag XII .  Der paafoeres en konstant belastning paa 0,5 daN . Saafremt gjorden aendrer sin retning mere end en gang , naar den loeber gennem en stiv del , kan belastningen paa 0,5 daN oeges indtil den foreskrevne forskydning paa 300 mm af gjorden gennem den paagaeldende stive del opnaas . "  I 2.7.6 i den franske og den italienske udgave erstattes henholdsvis ordene " ensemble " og  " complesso " med ordene henholdsvis " ceinture " og " cintura " .  2.7.6.1 . Affattes saaledes :   " 2.7.6.1 . Lukkebeslaget og justeringsanordningen forbindes med traekproevningsmaskinen ved de dele , som de normalt er faestnet til , hvorefter belastningen oeges indtil 980 daN . Hvis lukkebeslaget og justeringsanordningen indgaar i et befaestigelsesbeslag eller i den faelles del af en trepunktssele , afproeves det paagaeldende lukkebeslag eller justeringsanordning sammen med befaestigelsesbeslaget i overensstemmelse med pkt . 2.7.6.2 , undtagen i tilfaelde af retraktorer med vendebeslag paa den oeverste forankring af gjorden . I dette tilfaelde skal proevebelastningen vaere 980 daN , og det stykke af gjorden , som forbliver oprullet i retraktoren paa blokeringstidspunktet , skal vaere saa taet som muligt paa 450 mm " .  2.7.6.3 . Affattes saaledes :   " 2.7.6.3 . To proever af saettet anbringes i et fryserum ved en temperatur af - 10 * C mere eller mindre 1 * C i to timer . Efter at vaere taget ud af fryserummet skal lukkebeslagets dele lukkes manuelt " .  2.7.6.4 . I den engelske udgave erstattes udtrykket  " plastic parts " med " parts made of plastics " .  2.7.7.2.2 . Anden saetning lyder : vaerdien af  " 10 g " erstattes af vaerdien " 25 g " .  2.7.7.4 . Affattes saaledes :   " 2.7.7.4 . Oprulningskraft " .  2.7.7.4.1 . Det foerste punktum skal begynde saaledes :   " oprulningskraften maales ... "  Det sidste punktum skal slutte saaledes :   " ... mens gjorden rulles op med en hastighed paa omkring 0,6 m/min . " . I den franske og den italienske udgave erstattes henholdsvis ordene " ensemble " og " complesso " med ordene henholdsvis " ceinture " og " cintura " .  2.7.8 . I den franske og den italienske udgave erstattes henholdsvis ordene " ensemble " og  " complesso " med ordene henholdsvis " ceinture " og " cintura " .  2.7.8.1.1 . Affattes saaledes :   " 2.7.8.1.1 . Saafremt gjorden indgaar i en anordning , for hvilken der ansoeges om komponenttypegodkendelse som fastholdelsesanordning , monteres den paagaeldende gjord paa den del af koeretoejets opbygning , den normalt skal monteres paa , og denne del fastgoeres paa proevningsvognen paa foelgende maade : " .  2.7.8.1.4 . Sidste punktum affattes saaledes :   " Hvis saedet har indstilleligt ryglaen anbringes det i overensstemmelse med fabrikantens angivelse . Saafremt en saadan ikke findes , fastlaases det saaledes , at den vinkel , det danner med saedet , ligger saa naer 25 * som muligt i koeretoejer af kategorierne M1 og N1 og saa naer 15 * som muligt i koeretoejer af alle andre kategorier " .  2.7.8.1.5 . " pkt . 2.6.1.3.1 " aendres til " pkt . 2.6.1.4.1 . " .  2.7.8.2 . Affattes saaledes :   " 2.7.8.2 . Selen anbringes paa den i bilag VIII beskrevne attrap . Et braet med en tykkelse paa 25 mm anbringes mellem attrappens ryg og saedets ryg . Selen spaendes stramt om attrappen . Derefter fjernes braettet , og attrappen anbringes saaledes at dens ryg er i kontakt med saederyggen i hele sin laengde " .  2.7.8.6 . " pkt . 2.6.1.3.1 " aendres til " pkt . 2.6.1.4.1 " .  2.7.9 . I den franske og den italienske udgave erstattes henholdsvis ordene " ensemble " og " complesso " med ordene henholdsvis " ceinture " og " cinture " .  2.7.9.2 . Affattes saaledes :   " 2.7.9.2 . Selen maa afmonteres proevningsvognen uden at lukkebeslaget aabnes . Lukkebeslagne paafoeres en direkte traekbelastning paa 30 daN , hvis lukkebeslaget er forbundet med en stiv del , paafoeres kraften under hensyntagen til den vinkel , som lukkebeslaget og den stive del dannede under den dynamiske afproevning . Ved en hastighed paa 400 mm/min . mere eller mindre 20 mm/min . , paafoeres det geometriske centrum for den knap , hvormed lukkemekanismen aabnes , en belastning i en konstant og parallelt med knappens oprindelige bevaegelse fortloebende retning . Under paafoeringen af den til aabning af lukkebeslaget kraevede kraft , skal beslaget hvile paa et stift underlag . Den ovenfor omhandlede belastning maa ikke overstige den i pkt . 2.4.2.5 fastsatte graense . Afproevningsapparaturets kontaktflade skal vaere sfaerisk med en radius paa 2,5 mm mere eller mindre 0,1 mm . Dets overflade skal vaere blankpoleret metal " .  2.7.9.3 . Slettes .  Pkt . 2.7.9.4 bliver pkt . 2.7.9.3 .  Pkt . 2.7.9.5 bliver pkt . 2.7.9.4 .  2.7.10 . " pkt . 2.6.1.3.1 " aendres til " pkt . 2.6.1.4.1 " .  I den franske og den italienske udgave erstattes henholdsvis ordene " ensemble " og " complesso " med ordene henholdsvis " ceinture " og " cintura " .  2.8.1.1 og 2.8.1.2 d ) erstattes udtrykket " saettene " med udtrykket " seler og fastgoerelsesanordninger " .  2.8.1.4.1 . Affattes saaledes :   " 2.8.1.4.1 . Alle seler og fastgoerelsesanordninger med en inertiretraktor skal kontrolleres med hensyn til deres overensstemmelse med :   - bestemmelserne i pkt . 2.4.5.2.1.1 i overensstemmelse med proevningsvilkaarene beskrevet i pkt . 2.4.5.2.3 , eller   - bestemmelsen i pkt . 2.4.5.2.1.4 .  Saafremt sidstnaevnte bestemmelse er opfyldt , skal mindst 10 % af produktionsserien proeves i overensstemmelse med bestemmelserne i pkt . 2.4.5.2.1.1 " .  2.8.2.1 . I den tyske udgave erstattes udtrykket  " eine Anordnung " med udtrykket " ein Exemplar " . I den franske udgave erstattes ordet " ensemble " med ordet " exemplaire " .  3 . Affattes saaledes :   " 3 . KRAV MED HENSYN TIL MONTERING I KOERETOEJET "  3.2.2.2 . Affattes saaledes :   " 3.2.2.2 . at muligheden for at gjorden ved en fremadrettet bevaegelse glider ned over baererens skulder , naar den baeres korrekt , er minimal " .   " ( 1 ) Definition af koeretoejskategorier ifoelge bilag I til direktiv 70/156/EOEF ( EFT nr . L 42 af 23 . 2 . 1970 ) " .  BILAG III : EOEF-KOMPONENTTYPE GODKENDELSESMAERKER  I pkt . 1.1.1 indsaettes " GR " for Graekenland .  1.1.4 . Som nyt pkt . 1.1.4 indsaettes :   " 1.1.4 . for en sele med retraktor af 4N-typen , et symbol bestaaende af et rektangel med et overkrydset koeretoej af kategori M1 , hvilket betyder , at denne type retraktor er forbudt for koeretoejer af type M1 " .  I pkt . 2.1 , 2.2 og 2.3 erstattes " a = 8 mm " med  " a * 8 mm " . I den nederlandske udgave i pkt . 2.3 erstattes ordet " harnastype " med ordet  " speciaal type " .  Efter pkt . 2.3 indsaettes som nyt pkt . 2.4 : JFR . EFT  BILAG VI : EKSEMPEL PAA APPARATUR TIL STOEVPROEVNING AF RETRAKTORER  Skemaet erstattes af nedenstaaende skema : JFR . EFT  BILAG VII : BESKRIVELSE AF PROEVEVOGNEN ( SLAEDEN ) , SAEDET , FORANKRINGERNE OG STOPANORDNINGEN  2 . Foerste punktum affattes saaledes :   " Saedet skal vaere af stiv konstruktion og have en glat overflade , dog ikke for afproevning af fastholdelsesanordninger " .  3 . Affattes saaledes :   " 3 . FORANKRINGER  forankringerne skal anbringes i henhold til anvisningerne i figur 1 . De punkter , der svarer til anbringelse af forankringerne , angiver , hvor selens ender skal faestes paa stellet eller i paakommende tilfaelde paa maaleanordningerne . Forankringerne til normal brug er punkterne A , B og K , saafremt gjordens laengde mellem lukkebeslagets oeverste kant og hullet til fastgoerelse af gjordens baerebeslag ikke er mere end 250 mm . Ellers skal punkt A1 og B1 anvendes . Den struktur , der baerer forankringerne , skal vaere stiv . Den oevre forankring maa ikke flytte sig mere end 0,2 mm i laengderetningen , hvis den paavirkes med 98 daN i denne retning . Proevevognen skal vaere udfoert saaledes , at der ikke sker nogen blivende deformering af de dele , som baerer forankringerne under proevningen .  Saafremt en fjerde forankring er noedvendig til at fastgoere retraktoren , skal denne forankring :   - vaere anbragt i et lodret laengdeplan , der gaar igennem K ;   - goere det muligt at vippe retraktoren til den vinkel , der er foreskrevet af fabrikanten ;   - vaere anbragt paa buen af en cirkel med en radius KB1 = 790 mm , saafremt laengden mellem oeverste gjordbeslag og gjordens udgang paa retraktoren er mindst 540 mm eller i alle andre tilfaelde paa buen af en cirkel med centrum K og radius 350 mm " .  4 . Tredje afsnit affattes saaledes :   " Paa tegningerne i figur 2 , 3 og 4 ses maalene paa anordningens forskellige dele . Det energiabsorberende materiales data er angivet i det foelgende . Umiddelbart foer hver afproevning skal roerene holdes ved en temperatur mellem 15 og 25 * C og ikke benyttes i mindst 12 timer . Under den dynamiske afproevning af sikkerhedsseleanordninger , skal stopanordningen have samme temperatur som under justeringsafproevningen , dvs . med en noejagtighed paa mere eller mindre 2 * C .  De krav , stopanordningen skal opfylde , angives i bilag IX . Enhver anordning , som giver lignende resultater , kan anvendes " .  TABEL : DET ENERGIABSORBERENDE MATERIALES DATA  Den foerste linje affattes saaledes :   " - Shore haardhed A : 95 mere eller mindre 2 ved 20 * C mere eller mindre 5 * C " .  Figur 1 erstattes af foelgende tegning :  Fig . 1  Proevevogn , saede , forankringer : JFR . EFT  BILAG VIII : BESKRIVELSE AF ATTRAPPEN  Fig . 6 erstattes af foelgende tegning :  Fig . 6  Attrap anbragt i den i fig . 1 i bilag VII angivne stilling : JFR . EFT  BILAG IX : BESKRIVELSE AF PROEVEVOGNENS DECELERATIONSKURVE SOM FUNKTION AF TIDEN  Den sidste saetning af 1 . afsnit affattes saaledes :   " Bremselaengden under justeringen af proevevognen er 400 mere eller mindre 200 mm , og proevevognen ska have en hastighed paa 50 km/t mere eller mindre 1 km " .  Fodnote ( 1 ) affattes saaledes :   " ( 1 ) Disse krav er i overensstemmelse med ISO R 6487/1980 standard " .  BILAG X : VEJLEDNING  Efter pkt . 2 tilfoejes et nyt pkt . 3 :   " 3 : Hvis det drejer sig om et selearrangement med en retraktor af type 4N , skal det i monteringsvejledningen og paa emballagen , saafremt en saadan findes , angives , at selen ikke er egnet til montering i personbiler med hoejst ni saeder , foereren inkluderet " .  BILAG XIV : KRONOLOGISK ORDEN FOR PROEVNINGERNE  Tabellen erstattes af omstaaende tabel :  Reference * Afproevninger * Proeveeksemplarer *   * * Sele eller fastholdelsesanordning nr . * Gjord Nr . *   * * 1 * 2 * 3 * 4 * 5 * 1 * 2 * 3 * 4 * 5 * 6 * 7 * 8 * 9 * 10 * 11 *  2.2 , 2.3.2 , 2.4.1.1 , 2.5.1.1 * Inspektion af sele eller fastholdelsesanordningen * X * * * * * * * * *  * * * * * * *  2.4.2.1 , 2.4.2.2 * Inspektion af lukkebeslag * X * X * X * X * X * * * * * * * * * * * *  2.4.2.6 , 2.4.2.7 , 2.7.6.1 , 2.7.6.5 * Lukkebeslagets modstandsdygtighed * * * X * * * * * * * * * * * * * *  2.4.3.2 , 2.7.6.1 * Justeringsanordningens modstandsdygtighed ( eventuelt retraktorer ) * * * X * * * * * * * * * * * * * *  2.4.4 , 2.7.6.2 * Befaestigelsesbeslagenes modstandsdygtighed ( eventuelt retraktorer ) * * * X * * *  * * * * * * * * * *  2.4.2.4 , 2.7.6.3 * Lukkebeslagets funktion under kulde * X * X * * * * * * * * * * * * * * *  2.4.1.4 , 2.7.6.4 * Slagproevning af faste dele under kulde * X * X * * * * * * * * * * * * * * *  2.4.3.3 , 2.7.6.6 * Justeringens lethed * * * * X * * * * * * * * * * * * *   * Konditionering/afproevning af selen eller fastholdelsesanordningen inden dynamisk afproevning : *  * * * * * * * * * * * * * * *  2.4.2.3 , 2.6.1.2 * - lukkebeslagets holdbarhed * X * X * * * * * * * * * * * * * * *  2.4.1.2 , 2.7.2 * - modstandsdygtighed over for korrosion af de faste dele * X * X * * * * * * * * * * *  * * * *   * - konditionering af retraktorer * * * * * * * * * *  * * * * * * *  2.4.5.1.1 , 2.4.5.2.1 , 2.4.5.2.2 , 2.4.5.2.3 , 2.7.7.2 * - laasningstaerskel * X * X * * * * * * * * *  * * * * * *  2.4.5.1.2 , 2.4.5.2.4 , 2.7.7.4 * - oprulningskraft * X * X * * * * * * * * * * * * * * *  2.4.5.1.3 , 2.4.5.2.5 , 2.7.7.1 * - holdbarhed * X * X * * * * * * * * * * * * * * *  2.4.5.1.3 , 2.4.5.2.5 , 2.7.2 * - korrosion * X * X *  * * * * * * * * * * * * * *  2.4.5.1.3 , 2.4.5.2.5 , 2.7.7.3 * - stoev * X * X *  * * * * * * * * * * * * * *  2.4.5.1.2 , 2.7.5 * Kontrol af gjordens bredde *  * * * * * X * X * * * * * * * * *  Reference * Afproevninger * Proeveeksemplarer *   * * Sele eller fastholdelsesanordning nr . * Gjord Nr . *   * * 1 * 2 * 3 * 4 * 5 * 1 * 2 * 3 * 4 * 5 * 6 * 7 * 8 * 9 * 10 * 11 *   * Gjordens modstandsdygtighed * * * * * * * * * * *  * * * * * *  2.5.2 , 2.7.5 , 2.7.3.1 * - omgivelser * * * * * * X * X * * * * * * * * * *  2.5.3 , 2.7.5 , 2.7.3.2 * - lys * * * * * * * * X * X * * * * * * * *  2.5.3 , 2.7.5 , 2.7.3.3 * - kulde * * * * * * * * * * X * X * * * * * *  2.5.3 , 2.7.5 , 2.7.3.4 * - varme * * * * * *  * * * * * * X * X * * * *  2.5.3 , 2.7.5 , 2.7.3.5 * - vand * * * * * *  * * * * * * * * X * X * *  2.4.3.1 , 2.7.4 * Glidning * * * * X * X *  * * * * * * * * * * *  2.6.2 , 2.7.3.6 * Slid * * * * X * X * * * * * *  * * * * * *  2.6.1 , 2.7.8 * Dynamisk afproevning * X * X * * * *  * * * * * * * * * * *  2.4.2.5 , 2.4.2.7 , 2.7.8 , 2.7.9 * Afproevning af aabning af lukkebeslag * X * X * * * * * * * * *  * * * * * *  2.7.1.4 * Opbevaring af et proeveeksemplar af gjord *  * * * * * * * * * * * * * * * X


title: Kommissionens direktiv 2009/145/EF af 26. november 2009 om visse undtagelser med henblik på godkendelse af grøntsagslandracer og -sorter, der traditionelt har været dyrket i særlige områder og regioner og er truet af genetisk erosion, og af grøntsagssorter, der er uden egentlig kommerciel produktionsværdi, men som er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, og om handel med frø af de pågældende landracer og sorter (EØS-relevant tekst)

text:
               27.11.2009

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 312/44

      KOMMISSIONENS DIREKTIV 2009/145/EF
   af 26. november 2009
   om visse undtagelser med henblik på godkendelse af grøntsagslandracer og -sorter, der traditionelt har været dyrket i særlige områder og regioner og er truet af genetisk erosion, og af grøntsagssorter, der er uden egentlig kommerciel produktionsværdi, men som er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, og om handel med frø af de pågældende landracer og sorter
   (EØS-relevant tekst)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
   under henvisning til Rådets direktiv 2002/55/EF af 13. juni 2002 om handel med grøntsagsfrø (1), særlig artikel 4, stk. 4, artikel 44, stk. 2, og artikel 48, stk. 1, litra b), og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Spørgsmålene om biodiversitet og bevarelse af plantegenetiske ressourcer har fået større og større betydning i de seneste år, hvilket også fremgår af diverse tiltag på internationalt plan og på fællesskabsplan. Det drejer sig f.eks. om Rådets afgørelse 93/626/EØF af 25. oktober 1993 om indgåelse af konventionen om den biologiske mangfoldighed (2), Rådets afgørelse 2004/869/EF af 24. februar 2004 om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer på fødevare- og landbrugsområdet (3), Rådets forordning (EF) nr. 870/2004 af 24. april 2004 om et fællesskabsprogram for bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1467/94 (4) og Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (5). Der bør fastsættes særlige bestemmelser i henhold til direktiv 2002/55/EF for at tage hensyn til disse spørgsmål vedrørende handel med grøntsagsfrø.

               (2)

               For at sikre in situ-bevarelse og bæredygtig anvendelse af plantegenetiske ressourcer bør landracer og sorter, der traditionelt har været dyrket i særlige områder og regioner og er truet af genetisk erosion (i det følgende benævnt »bevarelsessorter«), dyrkes og forhandles, selv hvor de ikke opfylder de generelle krav vedrørende godkendelse af sorter og handel med frø. Ud over det generelle mål om at beskytte plantegenetiske ressourcer er det særlig interessant at bevare disse sorter, fordi de er specielt godt tilpasset særlige lokale forhold.

               (3)

               For at sikre bæredygtig anvendelse af plantegenetiske ressourcer bør der dyrkes og forhandles sorter, der er uden egentlig kommerciel produktionsværdi, men som er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold (i det følgende benævnt »sorter, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold«), selv hvor de ikke opfylder de generelle krav vedrørende godkendelse af sorter og handel med frø. Ud over det generelle mål om at beskytte plantegenetiske ressourcer er det særlig interessant at bevare disse sorter, fordi de egner sig til at blive dyrket under særlige klimatiske, jordbundsmæssige eller landbrugstekniske forhold (f.eks. manuel pasning og gentagen høst).

               (4)

               For at beskytte bevarelsessorterne og de sorter, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, er det nødvendigt at indrømme en undtagelse for så vidt angår både godkendelse af de pågældende sorter og produktion og handel med frø af disse sorter.

               (5)

               Undtagelserne bør vedrøre de materielle krav vedrørende godkendelse af en sort og de procedurekrav, der er fastsat i Kommissionens direktiv 2003/91/EF af 6. oktober 2003 om gennemførelsesbestemmelser til artikel 7 i Rådets direktiv 2002/55/EF for så vidt angår kendetegn, som afprøvningen mindst skal omfatte, og mindstekrav til afprøvning af sorter af grøntsagsarter (6).

               (6)

               Medlemsstaterne bør navnlig have bemyndigelse til at vedtage deres egne bestemmelser om selvstændighed, stabilitet og ensartethed. Sådanne bestemmelser bør, for så vidt angår selvstændighed og stabilitet, som minimum baseres på de egenskaber, der er anført i det tekniske oplysningsskema, som skal udfyldes af ansøgeren i forbindelse med ansøgning om sortsgodkendelse som omhandlet i bilag I og II til direktiv 2003/91/EF. Når ensartethed fastslås på grundlag af afvigende typer, bør bestemmelserne baseres på fastlagte standarder.

               (7)

               Der bør fastsættes proceduremæssige bestemmelser om, at en bevarelsessort eller en sort, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, kan godkendes uden en officiel afprøvning. Endvidere er det med hensyn til betegnelsen af de pågældende sorter nødvendigt at fastsætte visse undtagelser fra bestemmelserne i direktiv 2002/55/EF og Kommissionens forordning (EF) nr. 637/2009 af 22. juli 2009 om gennemførelsesbestemmelser med hensyn til egnetheden af sortsbetegnelser for landbrugsplantearter og grøntsagsarter (7).

               (8)

               Hvad angår bevarelsessorter bør der fastsættes restriktioner for produktion og handel med frø, især med hensyn til oprindelsesregion, for at sikre, at handel med frø finder sted som led i in situ-bevarelse og bæredygtig anvendelse af plantegenetiske ressourcer. Medlemsstaterne bør i denne forbindelse have mulighed for at godkende supplerende regioner, hvor der kan forhandles frø i mængder, der er større end, hvad der er nødvendigt for at sikre den pågældende sorts bevarelse i oprindelsesregionen, forudsat at sådanne supplerende regioner er sammenlignelige med hensyn til naturlige eller delvis naturlige levesteder. For at sikre, at tilknytningen til oprindelsesregionen bevares, bør dette ikke finde anvendelse, når en medlemsstat har godkendt supplerende produktionsregioner.

               (9)

               Der bør fastsættes mængderestriktioner for handel med hver enkelt bevarelsessort og hver enkelt sort, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold.

               (10)

               For så vidt angår bevarelsessorterne bør mængden af frø, der bringes i handelen for hver sort, ikke være større end, hvad der er nødvendigt for at producere den pågældende sort på et begrænset område, der fastsættes i forhold til, hvor stor betydning dyrkningen af den pågældende art har. For at sikre, at disse mængderestriktioner overholdes, bør medlemsstaterne kræve, at frøproducenterne indberetter, hvor store mængder frø af bevarelsessorter de agter at producere, og de bør i givet fald fordele mængderne blandt frøproducenterne.

               (11)

               For sorter, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, bør mængderestriktionerne fastsættes således, at frø skal forhandles i små pakninger, idet den forholdsvis høje pris for frø solgt i små pakninger har samme virkning som en mængderestriktion.

               (12)

               For bevarelsessorter og sorter, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, bør frøenes sporbarhed sikres ved hjælp af passende krav til lukning og mærkning.

               (13)

               For at sikre, at nærværende direktiv anvendes korrekt, bør frøafgrøder af bevarelsessorter og sorter, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, opfylde specifikke betingelser med hensyn til certificering og kontrol af frø. Der bør udføres en officiel efterkontrol af frøene. Der bør være officiel overvågning af hele produktionen af og handelen med frø. Mængden af frø af bevarelsessorter, der er bragt i handelen, bør indberettes af leverandørerne til medlemsstaterne og af medlemsstaterne til Kommissionen.

               (14)

               Efter tre år bør Kommissionen vurdere, om foranstaltningerne i dette direktiv, især bestemmelserne om mængderestriktioner i forbindelse med handel med frø af bevarelsessorter og af sorter, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, er effektive.

               (15)

               Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Frø og Plantemateriale henhørende under Landbrug, Havebrug og Skovbrug —

         UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

      KAPITEL I

         Emne og definitioner

   Artikel 1
   Emne
   1.   For grøntsagsarter, der er omfattet af direktiv 2002/55/EF, fastsættes der i dette direktiv visse undtagelser vedrørende in situ-bevarelse og bæredygtig anvendelse af plantegenetiske ressourcer gennem dyrkning og handel:

               a)

               vedrørende godkendelse med henblik på optagelse på de nationale sortslister over grøntsagsarter, jf. direktiv 2002/55/EF, af landracer og sorter, der traditionelt har været dyrket i særlige områder og regioner og er truet af genetisk erosion, i det følgende benævnt »bevarelsessorter«, og

               b)

               vedrørende godkendelse med henblik på optagelse på de i litra a) omhandlede sortslister af sorter, der er uden egentlig kommerciel produktionsværdi, men som er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, i det følgende benævnt »sorter, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold«, og

               c)

               vedrørende handel med frø af sådanne bevarelsessorter og sorter, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold.

         2.   Medmindre andet er fastsat i nærværende direktiv, finder direktiv 2002/55/EF anvendelse.
   Artikel 2
   Definitioner
   I dette direktiv forstås ved:
   a)   »in situ-bevarelse«: bevarelse af genetisk materiale i dets naturlige omgivelser og, når det drejer sig om kulturplantearter, i det dyrkningsmiljø, hvor de har udviklet deres distinkte egenskaber
   b)   »genetisk erosion«: tab over tid af genetisk diversitet mellem og i populationer eller sorter af samme art eller reduktion af en arts genetiske basis som følge af menneskelige indgreb eller miljøændringer
   c)   »landrace«: gruppe af populationer eller kloner af en planteart, der er naturligt tilpasset miljøforholdene i deres region.

      KAPITEL II

         Bevarelsessorter

      Afdeling I

         Godkendelse af bevarelsessorter

   Artikel 3
   Bevarelsessorter
   1.   Medlemsstaterne kan godkende bevarelsessorter, forudsat at kravene i artikel 4 og 5 opfyldes.
   2.   Bevarelsessorter godkendes på følgende måder:

               a)

               Medlemsstaterne kan godkende en sort som en sort, hvis frø enten kan certificeres som »certificeret frø af en bevarelsessort« eller kontrolleres som »standardfrø af en bevarelsessort«. En sådan sort optages i den fælles sortsliste over grøntsagsarter som en »bevarelsessort, hvis frø certificeres i overensstemmelse med artikel 10 i Kommissionens direktiv 2009/145/EF eller kontrolleres i overensstemmelse med artikel 10 i direktivet«.

               b)

               Medlemsstaterne kan godkende en sort som en sort, hvis frø kun kontrolleres som »standardfrø af en bevarelsessort«. En sådan sort optages i den fælles sortsliste over grøntsagsarter som en »bevarelsessort, hvis frø kontrolleres i overensstemmelse med artikel 11 i Kommissionens direktiv 2009/145/EF«.

         Artikel 4
   Materielle krav
   1.   For at blive godkendt som en bevarelsessort skal en landrace eller sort som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a), være interessant med henblik på bevarelse af plantegenetiske ressourcer.
   2.   Uanset artikel 1, stk. 2, i direktiv 2003/91/EF kan medlemsstaterne vedtage egne forskrifter om bevarelsessorters selvstændighed, stabilitet og ensartethed.
   I så fald sikrer medlemsstaterne, at der for selvstændighed og stabilitet som minimum gælder de egenskaber, der er omhandlet i:

               a)

               de tekniske oplysningsskemaer, der er knyttet til EF-Sortsmyndighedens vejledende principper for de arter, der er opført i bilag I til direktiv 2003/91/EF, og som finder anvendelse på de pågældende arter, eller

               b)

               de tekniske oplysningsskemaer vedrørende de vejledende principper fra Den Internationale Union for Beskyttelse af Plantenyheder (UPOV) for de arter, der er opført i bilag II til direktiv 2003/91/EF, og som finder anvendelse på de pågældende arter.

         Hvad angår vurdering af ensartethed finder direktiv 2003/91/EF anvendelse.
   Hvis ensartethedsniveauet imidlertid fastslås på grundlag af afvigende typer, anvendes en populationsstandard på 10 % og en godkendelsessandsynlighed på mindst 90 %.
   Artikel 5
   Procedurekrav
   Uanset artikel 7, stk. 1, første punktum, i direktiv 2002/55/EF kræves der ikke en officiel afprøvning, hvis følgende oplysninger udgør et tilstrækkeligt grundlag for en beslutning om at godkende bevarelsessorterne:

               a)

               beskrivelsen af bevarelsessorten og dens betegnelse

               b)

               resultaterne af uofficielle analyser

               c)

               viden erhvervet gennem praktiske erfaringer med dyrkning, opformering og anvendelse som meddelt af ansøgeren til den berørte medlemsstat

               d)

               andre oplysninger, navnlig fra myndighederne med ansvar for de plantegenetiske ressourcer eller fra organisationer, som medlemsstaterne har anerkendt til denne opgave.

         Artikel 6
   Udelukkelse fra godkendelse
   En bevarelsessort godkendes ikke med henblik på optagelse på den nationale sortsliste, hvis:

               a)

               den i forvejen er opført på den fælles sortliste over grøntsagsarter som en anden slags sort end en bevarelsessort, eller hvis den er slettet af den fælles liste inden for de seneste to år, eller hvis den periode, der er indrømmet i henhold til artikel 15, stk. 2, i direktiv 2002/55/EF, er udløbet inden for de to seneste år, eller

               b)

               den er beskyttet af en EF-sortsbeskyttelse i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2100/94 (8) eller af en national sortsbeskyttelse, eller der er en ansøgning om en sådan sortsbeskyttelse under behandling.

         Artikel 7
   Betegnelse
   1.   Hvad angår betegnelser for bevarelsessorter, der var kendt før den 25. maj 2000, kan medlemsstaterne dispensere fra forordning (EF) nr. 637/2009, medmindre sådanne dispensationer ville være i strid med en tredjeparts ældre rettigheder, som er beskyttede i henhold til artikel 2 i nævnte forordning.
   2.   Uanset artikel 9, stk. 2, i direktiv 2002/55/EF kan medlemsstaterne godkende mere end én betegnelse for en sort, hvis de pågældende betegnelser er historisk kendte.
   Artikel 8
   Oprindelsesregion
   1.   Når en medlemsstat godkender en bevarelsessort, foretager den en identifikation af den eller de områder eller den eller de regioner, hvor sorten historisk er blevet dyrket, og hvor den er naturligt tilpasset, i det følgende benævnt »oprindelsesregion«. Medlemsstaten tager hensyn til oplysninger fra myndigheder med ansvar for de plantegenetiske ressourcer eller fra organisationer, som medlemsstaterne har anerkendt til denne opgave.
   Hvis oprindelsesregionen ligger i mere end én medlemsstat, foretages identifikationen af alle berørte medlemsstater ved fælles overenskomst.
   2.   Den medlemsstat eller de medlemsstater, der foretager identifikation af oprindelsesregionen, underretter Kommissionen om den identificerede region.
   Artikel 9
   Vedligeholdelsesavl
   Medlemsstaterne sikrer, at bevarelsessorten skal bevares ved vedligeholdelsesavl i oprindelsesregionen.

      Afdeling II

         Frøproduktion og handel med bevarelsessorter

   Artikel 10
   Certificering
   Uanset artikel 20 i direktiv 2002/55/EF kan medlemsstaterne foreskrive, at frø af en bevarelsessort kan certificeres som certificeret frø af en bevarelsessort, hvis følgende krav er opfyldt:

               a)

               frøet stammer fra frø, der er produceret efter strenge retningslinjer for vedligeholdelsesavl af sorten

               b)

               frøet opfylder kravene til certificering af »certificeret frø« i artikel 2, stk. 1, litra d), i direktiv 2002/55/EF, undtagen kravene vedrørende mindste sortsrenhed og kravene vedrørende officiel afprøvning eller afprøvning under officielt tilsyn

               c)

               frøet skal være tilstrækkelig sortsrent.

         Artikel 11
   Kontrol
   Uanset artikel 20 i direktiv 2002/55/EF kan medlemsstaterne foreskrive, at frø af en bevarelsessort kan kontrolleres som standardfrø af en bevarelsessort, hvis følgende krav er opfyldt:

               a)

               frøet opfylder kravene til handel med »standardfrø« i direktiv 2002/55/EF undtagen kravene vedrørende mindste sortsrenhed

               b)

               frøet skal være tilstrækkelig sortsrent.

         Artikel 12
   Frøanalyser
   1.   Medlemsstaterne sikrer, at der gennemføres analyser med henblik på at efterprøve, om frø af bevarelsessorter opfylder certificeringskravene i artikel 10 og 11.
   2.   Analyserne omhandlet i stk. 1 gennemføres i overensstemmelse med gældende internationale metoder eller, hvis sådanne metoder ikke findes, ifølge relevante metoder.
   3.   Med henblik på analyserne omhandlet i stk. 1 sikrer medlemsstaterne, at prøverne udtages af ensartede partier. De sikrer, at bestemmelserne i artikel 25, stk. 2, i direktiv 2002/55/EF om vægten af et parti og vægten af en prøve opfyldes.
   Artikel 13
   Frøproduktionsregion
   1.   Medlemsstaterne sikrer, at frø af en bevarelsessort kun må produceres i oprindelsesregionen.
   Hvis der ikke kan produceres frø i den pågældende region som følge af et specifikt dyrkningsmæssigt problem, kan medlemsstaterne godkende supplerende regioner til frøproduktion, idet der tages hensyn til oplysninger fra myndigheder med ansvar for de plantegenetiske ressourcer eller fra organisationer, som medlemsstaterne har anerkendt til denne opgave. Frø produceret i sådanne supplerende regioner må dog kun anvendes i oprindelsesregionen.
   2.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstater om de supplerende regioner, de agter at godkende til frøproduktion i henhold til stk. 1.
   Kommissionen og de øvrige medlemsstater kan senest 20 arbejdsdage efter modtagelsen af sådanne underretninger anmode om, at sagen indbringes for Den Stående Komité for Frø og Plantemateriale henhørende under Landbrug, Havebrug og Skovbrug. I overensstemmelse med artikel 48, stk. 1, litra b), i direktiv 2002/55/EF træffes der om nødvendigt beslutning om fastsættelse af restriktioner eller betingelser for udpegning af sådanne regioner.
   Hvis hverken Kommissionen eller andre medlemsstater fremsætter en anmodning i henhold til andet afsnit, kan den pågældende medlemsstat godkende de supplerende regioner, underretningen omfatter, til frøproduktion.
   Artikel 14
   Betingelser vedrørende handel
   1.   Medlemsstaterne sikrer, at frø af en bevarelsessort kun bringes i handelen under overholdelse af følgende betingelser:

               a)

               det er produceret i sin oprindelsesregion eller i en region som omhandlet i artikel 13

               b)

               handelen foregår i sortens oprindelsesregion.

         2.   Uanset stk. 1, litra b), kan en medlemsstat godkende supplerende regioner på sit område til handel med frø af en bevarelsessort, forudsat at de pågældende regioner er sammenlignelige med oprindelsesregionen med hensyn til sortens naturlige eller delvis naturlige levesteder.
   Hvis medlemsstater godkender sådanne supplerende regioner, sikrer de, at en mængde frø, der er nødvendig for produktion af mindst den i artikel 15 omhandlede mængde frø, forbeholdes bevarelse af sorten i oprindelsesregionen.
   Medlemsstaterne underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstater om godkendelsen af sådanne supplerende regioner.
   3.   Hvis en medlemsstat godkender supplerende regioner til frøproduktion i henhold til artikel 13, må den ikke anvende den undtagelse, der er fastsat i stk. 2 i nærværende artikel.
   Artikel 15
   Mængderestriktioner
   De enkelte medlemsstater sikrer for hver bevarelsessort, at den mængde frø, der bringes i handelen hvert år, ikke overstiger den mængde frø, der skal til for at producere grøntsager på det antal hektarer, der er anført i bilag I for de enkelte arter.
   Artikel 16
   Anvendelse af mængderestriktioner
   1.   Medlemsstaterne sikrer, at frøproducenterne inden begyndelsen af hver produktionssæson underretter dem om størrelsen og beliggenheden af frøproduktionsarealet.
   2.   Hvis det ud fra underretningerne omhandlet i stk. 1 er sandsynligt, at de mængderestriktioner, som medlemsstaterne har fastsat i henhold til artikel 15, overskrides, tildeler medlemsstaterne de enkelte berørte frøproducenter den mængdekvote, vedkommende kan bringe i handelen i den pågældende produktionssæson.
   Artikel 17
   Lukning af pakninger
   1.   Medlemsstaterne sikrer, at frø af bevarelsessorter kun bringes i handelen i lukkede pakninger forsynet med en lukkeanordning.
   2.   Frøpakninger lukkes af leverandøren således, at de ikke kan åbnes, uden at lukkeanordningen ødelægges, eller uden at det kan ses på leverandøretiketten eller på pakningen.
   3.   For at sikre, at pakningen er lukket i henhold til stk. 2, skal der på lukkeanordningen mindst være anbragt ovennævnte etiket eller en forsegling.
   Artikel 18
   Mærkning
   Medlemsstaterne sikrer, at pakninger eller beholdere med frø af bevarelsessorter er forsynet med en leverandøretiket eller med en påtrykt eller stemplet angivelse med følgende oplysninger:

               a)

               ordene »EF-regler og normer«

               b)

               navn og adresse på den person, der er ansvarlig for påsætningen af etiketterne, eller dennes identifikationsmærke

               c)

               år for lukning, udtrykt således: »lukket …« (år), eller år for seneste prøveudtagning med henblik på den seneste spireevneanalyse, udtrykt således: »prøve udtaget …« (år)

               d)

               art

               e)

               bevarelsessortens betegnelse

               f)

               ordene »certificeret frø af en bevarelsessort« eller »standardfrø af en bevarelsessort«

               g)

               oprindelsesregion

               h)

               angivelse af frøproduktionsregionen, hvis den er forskellig fra oprindelsesregionen

               i)

               partiets referencenummer som angivet af den person, der er ansvarlig for påsætningen af etiketterne

               j)

               angivet netto- eller bruttovægt eller angivet antal frø

               k)

               i tilfælde af vægtangivelse og af anvendelse af granulerede pesticider, pilleringsmidler eller andre faste tilsætningsstoffer, angivelse af arten af den kemiske behandling eller tilsætningsstoffet samt det omtrentlige forhold mellem vægten af frønøgler eller rene frø og den samlede vægt.

         Artikel 19
   Officiel efterkontrol
   Medlemsstaterne sikrer, at frø af en bevarelsessort, der bringes i handelen i henhold til dette direktiv, underkastes officiel efterkontrol i form af stikprøveinspektioner til efterprøvning af deres sortsægthed og sortsrenhed.
   Den officielle efterkontrol omhandlet i stk. 1 gennemføres i overensstemmelse med gældende internationale metoder eller, hvis sådanne metoder ikke findes, ifølge relevante metoder.
   Artikel 20
   Overvågning
   Medlemsstaterne sikrer ved officiel overvågning af produktion og handel, at frøet er i overensstemmelse med dette kapitel, idet de især lægger vægt på sorten, frøproduktionens beliggenhed og mængder.

      KAPITEL III

         Sorter, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold

      Afdeling I

         Godkendelse af sorter, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold

   Artikel 21
   Sorter, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold
   1.   Medlemsstaterne kan godkende sorter, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, forudsat at kravene i artikel 22 og 23 opfyldes.
   2.   Medlemsstaterne kan godkende en sort, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, som en sort, hvis frø kun kontrolleres som »standardfrø af en bevarelsessort«. En sådan sort optages i den fælles sortsliste over grøntsagsarter som en »sort, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, hvis frø kontrolleres i overensstemmelse med artikel 26 i direktiv 2009/145/EF«.
   Artikel 22
   Materielle krav
   1.   For at en sort kan godkendes som en sort, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, jf. artikel 1, stk. 1, litra b), skal den være uden egentlig kommerciel produktionsværdi, men være udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold.
   En sort betragtes som udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, hvis den er udviklet til dyrkning under særlige landbrugstekniske, klimatiske eller jordbundsmæssige forhold.
   2.   Uanset artikel 1, stk. 2, i direktiv 2003/91/EF kan medlemsstaterne vedtage egne forskrifter om sorter, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, nærmere betegnet deres selvstændighed, stabilitet og ensartethed.
   I så fald sikrer medlemsstaterne, at der for selvstændighed og stabilitet som minimum gælder de egenskaber, der er omhandlet i:

               a)

               de tekniske oplysningsskemaer, der er knyttet til EF-Sortsmyndighedens vejledende principper for de arter, der er opført i bilag I til direktiv 2003/91/EF, og som finder anvendelse på de pågældende arter, eller

               b)

               de tekniske oplysningsskemaer vedrørende de vejledende principper fra Den Internationale Union for Beskyttelse af Plantenyheder (UPOV) for de arter, der er opført i bilag II til direktiv 2003/91/EF, og som finder anvendelse på de pågældende arter.

         Hvad angår vurdering af ensartethed finder direktiv 2003/91/EF anvendelse.
   Hvis ensartethedsniveauet imidlertid fastslås på grundlag af afvigende typer, anvendes en populationsstandard på 10 % og en godkendelsessandsynlighed på mindst 90 %.
   Artikel 23
   Procedurekrav
   Uanset artikel 7, stk. 1, første punktum, i direktiv 2002/55/EF kræves der ikke en officiel afprøvning, hvis følgende oplysninger udgør et tilstrækkeligt grundlag for en beslutning om at godkende de sorter, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold:

               a)

               beskrivelse af den sort, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, og dens betegnelse

               b)

               resultaterne af uofficielle analyser

               c)

               viden erhvervet gennem praktiske erfaringer med dyrkning, opformering og anvendelse som meddelt af ansøgeren til den berørte medlemsstat

               d)

               andre oplysninger, navnlig fra myndighederne med ansvar for de plantegenetiske ressourcer eller fra organisationer, som medlemsstaterne har anerkendt til denne opgave.

         Artikel 24
   Udelukkelse fra godkendelse
   En sort, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, godkendes ikke med henblik på optagelse på den nationale sortsliste, hvis:

               a)

               den i forvejen er opført på den fælles sortliste over grøntsagsarter som en anden slags sort end en sort, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, eller hvis den er slettet af den fælles liste inden for de seneste to år, eller hvis den periode, der er indrømmet i henhold til artikel 15, stk. 2, i direktiv 2002/55/EF, er udløbet inden for de to seneste år, eller

               b)

               den er beskyttet af en EF-sortsbeskyttelse i henhold til forordning (EF) nr. 2100/94 eller af en national sortsbeskyttelse, eller der er en ansøgning om en sådan sortsbeskyttelse under behandling.

         Artikel 25
   Betegnelse
   1.   Hvad angår betegnelser for sorter, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, og som var kendt før den 25. maj 2000, kan medlemsstaterne dispensere fra forordning (EF) nr. 637/2009, medmindre sådanne dispensationer ville være i strid med en tredjeparts ældre rettigheder, som er beskyttede i henhold til artikel 2 i nævnte forordning.
   2.   Uanset artikel 9, stk. 2, i direktiv 2002/55/EF kan medlemsstaterne godkende mere end én betegnelse for en sort, hvis de pågældende betegnelser er historisk kendte.

      Afdeling II

         Handel med frø af sorter, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold

   Artikel 26
   Kontrol
   Uanset artikel 20 i direktiv 2002/55/EF kan medlemsstaterne foreskrive, at frø af en sort, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, kan kontrolleres som standardfrø af en sort, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, hvis følgende krav er opfyldt:

               a)

               frøet opfylder kravene til handel med »standardfrø« i direktiv 2002/55/EF undtagen kravene vedrørende mindste sortsrenhed

               b)

               frøet skal være tilstrækkelig sortsrent.

         Artikel 27
   Frøanalyser
   1.   Medlemsstaterne sikrer, at der gennemføres analyser med henblik på at efterprøve, om frø af sorter, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, opfylder kravene i artikel 26.
   2.   Analyserne omhandlet i stk. 1 gennemføres i overensstemmelse med gældende internationale metoder eller, hvis sådanne metoder ikke findes, ifølge relevante metoder.
   Artikel 28
   Mængderestriktioner
   Medlemsstaterne sikrer, at frø af sorter, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, forhandles i små pakninger, der ikke overstiger den maksimale nettovægt, der er fastsat for hver sort i bilag II.
   Artikel 29
   Lukning af pakninger
   1.   Medlemsstaterne sikrer, at frø af sorter, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, kun bringes i handelen i lukkede pakninger forsynet med en lukkeanordning.
   2.   Frøpakninger lukkes af leverandøren således, at de ikke kan åbnes, uden at lukkeanordningen ødelægges, eller uden at det kan ses på leverandøretiketten eller på pakningen.
   3.   For at sikre, at pakningen er lukket i henhold til stk. 2, skal der på lukkeanordningen mindst være anbragt ovennævnte etiket eller en forsegling.
   Artikel 30
   Mærkning
   Medlemsstaterne sikrer, at pakninger af frø af sorter, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, er forsynet med en leverandøretiket eller med en påtrykt eller stemplet angivelse med følgende oplysninger:

               a)

               ordene »EF-regler og normer«

               b)

               navn og adresse på den person, der er ansvarlig for påsætningen af etiketterne, eller dennes identifikationsmærke

               c)

               år for lukning, udtrykt således: »lukket …« (år), eller år for seneste prøveudtagning med henblik på den seneste spireevneanalyse, udtrykt således: »prøve udtaget …« (år)

               d)

               art

               e)

               sortens betegnelse

               f)

               ordene »sort, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold«

               g)

               partiets referencenummer som angivet af den person, der er ansvarlig for påsætningen af etiketterne

               h)

               angivet netto- eller bruttovægt eller angivet antal frø

               i)

               i tilfælde af vægtangivelse og af anvendelse af granulerede pesticider, pilleringsmidler eller andre faste tilsætningsstoffer, angivelse af arten af den kemiske behandling eller tilsætningsstoffet samt det omtrentlige forhold mellem vægten af frønøgler eller rene frø og den samlede vægt.

         Artikel 31
   Officiel efterkontrol
   Medlemsstaterne sikrer, at frø af en sort, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, underkastes officiel efterkontrol i form af stikprøveinspektioner til efterprøvning af deres sortsægthed og sortsrenhed.
   Den officielle efterkontrol omhandlet i stk. 1 gennemføres i overensstemmelse med gældende internationale metoder eller, hvis sådanne metoder ikke findes, ifølge relevante metoder.
   Artikel 32
   Overvågning
   Medlemsstaterne sikrer ved officiel overvågning af produktion og handel, at frøet er i overensstemmelse med dette kapitel, idet de især lægger vægt på sorten og mængderne.

      KAPITEL IV

         Almindelige og afsluttende bestemmelser

   Artikel 33
   Rapportering
   Medlemsstaterne sikrer, at leverandører, der driver virksomhed på deres område, for hver produktionssæson indberetter, hvilken mængde frø af hver bevarelsessort og af hver sort, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, der er bragt i handelen.
   Efter anmodning indberetter medlemsstaterne til Kommissionen og de øvrige medlemsstater, hvilken mængde frø af hver bevarelsessort og af hver sort, der er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, der er bragt i handelen på deres område.
   Artikel 34
   Underretning om anerkendte organisationer med ansvar for plantegenetiske ressourcer
   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om de anerkendte organisationer omhandlet i artikel 5, litra d), artikel 8, stk. 1, artikel 13, stk. 1, og artikel 23, litra d).
   Artikel 35
   Evaluering
   Senest den 31. december 2013 evaluerer Kommissionen gennemførelsen af dette direktiv.
   Artikel 36
   Gennemførelse
   1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 31. december 2010. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.
   Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
   2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.
   Artikel 37
   Ikrafttrædelse
   Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
   Artikel 38
   Adressater
   Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 26. november 2009.

            På Kommissionens vegne

         Androulla VASSILIOU

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EFT L 193 af 20.7.2002, s. 33.

      (2)  EFT L 309 af 13.12.1993, s. 1.

      (3)  EUT L 378 af 23.12.2004, s. 1.

      (4)  EUT L 162 af 30.4.2004, s. 18.

      (5)  EUT L 277 af 21.10.2005, s. 1.

      (6)  EUT L 254 af 8.10.2003, s. 11.

      (7)  EUT L 191 af 23.7.2009, s. 10.

      (8)  EFT L 227 af 1.9.1994, s. 1.

      BILAG I

         Mængderestriktioner for handel med frø af bevarelsessorter, jf. artikel 15

                  Botanisk betegnelse

                  Det maksimale antal hektarer til grøntsagsproduktion pr. medlemsstat pr. bevarelsessort

                     Allium cepa L. var. Cepa

                     Brassica oleracea L.

                     Brassica rapa L.

                     Capsicum annuum L.

                     Cichorium intybus L.

                     Cucumis melo L.

                     Cucurbita maxima Duchesne

                     Cynara cardunculus L.

                     Daucus carota L.

                     Lactuca sativa L.

                     Lycopersicon esculentum Mill.

                     Phaseolus vulgaris L.

                     Pisum sativum L. (partim)

                     Vicia faba L. (partim)

                  40

                     Allium cepa L. (var. Aggregatum)

                     Allium porrum L.

                     Allium sativum L.

                     Beta vulgaris L.

                     Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai

                     Cucumis sativus L.

                     Cucurbita pepo L.

                     Foeniculum vulgare Mill.

                     Solanum melongena L.

                     Spinacia oleracea L.

                  20

                     Allium fistulosum L.

                     Allium schoenoprasum L.

                     Anthriscus cerefolium (L.) Hoffm.

                     Apium graveolens L.

                     Asparagus officinalis L.

                     Cichorium endivia L.

                     Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

                     Phaseolus coccineus L.

                     Raphanus sativus L.

                     Rheum rhabarbarum L.

                     Scorzonera hispanica L.

                     Valerianella locusta (L.) Laterr.

                     Zea mays L. (partim)

                  10

      BILAG II

         Maksimal nettovægt pr. pakning, jf. artikel 28

                  Botanisk betegnelse

                  Maksimal nettovægt pr. pakning i gram

                     Phaseolus coccineus L.

                     Phaseolus vulgaris L.

                     Pisum sativum L. (partim)

                     Vicia faba L. (partim)

                     Spinacia oleracea L.

                     Zea mays L. (partim)

                  250

                     Allium cepa L. (var. cepa, var. aggregatum)

                     Allium fistulosum L.

                     Allium porrum L.

                     Allium sativum L.

                     Anthriscus cerefolium (L.) Hoffm.

                     Beta vulgaris L.

                     Brassica rapa L.

                     Cucumis sativus L.

                     Cucurbita maxima Duchesne

                     Cucurbita pepo L.

                     Daucus carota L.

                     Lactuca sativa L.

                     Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

                     Raphanus sativus L.

                     Scorzonera hispanica L.

                     Valerianella locusta (L.) Laterr.

                  25

                     Allium schoenoprasum L.

                     Apium graveolens L.

                     Asparagus officinalis L.

                     Brassica oleracea L. (alle)

                     Capsicum annuum L.

                     Cichorium endivia L.

                     Cichorium intybus L.

                     Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai

                     Cucumis melo L.

                     Cynara cardunculus L.

                     Lycopersicon esculentum Mill.

                     Foeniculum vulgare Mill.

                     Rheum rhabarbarum L.

                     Solanum melongena L.

                  5


title: Kommissionens direktiv 2006/124/EF af 5. december 2006 om ændring af Rådets direktiv 92/33/EØF om afsætning af plantemateriale og formeringsmateriale af grøntsagsplanter bortset fra frø og af Rådets direktiv 2002/55/EF om handel med grøntsagsfrø   (EØS-relevant tekst)

text:
               6.12.2006

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 339/12

      KOMMISSIONENS DIREKTIV 2006/124/EF
   af 5. december 2006
   om ændring af Rådets direktiv 92/33/EØF om afsætning af plantemateriale og formeringsmateriale af grøntsagsplanter bortset fra frø og af Rådets direktiv 2002/55/EF om handel med grøntsagsfrø
   (EØS-relevant tekst)
   KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
   under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
   under henvisning til Rådets direktiv 92/33/EØF af 28. april 1992 om afsætning af plantemateriale og formeringsmateriale af grøntsagsplanter bortset fra frø (1), særlig artikel 1, stk. 3,
   under henvisning til Rådets direktiv 2002/55/EF af 13. juni 2002 om handel med grøntsagsfrø (2), særlig artikel 2, stk. 2, og artikel 45, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Direktiv 2002/55/EF omfatter ikke alle de slægter og arter, der er omfattet af direktiv 92/33/EØF. Anvendelsesområdet for direktiv 2002/55/EF bør udvides, så det kommer til at omfatte de samme slægter og arter som direktiv 92/33/EØF.

               (2)

               Direktiv 2002/55/EF og 92/33/EØF omfatter ikke Zea mays L. (sukkermajs og perlemajs), en plante, der dyrkes i stort omfang i visse nye medlemsstater. Anvendelsesområdet for begge direktiver bør udvides til også at omfatte Zea mays L. Selv om majs, herunder sukkermajs og perlemajs, er klassificeret som en kornart i lovgivningen om den fælles landbrugspolitik, skal sukkermajs og perlemajs til udsæd underkastes den særlige lovgivning om handel med grøntsagsfrø.

               (3)

               På baggrund af udviklingen i den videnskabelige viden har flere af de i direktiv 92/33/EØF og 2002/55/EF anvendte botaniske navne vist sig at være ukorrekte eller af tvivlsom autenticitet. De bør bringes i overensstemmelse med de navne, der er almindeligt anerkendt på internationalt plan.

               (4)

               Direktiv 92/33/EØF og 2002/55/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

               (5)

               Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Frø og Plantemateriale henhørende under Landbrug, Havebrug og Skovbrug —

         UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
   Artikel 1
   De slægter og arter, der er opført i bilag II til direktiv 92/33/EØF, erstattes med dem, der er opført i bilaget til nærværende direktiv.
   Artikel 2
   I direktiv 2002/55/EF foretages følgende ændringer:

               1)

               De slægter og arter, der er opført i artikel 2, stk. 1, litra b), erstattes med dem, der er opført i bilaget til nærværende direktiv.

               2)

               Punkt 3, litra a), i bilag II ændres således:

                           a)

                           Følgende rækker indsættes i alfabetisk orden:

                                       »Allium fistulosum

                                       97

                                       0,5

                                       65«

                                       »Allium sativum

                                       97

                                       0,5

                                       65«

                                       »Allium schoenoprasum

                                       97

                                       0,5

                                       65«

                                       »Rheum rhabarbarum

                                       97

                                       0,5

                                       70«

                                       »Zea mays

                                       98

                                       0,1

                                       85«.

                           b)

                           »Brassica oleracea (andre underarter)« ændres til »Brassica oleracea (undtagen blomkål)«.

                           c)

                           »Brassica pekinensis« ændres til »Brassica rapa (kinakål)«.

                           d)

                           »Brassica rapa« ændres til »Brassica rapa (majroe)«.

                           e)

                           »Lycopersicon lycopersicum« ændres til »Lycopersicon esculentum«.

               3)

               Punkt 2 i bilag III ændres således:

                           a)

                           Følgende rækker indsættes i alfabetisk orden:

                                       »Allium fistulosum

                                       15«

                                       »Allium sativum

                                       20«

                                       »Allium schoenoprasum

                                       15«

                                       »Rheum rhabarbarum

                                       135«

                                       »Zea mays

                                       1 000«.

                           b)

                           »Brassica pekinensis« udgår.

                           c)

                           »Lycopersicon lycopersicum« ændres til »Lycopersicon esculentum«.

         Artikel 3
   1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 30. juni 2007 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.
   De anvender disse bestemmelser fra den 1. juli 2007. De kan dog udskyde anvendelsen af bestemmelserne vedrørende den officielle godkendelse af sorter af slægterne Allium cepa L. (var. aggregatum), Allium fistulosum L., Allium sativum L., Allium schoenoprasum L., Rheum rhabarbarum L. og Zea mays L. til den 31. december 2009.
   Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
   2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.
   Artikel 4
   Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
   Artikel 5
   Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 5. december 2006.

            På Kommissionens vegne

         Markos KYPRIANOU

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EFT L 157 af 10.6.1992, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens beslutning 2005/55/EF (EUT L 22 af 26.1.2005, s. 17).

      (2)  EFT L 193 af 20.7.2002, s. 33. Senest ændret ved direktiv 2004/117/EF (EUT L 14 af 18.1.2005, s. 18).

      BILAG

                     »Allium cepa L.

                                 —

                                    Cepa Group

                     Kepaløg

                                 —

                                    Aggregatum Group

                     Skalotteløg

                        Allium fistulosum L.

                     Pibeløg

                        Allium porrum L.

                     Porre

                        Allium sativum L.

                     Hvidløg

                        Allium schoenoprasum L.

                     Purløg

                        Anthriscus cerefolium (L.) Hoffm.

                     Havekørvel

                        Apium graveolens L.

                     Bladselleri
                     Knoldselleri

                        Asparagus officinalis L.

                     Almindelig asparges

                        Beta vulgaris L.

                     Rødbede
                     Bladbede

                        Brassica oleracea L.

                     Grønkål
                     Blomkål
                     Broccoli
                     Rosenkål
                     Savojkål
                     Hvidkål/Spidskål
                     Rødkål
                     Knudekål

                        Brassica rapa L.

                     Kinakål
                     Majroe

                        Capsicum annuum L.

                     Spansk peber, herunder chilipeber og sød peber

                        Cichorium endivia L.

                     Endivie, herunder kruset endivie og bredbladet endivie

                        Cichorium intybus L.

                     Almindelig cikorie, herunder julesalat, cikorierod og cikoriesalat

                        Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. & Nakai

                     Vandmelon

                        Cucumis melo L.

                     Melon

                        Cucumis sativus L.

                     Almindelig agurk, herunder drueagurk

                        Cucurbita maxima Duchesne

                     Centnergræskar

                        Cucurbita pepo L.

                     Mandelgræskar, herunder courgette og squash

                        Cynara cardunculus L.

                     Kardon
                     artiskok

                        Daucus carota L.

                     Havegulerod

                        Foeniculum vulgare Mill.

                     Almindelig fennikel

                        Lactuca sativa L.

                     Havesalat

                        Lycopersicon esculentum Mill.

                     Tomat

                        Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

                     Almindelig persille

                        Phaseolus coccineus L.

                     Pralbønne

                        Phaseolus vulgaris L.

                     Havebønne, herunder stangbønne

                        Pisum sativum L. (partim)

                     Almindelig ært, herunder marvært, skalært og sukkerært

                        Raphanus sativus L.

                     Radise
                     Ræddike

                        Rheum rhabarbarum L.

                     Haverabarber

                        Scorzonera hispanica L.

                     Haveskorzoner

                        Solanum melongena L.

                     Aubergine eller ægplante

                        Spinacia oleracea L.

                     Spinat

                        Valerianella locusta (L.) Laterr.

                     Tandfri vårsalat

                        Vicia faba L. (partim)

                     Valsk bønne

                        Zea mays L. (partim)

                     Sukkermajs og perlemajs«