Avis juridique important

|

31988L0321

Kommissionens direktiv 88/321/EØF af 16. maj 1988 om tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 71/127/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om førerspejle til motordrevne køretøjer

EF-Tidende nr. L 147 af 14/06/1988 s. 0077 - 0079 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 17 s. 0063  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 17 s. 0063

*****  KOMMISSIONENS  DIREKTIV  af 16. maj 1988  om tilpasning til den tekniske udvikling af Raadets direktiv 71/127/EOEF om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om foererspejle til motordrevne koeretoejer  (88/321/EOEF)  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,  under henvisning til Raadets direktiv 71/127/EOEF af 1. marts 1971 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om foererspejle til motordrevne koeretoejer (1), senest aendret ved Kommissionens direktiv 86/562/EOEF (2), saerlig artikel 9, og  ud fra foelgende betragtninger:  Som foelge af erfaringerne og teknikkens nuvaerende stade kan visse forskrifter i direktiv 71/127/EOEF nu goeres strengere med henblik paa stoerre faerdselssikkerhed;  for koeretoejer af klasse N2 med en masse paa over 7,5 tons og andre koeretoejer i klasse N3 end saettevognstraktorer har de nugaeldende forskrifter vist sig utilstraekkelige med hensyn til bredden af det udvendige synsfelt langs koeretoejets side og bag dette; for at raade bod paa denne ulempe er det noedvendigt at paabyde anbringelse af et supplerende vidvinkelspejl;  for koeretoejer i klasse N2 med en masse paa over 7,5 tons viser de nuvaerende forskrifter sig desuden utilstraekkelige hvad angaar synsfeltet langs den side af foererhuset, der er laengst vaek fra foereren; for at raade bod paa denne ulempe er det noedvendigt at paabyde anbringelse af et naerzonespejl;  de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Tilpasning til den Tekniske Udvikling af Direktiver til Fjernelse af Tekniske Handelshindringer paa Omraadet Motordrevne Koeretoejer -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:  Artikel 1  Bilag II og III til direktiv 71/127/EOEF aendres som anfoert i bilaget til dette direktiv.  Artikel 2  1. Fra den 1. januar 1989 kan medlemsstaterne ikke af grunde, der vedroerer foererspejlene:  - for en motorkoeretoejstype naegte EOEF-standardtypegodkendelse eller udstedelse af det i artikel 10, stk. 1, tredje led, i Raadets direktiv 70/156/EOEf (3) omhandlede dokument eller national godkendelse  - forbyde en foerste ibrugtagning af koeretoejer  hvis foererspejlene paa denne koeretoejstype eller paa disse koeretoejer svarer til forskrifterne i dette direktiv.  2. Fra den 1. oktober 1990 kan medlemsstaterne:  - ikke laengere udstede det i artikel 10, stk. 1, tredje led, i direktiv 70/156/EOEF omhandlede dokument for en koeretoejstype, hvis foererspejle ikke svarer til forskrifterne i dette direktiv.  - naegte national godkendelse af en koeretoejstype, hvis foererspejle ikke svarer til forskrifterne i dette direktiv  - forbyde en foerste ibrugtagning af koeretoejer, hvis foererspejle ikke svarer til forskrifterne i dette direktiv.  Artikel 3  Medlemsstaterne saetter de noedvendige forskrifter i kraft for senest den 1. januar 1989 at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom.  Artikel 4  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 16. maj 1988.  Paa Kommissionens vegne  COCKFIELD  Naestformand  (1) EFT nr. L 68 af 22. 3. 1971, s. 1.  (2) EFT nr. L 327 af 22. 11. 1986, s. 49.  (3) EFT nr. L 42 af 23. 2. 1970, s. 1.  BILAG  I bilag II til direktiv 71/127/EOEF foretages foelgende aendring:  i punkt 2.2.2, anden kolonne i tabellen, anden linje, laeses »M1, N1 og N2« i stedet for »M1 og N1«.  I bilag III til direktiv 71/127/EOEF foretages foelgende aendringer:  1. Punkt 2.1.1 affattes saaledes:  »2.1.1. De synsfelter, der er foreskrevet i punkt 5, skal opnaas af det mindste paabudte antal foererspejle, der er anfoert i foelgende oversigt:  1.2.3,6 // Koeretoejsklasse   // Indvendige foererspejle  // Udvendige foererspejle  //  // 1.2.3,4.5.6 //  //  // Hovedspejle  // Vidvinkelspejle  // Naerzonespejle  // 1.2.3.4.5.6 //  // Klasse I   // Klasse II   // Klasse III   // Klasse IV   // Klasse V   //  //  //  //  //  //  // M1   // 1  // -  // 1  // -  // -  //  // (jf. dog punkt 2.1.2)   // (jf. dog punkt 2.1.2.3)  // i siden modsat koerselsretningen (jf. dog punkt 2.2.1 i dette bilag)   //   //   //    //   //   //   //   //   // M2  // -  // 2  // -  // -  // -  //  //  // (1 til venstre og 1 til hoejre)   //   // (jf. dog punkt 2.2.4)   // (jf. dog punkt 2.2.2 og 3.7)   //    //   //   //   //   //   // M3   // -  // 2  // -  // -  // -  //  //  // (1 til venstre og 1 til hoejre)   //   // (jf. dog punkt 2.2.4)   // (jf. dog punkt 2.2.2 og 3.7)   //    //   //   //   //   //   // N1   // 1  // -  // 1  // -  // -  //  // (jf. dog punkt 2.1.2)   // (jf. dog punkt 2.1.2.3)   // i siden modsat koerselsretningen (jf. dog punkt 2.2.1 i dette bilag)   // (jf. dog punkt 2.2.4)   //  //    //   //   //   //   //   // N2 µ 7,5 tons  // -  // 2  // -  // -  // -  //  // (jf. dog punkt 2.2.3)   // (1 til venstre og 1 til hoejre)   // (jf. dog punkt 2.1.3)   // (jf. dog punkt 2.1.4)   // (jf. dog punkt 2.2.2 og 3.7)   //    //  //   //   //   //   // N2 >7,5 tons   // -  // 2  // -  // 1  // 1  //  // (jf. dog punkt 2.2.3)   // (1 til venstre og 1 til hoejre)   // (jf. dog punkt 2.1.3)   //   // (jf. dog punkt 3.7)   //    //   //   //   //   //   // N3   // -  // 2  // -  // 1  // 1  //  // (jf. dog punkt 2.2.3)   // (1 til venstre og 1 til hoejre)   // (jf. dog punkt 2.1.3)   //   // (jf. dog punkt 3.7) «   //    //   //   //   //   //  2. I punkt 2.1.3, foerste linje, laeses »For koeretoejer i klasse N2 og N3« i stedet for »For koeretoejer i klasse N3«.  3. Efter punkt 2.1.3 indsaettes foelgende som nyt punkt 2.1.4:  »2.1.4. Paa koeretoejer i klasse N2 med en maksimal masse, der er mindre end eller lig med 7,5 tons, skal der monteres et foererspejl i klasse IV, saafremt det paabudte foererspejl i klasse II, der er anbragt paa samme side, ikke er konvekst.«  4. Punkt 2.2.2 affattes saaledes:  »2.2.2. Et udvendigt foererspejl i klasse V er tilladt for koeretoejer i klasse N2 med en maksimal masse, der er mindre end eller lig med 7,5 tons, M2 og M3.«  5. Punkt 2.2.4. affattes saaledes:  »2.2.4 Et udvendigt foererspejl i klasse IV er tilladt for koeretoejer i klasse N2 med en maksimal masse, der er mindre end eller lig med 7,5 tons, M2 og M3.«  6. I punkt 5.5.1, anden linje, laeses »(for koeretoejer i lande med hoejrekoersel)« i stedet for »(for koeretoejer i lande med venstrekoersel)«.  7. I punkt 5.5.1, tredje linje, laeses »(for koeretoejer i lande med hoejrekoersel)« i stedet for »(for koeretoejer i lande med venstrekoersel)«.


Avis juridique important

|

32003L0020

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/20/EF af 8. april 2003 om ændring af Rådets direktiv 91/671/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning vedrørende obligatorisk anvendelse af sikkerhedsseler i køretøjer på under 3,5 tons

EU-Tidende nr. L 115 af 09/05/2003 s. 0063 - 0067

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/20/EFaf 8. april 2003om ændring af Rådets direktiv 91/671/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning vedrørende obligatorisk anvendelse af sikkerhedsseler i køretøjer på under 3,5 tonsEUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 71, stk. 1,under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg(2),efter høring af Regionsudvalget,efter proceduren i traktatens artikel 251(3), ogud fra følgende betragtninger:(1) Traktatens artikel 153 pålægger blandt andet Fællesskabet at bidrage til beskyttelsen af forbrugernes sundhed, sikkerhed og økonomiske interesser med henblik på at sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau.(2) Med sin beslutning af 13. marts 1984(4) gjorde Europa-Parlamentet den obligatoriske brug af sikkerhedsseler på alle veje, både i byerne og på landet, til en prioriteret foranstaltning. I sin beslutning af 18. februar 1986(5) understregede Europa-Parlamentet behovet for at gøre anvendelsen af sikkerhedsseler obligatorisk for alle passagerer, herunder børn, undtagen i køretøjer til offentlig transport.(3) Direktiv 91/671/EØF(6) indeholder krav om obligatorisk anvendelse af barnefastholdelsesanordninger for sæder, hvor der er monteret sikkerhedsseler. Direktivet angiver ikke, hvilken type barnefastholdelsesanordning der er passende, og tillader befordring af børn, som ikke fastholdes af en passende barnefastholdelsesanordning, hvis en sådan ikke forefindes.(4) Det er nødvendigt at indføre strengere regler for anvendelse af sådanne anordninger og dermed en mere konsekvent overholdelse af princippet om obligatorisk anvendelse, som omhandles i direktivets artikel 2, stk. 2.(5) Ved Rådets afgørelse 97/836/EF(7) tiltrådte Fællesskabet overenskomsten under FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN-ECE) om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter.(6) Med sin tiltræden accepterede Fællesskabet en veldefineret liste over regulativer, som er udarbejdet i henhold til overenskomsten, herunder det, der omhandler godkendelse af fastholdelsesanordninger til børn, som er passagerer i motordrevne køretøjer.(7) Selv om antallet af børn, der dræbes ved bilulykker, er forholdsvis lille i sammenligning med antallet af gående eller cyklende børn, som dræbes i trafikken, er der behov for at skærpe de fælles regler for beskyttelse af børn. Navnlig har forskningen vist, at anvendelsen af barnefastholdelsesanordninger kan bidrage betydeligt til at mindske omfanget af kvæstelser ved en færdselsulykke, og at risikoen for alvorligere kvæstelser ved en ulykke er højere for børn, som ikke fastholdes, end for børn, som fastholdes.(8) Medlemsstaterne bør dog med Kommissionens godkendelse kunne tillade visse undtagelser i forbindelse med befordring på deres eget område med henblik på meget specielle situationer. Desuden bør medlemsstaterne træffe de nødvendige foranstaltninger til at undgå misbrug.(9) Da det bliver stadig mere almindeligt, at køretøjer i klasse M2 og M3 udstyres med sikkerhedsseler i overensstemmelse med Kommissionens direktiv 96/36/EF(8), 96/37/EF(9) og 96/38/EF(10), er det logisk at kræve, at siddende passagerer anvender dem. Passagerer i køretøjer i disse klasser bør gøres opmærksom på, at anvendelse af sikkerhedssele er obligatorisk, når køretøjet er i bevægelse.(10) For øjeblikket findes der ikke på fællesskabsplan anerkendte undersøgelser af anvendelsen af sikkerhedsanordninger til børn på under tre år i køretøjer i klasse M2 og M3. Da det er vigtigt at beskytte børn mod alle former for ulykker, bør Kommissionen derfor gennemføre sådanne undersøgelser for at afgøre, hvilke fællesskabsordninger det vil være mest hensigtsmæssigt at anvende for børn, der befordres i disse køretøjer. Indtil disse undersøgelser er gennemført, bør det dog tillades medlemsstaterne at vælge, hvilken ordning der skal anvendes.(11) Der foregår til stadighed en teknisk udvikling inden for sikkerhedsanordninger. Der er derfor behov for en ordning til tekniske tilpasninger.(12) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(11) -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1I direktiv 91/671/EØF foretages følgende ændringer:1) Titlen affattes således: "Rådets direktiv af 16. december 1991 om obligatorisk anvendelse af sikkerhedsseler og barnefastholdelsesanordninger i køretøjer".2) Artikel 1 affattes således:"Artikel 11. Direktivet finder anvendelse på alle motorkøretøjer i klasse M1, M2, M3 og N1, N2 og N3 som defineret i bilag II til direktiv 70/156/EØF(12), som er bestemt til kørsel på vej, har mindst fire hjul og har en konstruktivt bestemt største hastighed på over 25 km/h.2. I dette direktiv forstås ved:- definitioner af sikkerhedsanordninger, herunder sikkerhedsseler og barnefastholdelsesanordninger for køretøjer i klasse M1 og N1, og disses komponenter, de definitioner, der er angivet i bilag I til direktiv 77/541/EØF(13)- 'bagudvendende': den modsatte retning af køretøjets normale kørselsretning.3. Barnefastholdelsesanordninger inddeles i fem vægtgrupper:a) Gruppe 0 for børn med en vægt under 10 kgb) Gruppe 0+ for børn med en vægt under 13 kgc) Gruppe I for børn med en vægt fra 9 kg til 18 kgd) Gruppe II for børn med en vægt fra 15 kg til 25 kge) Gruppe III for børn med en vægt fra 22 kg til 36 kg.4. Barnefastholdelsesanordninger inddeles i to klasser:a) En integreret klasse, der består af en kombination af gjorde eller fleksible komponenter med lukkebeslag, justeranordning, fastgørelsesanordninger og, i nogle tilfælde, en supplerende stol og/eller et kollisionsværn, som kan fastgøres ved hjælp af den eller de til systemet hørende gjord eller gjorde.b) En ikke integreret klasse, som kan bestå af en partiel fastholdelsesanordning, som, når den anvendes sammen med en voksensele, der føres rundt om barnets krop, eller når den tilbageholder den anordning, hvori barnet er anbragt, udgør et komplet barnefastholdelsesanordning."3) Artikel 2 affattes således:"Artikel 21. Køretøjer i klasse M1, N1, N2 og N3:a) i) For køretøjer i klasse M1, N1, N2 og N3 kræver medlemsstaterne, at alle personer i køretøjer, der kører på vejene, anvender de monterede sikkerhedsanordninger.Børn med en legemshøjde på under 150 cm, der befordres i køretøjer i klasse M1, N1, N2 og N3, som er udstyret med sikkerhedsseler, skal fastholdes af en barnefastholdelsesanordning, som enten er af integreret klasse eller af ikke integreret klasse, jf. artikel 1, stk. 4, litra a) og b), og som er tilpasset barnets vægt som defineret i artikel 1, stk. 3.I køretøjer i klasse M1, N1, N2 og N3, som ikke er udstyret med sikkerhedsseler:- må børn under tre år ikke befordres- skal børn på tre år eller derover og med en legemshøjde på under 150 cm med forbehold af nr. ii) placeres på et andet sæde end forsædet.ii) Medlemsstaterne kan på deres område tillade, at børn med en legemshøjde på under 150 cm og på mindst 135 cm fastholdes af en voksensikkerhedssele. Disse højdegrænser skal behandles på ny i henhold til proceduren i artikel 7b, stk. 2.iii) Medlemsstaterne kan dog på deres område tillade, at de børn, som er omhandlet i nr. i) og ii), ikke fastholdes af en barnefastholdelsesanordning, når de befordres i hyrevogne. Endvidere skal disse børn, når de befordres i hyrevogne uden fastholdelsesanordninger, placeres på et andet sæde end et forsæde.b) Børn i en bagudvendende sikkerhedsstol må ikke befordres på et sæde med frontairbag i passagersiden, medmindre airbaggen er deaktiveret, herunder i de tilfælde hvor airbaggen deaktiveres automatisk på tilstrækkelig måde.c) Hvis der anvendes en barnefastholdelsesanordning, skal den være godkendt i henhold til standarden i FN/ECE-regulativ 44.03 eller direktiv 77/541/EØF eller enhver senere tilpasning af nævnte regulativ eller direktiv.d) Indtil den 9. maj 2008 kan medlemsstaterne tillade anvendelse af barnefastholdelsesanordninger, der er godkendt efter de nationale standarder, der gælder i medlemsstaten på tidspunktet for ibrugtagning af anordningen, eller efter nationale standarder svarende til FN/ECE-regulativ 44.03 eller direktiv 77/541/EØF.2. Køretøjer i klasse M2 og M3:a) For køretøjer i klasse M2 og M3 kræver medlemsstaterne, at alle personer på tre år og derover i køretøjer, der kører på vejene, anvender de monterede sikkerhedsanordninger, når de sidder ned.Barnefastholdelsesanordninger godkendes i overensstemmelse med litra c) og d).b) Passagerer i køretøjer i klasse M2 og M3 skal oplyses om kravet om at anvende sikkerhedsseler, når de sidder ned, og køretøjet er i bevægelse. De informeres på en eller flere af følgende måder:- af føreren- af ledsageren eller den person, der er udpeget som gruppeleder- audiovisuelt (f.eks. video)- med tavler og/eller piktogrammer, som er udformet af medlemsstaterne i overensstemmelse med EF-modellen i bilaget, og som er anbragt synligt ved alle siddepladser."4) Artikel 4 udgår.5) Artikel 6 affattes således:"Artikel 6Medlemsstaterne kan, for så vidt angår befordring på deres eget område, med Kommissionens godkendelse indrømme andre fritagelser end de i artikel 5 omhandlede med henblik på:- at tage hensyn til særlige fysiske forhold eller særlige omstændigheder i et begrænset tidsrum- at gøre det muligt at udøve visse erhvervsmæssige funktioner på en effektiv måde- at sikre, at aktiviteter i forbindelse med håndhævelse af lov og orden, sikkerhed og nødstilfælde kan fungere bedst muligt- når bagsædet i køretøjer i klasse M1 og N1 er udstyret med to barnefastholdelsesanordninger, og manglende plads ikke gør det muligt at udstyre det med en tredje anordning, at tillade, at et tredje barn på tre år eller derover og med en legemshøjde på under 150 cm, fastholdes af en voksensele- at tillade, at børn på tre år eller derover, der befordres på et andet sæde end forsædet i køretøjer i klasse M1 og N1, fastholdes af en voksensikkerhedssele, når der er tale om lejlighedsvis befordring over korte afstande, og der ikke forefindes nogen eller et tilstrækkeligt antal barnefastholdelsesanordninger i det pågældende køretøj- at tage hensyn til de særlige kørselsforhold for køretøjer i klasse M2 og M3, der er beregnet til lokal befordring i byområder eller tæt bebyggede områder eller i hvilke ståpladser er tilladt."6) Følgende artikel indsættes:"Artikel 6aMedlemsstaterne kan med Kommissionens godkendelse give andre midlertidige fritagelser end fritagelserne i artikel 5 og 6 med henblik på at tillade, at der under overholdelse af medlemsstaternes egne forskrifter og i forbindelse med lokal transport, navnlig skoletransport, i køretøjer i klasse M2 og M3, transporteres et antal siddende børn, der er større end antallet af siddepladser udstyret med sikkerhedssele.Varigheden af disse fritagelser, som fastsættes af den enkelte medlemsstat, må ikke overskride fem år regnet fra den 9. maj 2003.Artikel 6bMedlemsstaterne kan, for så vidt angår befordring på deres eget område, give andre midlertidige fritagelser end de i artikel 5 og 6 omhandlede for under overholdelse af deres egne forskrifter at tillade befordring på andre sæder end forsædet i køretøjer i klasse M1 og N1 af et antal personer, der er større end antallet af disponible siddepladser med sikkerhedssele eller fastholdelsesanordning.Varigheden af disse fritagelser, som fastsættes af den enkelte medlemsstat, må ikke overskride seks år regnet fra den 9. maj 2003."7) Følgende artikler indsættes:"Artikel 7a1. For at tage hensyn til den tekniske udvikling kan artikel 2 og 6 i dette direktiv tilpasses efter proceduren i artikel 7b, stk. 2.2. Kommissionen fortsætter med at gennemføre undersøgelser vedrørende de mest hensigtsmæssige sikkerhedsanordninger med det formål at forbedre beskyttelsen af alle passagerer mod alle former for ulykker og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om resultaterne af disse undersøgelser samt om anvendelsen af dette direktiv, navnlig de fritagelser, der er givet af medlemsstaterne i medfør af artikel 6, med henblik på at vurdere muligheden for at styrke de foranstaltninger, der tager sigte på større sikkerhed, og behovet for en øget harmonisering. Kommissionen vil på grundlag af denne rapport i givet fald fremsætte hensigtsmæssige forslag.Artikel 7b1. Kommissionen bistås af et udvalg.2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF(14), jf. dennes artikel 8.Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden."8) Bilaget i bilaget til dette direktiv tilføjes.Artikel 2Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 9. maj 2006. De underretter straks Kommissionen herom.Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.Artikel 3Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.Artikel 4Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Luxembourg, den 8. april 2003.På Europa-Parlamentets vegneP. CoxFormandPå Rådets vegneG. DrysFormand(1) EFT C 96 E af 27.3.2001, s. 330.(2) EFT C 260 af 17.9.2001, s. 30.(3) Europa-Parlamentets udtalelse af 31.5.2001 (EFT C 47 E af 21.2.2002, s. 156), Rådets fælles holdning af 14.11.2002 (EFT C 299 E af 3.12.2002, s. 38) og Europa-Parlamentets afgørelse af 11.3.2003 (endnu ikke offentliggjort i EUT).(4) EFT C 104 af 16.4.1984, s. 38.(5) EFT C 68 af 24.3.1986, s. 35.(6) EFT L 373 af 31.12.1991, s. 26.(7) EFT L 346 af 17.12.1997, s. 78.(8) Kommissionens direktiv 96/36/EF af 17. juni 1996 om tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 77/541/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i motorkøretøjer (EFT L 178 af 17.7.1996, s. 15).(9) Kommissionens direktiv 96/37/EF af 17. juni 1996 om tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 74/408/EØF vedrørende motorkøretøjers indvendige udstyr (sædernes modstandsdygtighed og forankring) (EFT L 186 af 25.7.1996, s. 28).(10) Kommissionens direktiv 96/38/EF af 17. juni 1996 om tilpasning til den tekniske udvikling i Rådets direktiv 76/115/EØF om sikkerhedsselers forankringer i motordrevne køretøjer (EFT L 187 af 26.7.1996, s. 95).(11) EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.(12) Rådets direktiv 70/156/EØF af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil (EFT L 42 af 23.2.1970, s. 1). Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2001/116/EF (EFT L 18 af 21.1.2002, s. 1).(13) Rådets direktiv 77/541/EØF af 28. juni 1977 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i motordrevne køretøjer (EFT L 220 af 29.8.1977, s. 95). Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2000/3/EF (EFT L 53 af 25.2.2000, s. 1).(14) EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.BILAG"BILAGEF-MODEL TIL PIKTOGRAM ANBRAGT SYNLIGT VED ALLE SIDDEPLADSER MED SIKKERHEDSSELE I KØRETØJER I KLASSE M2 OG M3 OMFATTET AF DIREKTIV 91/671/EF(Farve: hvid person på blå bund)>PIC FILE= "L_2003115DA.006703.TIF">"


Avis juridique important

|

31985L0205

Kommissionens direktiv 85/205/EØF af 18. februar 1985 om tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 71/127/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om førerspejle til motordrevne køretøjer

EF-Tidende nr. L 090 af 29/03/1985 s. 0001 - 0029 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 14 s. 0158  den spanske specialudgave: Kapitel 13 bind 18 s. 0215  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 14 s. 0158  den portugisiske specialudgave: Kapitel 13 bind 18 s. 0215

*****  KOMMISSIONENS  DIREKTIV  af 18. februar 1985  om tilpasning til den tekniske udvikling af Raadets direktiv 71/127/EOEF om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om foererspejle til motordrevne koeretoejer  (85/205/EOEF)  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab,  under henvisning til Raadets direktiv 70/156/EOEF af 6. februar 1970 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne koeretoejer og paahaengskoeretoejer dertil (1), senest aendret ved direktiv 80/1267/EOEF (2) saerlig artikel 11,  under henvisning til Raadets direktiv 71/127/EOEF af 1. marts 1971 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om foererspejle til motordrevne koeretoejer (3), aendret ved Kommissionens direktiv 79/795/EOEF (4), og  ud fra foelgende betragtninger:  Som foelge af indvundne erfaringer og teknikkens nuvaerende stade kan visse forskrifter i direktiv 71/127/EOEF nu ikke blot goeres mere fuldstaendige og bringes i bedre overensstemmelse med de faktiske afproevningsvilkaar, men ogsaa goeres strengere, saa faerdselssikkerheden oeges;  selv om tilstedevaerelsen af udvendige foererspejle i passagersiden ikke er paakendt for koeretoejer i klasse M1 (personbiler) og N1 (lette varebiler), er det noedvendigt at aendre udformningen af spejle og spejlholdere, saa anordningernes dimensioner, uden at det gaar ud over det optimale synsfelt, begraenser vibrationer og luftmodstand mest muligt;  for saettevognstraktorer i klasse N3 (tunge lastvogne) viser de nuvaerende forskrifter sig utilstraekkelige med hensyn til bredden af det udvendige synsfelt langs koeretoejets side, og bag dette; for at raade bod paa denne ulempe har det vaeret noedvendigt at paabyde anbringelse af et supplerende vidvinkelspejl;  for alle koeretoejer i klasse N3 (lastvogne, med eller uden paahaengsvogn, og saettevognstraktorer) viser de nuvaerende forskrifter sig utilstraekkelige hvad angaar synsfeltet langs den side at foererhuset, der er laengst vaek fra foereren; for at raade bod paa denne ulempe har det vaeret noedvendigt at paabyde anbringelse af et naerzonespejl;  de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for tilpasning til den tekniske udvikling af direktiver til fjernelse af tekniske handelshindringer paa omraadet motordrevne koeretoejer -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:  Artikel 1  I direktiv 71/127/EOEF foretages foelgende aendringer:  1) Artikel 7 affattes saaledes:  »Artikel 7  1. Fra den 1. oktober 1985 kan medlemsstaterne ikke af grunde, der vedroerer foererspejlene:  a) - for en motorkoeretoejstype naegte EOEF-standardtypegodkendelse eller udstedelse af det i artikel 10, stk. 1, tredje led, i direktiv 70/156/EOEF omhandlede dokument eller national godkendelse,  - forbyde en foerste ibrugtagning af koeretoejer  hvis foererspejlene paa denne koeretoejstype eller paa disse koeretoejer svarer til forskrifterne i dette direktiv;  b) - for en foererspejltype naegte EOEF-typegodkendelse eller national godkendelse, hvis foererspejlene svarer til forskrifterne i dette direktiv,  - forbyde markedsfoering af foererspejle, der baerer et EOEF-typegodkendelsesmaerke, der er tildelt paa grundlag af forskrifterne i dette direktiv.  2. Fra den 1. oktober 1986 kan medlemsstaterne:  a) - ikke laengere udstede det i artikel 10, stk. 1, tredje led, i direktiv 70/156/EOEF omhandlede dokument for en koeretoejstype, hvis foererspejle ikke svarer til forskrifterne i dette direktiv,  - naegte national godkendelse af en koeretoejstype, hvis foererspejle ikke svarer til forskrifterne i dette direktiv,  b) - ikke laengere foretage EOEF-typegodkendelse af en foererspejltype, der ikke svarer til forskrifterne i dette direktiv,  - naegte national godkendelse af en foererspejltype, der ikke svarer til forskrifterne i dette direktiv.  3. Fra den 1. oktober 1988 kan medlemsstaterne forbyde en foerste ibrugtagning af koeretoejer - bortset fra koeretoejer omhandlet i punkt 2.1.3 i bilag III - hvis foererspejle ikke svarer til forskrifterne i dette direktiv.  Fra den 1. oktober 1992 kan medlemsstaterne forbyde en foerste ibrugtagning af koeretoejer, som er omhandlet i punkt 2.1.3 i bilag III, og hvis foererspejle ikke svarer til forskrifterne i dette direktiv, samt forbyde markedsfoering at foererspejle, som ikke baerer et EOEF-typegodkendelsesmaerke, der er tildelt paa grundlag af forskrifterne i dette direktiv.«  2) Bilagene erstattes af bilagene til naervaerende direktiv.  Henvisningerne til bilagene i direktiv 71/127/EOEF skal forstaas som henvisninger til de tilsvarende punkter i bilagene til naervaerende direktiv, dvs.:  - punkt 2 i bilag I svarer til bilag II,  - punkt 2.6 i bilag I svarer til tillaeg 2 i bilag 2.  Artikel 2  Medlemsstaterne saetter de noedvendige forskrifter i kraft for senest den 1. oktober 1985 at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom.  Artikel 3  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 18. februar 1985.  Paa Kommissionens vegne  COCKFIELD  Naestformand  (1) EFT nr. L 42 af 23. 2. 1970, s. 1.  (2) EFT nr. L 375 af 31. 12. 1980, s. 34.  (3) EFT nr. L 68 af 22. 3. 1971, s. 1.  (4) EFT nr. L 239 af 22. 9. 1979, s. 1.  BILAG  I  DEFINITIONER  1.2 // 1.  // Ved »foererspejl« forstaas enhver anordning, med undtagelse af sammensatte optiske systemer, saasom periskoper, der har til formaal at give klart udsyn bagud og langs koeretoejets side i synsfeltet som defineret under punkt 5 i bilag III.  // 2.  // Ved »indvendigt foererspejl« forstaas en anordning som defineret i punkt 1, monteret indvendig i koeretoejets kabine.  // 3.  // Ved »udvendigt foererspejl« forstaas en anordning som defineret i punkt 1, monteret paa en del af koeretoejets udvendige overflade.  // 4.  // Ved »overvaagningsfoererspejle« forstaas andre foererspejle end defineret i punkt 1, til montering indvendig eller udvendig paa koeretoejet, og som giver udsyn over andre synsfelter end foreskrevet i punkt 5 i bilag III.  // 5.  // Ved »foererspejltype« forstaas foererspejle, der ikke afviger i saadanne henseender som:  // 5.1.  // Dimensioner og krumningsradius for foererspejlets reflekterende overflade.  // 5.2.  // Foererspejlenes konstruktion, form eller materialer, herunder befaestelsen til karosseriet.  // 6.  // Ved »foererspejlklasse« forstaas alle foererspejle, der har visse faelles egenskaber eller funktioner. De klassificeres som foelger: 1.2.3 //   // Klasse I:  // Indvendige foererspejle, hvormed der opnaas det synsfelt, der er defineret i punkt 5.2 i bilag III.  //   // Klasse II og III:  // Udvendige foererspejle (hovedspejle), hvormed der opnaas det synsfelt, der er defineret i punkt 5.3 i bilag III.  //   // Klasse IV:  // Udvendige foererspejle (vidvinkel), hvormed der opnaas det synsfelt, der er defineret i punkt 5.4 i bilag III.  //   // Klasse V:  // Udvendige naerzonespejle, hvormed der opnaas det synsfelt, der er defineret i punkt 5.5 i bilag III. 1.2 // 7.  // Ved »r« forstaas gennemsnittet af de krummingsradier der maales paa den reflekterende overflade efter den metode, der er beskrevet i punkt 2 i tillaeg 1 til dette bilag.  // 8.  // Ved »hovedkrumningsradier i et punkt af den reflekterende overflade (ri)« forstaas de vaerdier, der opnaas ved hjaelp af det apparatur, der er defineret i tillaeg 1, maalt paa den bue af den reflekterende overflade, der gaar gennem denne overflades centrum og parallelt med segment b, som defineret i punkt 2.2.1 i bilag II og i retning vinkelret paa denne bue.  // 9.  // Ved »krumningsradius i et punkt af den reflekterende overflade (rp)« forstaas det aritmetiske gennemsnit af hovedkrumningsradierne ri og r'i, nemlig: 1.2.3 //   // rp =  // ri + r'i 2 1.2 // 10.  // Ved »den reflekterende overflades centrum« forstaas barycentrum for den synlige zone af den reflekterende overflade.  // 11.  // Ved »krumningsradius for spejlets bestanddele« forstaas radius »c« for den cirkelbue, som kommer naermest til den paagaeldende dels afrundede form.  // 12.  // Ved »foererens synsudgangspunkter« forstaas to punkter, beliggende i en afstand af 65 mm fra hinanden i en hoejde af 635 mm lodret over det punkt R paa foerersaedet, som er defineret i tillaeg 2 til dette bilag. Den rette linje, der forbinder de to punkter, er vinkelret paa koeretoejets midterlaengdeplan. Midten af den linje, der forbinder de to synsudgangspunkter, ligger i det lodrette laengdeplan, der gaar gennem midtpunktet for foerersaedet, saaledes som defineret af fabrikanten.  // 13.  // Ved »ambinokulart syn« forstaas det samlede synsfelt, som faas ved sammenlaegning af de monokulare felter for hoejre og venstre oeje. (Se efterfoelgende figur). 1.2.3 //   // E  // = Indvendigt foererspejl  //   // OD OE  // = Foerers oejne  //   // ID IE  // = Monokulart syn  //  // I  // = Ambinokulart syn  //   // A  // = Synsvinkel for venstre oeje  //   // B  // = Synsvinkel for hoejre oeje  //  // C  // = Binokular synsvinkel  //   // D  // = Ambinokular synsvinkel 1.2 // 14.  // Ved »koerertoejstype for saa vidt angaar foererspejle« forstaas motorkoeretoejer, som ikke indbyrdes frembyder forskelle med hensyn til foelgende vaesentlige elementer:  // 14.1.  // Karosserikarakteristika, som formindsker synsfeltet.  // 14.2.  // Koordinaterne til R-punktet.  // 14.3.  // Placeringer og typer af paabudte og tilladte (hvis monterede) foererspejle.  // 15.  // Ved »koeretoejer i klasserne M1, M2, M3, N1, N2 og N3« forstaas de koeretoejer, der er defineret i bilag I til direktiv 70/156/EOEF.  Tillaeg  1 til bilag I  FREMGANGSMAADE FOR MAALING AF KRUMNINGSRADIUS »r« FOR FOERERSPEJLETS REFLEKTERENDE OVERFLADE  1.2 // 1.  // MAALINGER  // 1.1.  // Apparatur  //   // Man anvender et saakaldt »sfaerometer«. Dette er beskrevet i figur 1.  // 1.2.  // Maalepunkter  // 1.2.1.  // Maalingen af hovedkrumningsradierne skal gennemfoeres i tre punkter, beliggende saa naer som muligt ved 1 / 3, 1 / 2 og 2 / 3 af den bue paa den reflekterende overflade, som gaar gennem denne overflades centrum og parallelt med segment b, eller paa den bue der gaar gennem den reflekterende overflades centrum, og som er vinkelret paa den sidstnaevnte, dersom omhandlede bue er laengere.  // 1.2.2.  // Dersom den reflekterende overflades dimensioner imidlertid goer det umuligt at foretage maalinger i de retninger, der er er defineret i punkt 8 i dette bilag, kan de tekniske tjenester, som foretager afproevningerne paa dette punkt foretage maalinger i to retninger vinkelret paa hinanden, der ligger saa naer som muligt ved de ovenfor foreskrevne.  // 2.  // BEREGNING AF KRUMNINGSRADIUS »r«  //   // »r« i mm beregnes efter formlen: 1.2.3 //   // r =  // rp1 + rp2 + rp3 3 1.2 //  // hvor rp1 er krumningsradius for det foerste maalepunkt, rp2 for det andet og rp3 for det tredje.  Tillaeg  2 til bilag I  METODE TIL BESTEMMELSE AF H-PUNKT OG TIL VERIFIKATION AF PUNKTERNE R OG H'S INDBYRDES PLACERING  De relevante dele i bilag III i direktiv 77/649/EOEF er gaeldende.  BILAG  II  FORSKRIFTER VEDROERENDE KONSTRUKTION OG AFPROEVNINGEN MED HENBLIK PAA EOEF-TYPEGODKENDELSE AF FOERERSPEJLE  1.2 // 1.  // ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER  // 1.1.  // Ethvert foererspejl skal vaere indstilleligt.  // 1.2.  // Den reflekterende flades yderkant skal vaere anbragt i et beskyttende hus (spejlholder osv.) der i sin omkreds i alle punkter og retninger skal have en vaerdi af »c« stoerre end eller lig med 2,5 mm. Gaar den reflekterende flade ud over huset, skal krumningsradius »c« paa den omkreds, der rager ud over huset, vaere stoerre end eller lig med 2,5 mm, og den reflekterende flade skal gaa ind i huset, naar en kraft paa 50 N paafoeres husets mest fremspringende punkt i en retning, der er vandret og tilnaermelsesvis parallel med koeretoejets midterplan i laengderetningen.  // 1.3.  // Naar foererspejlet er monteret paa en plan flade, skal samtlige dele af foererspejlet i alle anordningens indstillinger eller samtlige dele af den part af foererspejlet, der stadig er fastgjort til holderen efter den i punkt 4.2 beskrevne afproevning, og som i statisk position kan beroeres af en kugle med en diameter paa enten 165 mm for indvendige foererspejles vedkommende eller 100 mm for udvendige foererspejles vedkommende, have en krumningsradius »c« paa mindst 2,5 mm.  // 1.3.1.  // Kanterne paa fastgoerelseshuller eller blindhuller, hvis stoerste diameter eller diagonal er under 12 mm, behoever ikke at opfylde de i punkt 1.3 fastsatte krav med hensyn til radius, forudsat at de er afrundede.  // 1.4.  // Fastgoerelsen af foererspejle paa koeretoejet skal vaere udformet paa en saadan maade, at en cylinder med 50 mm radius, der som akse har den eller en af de vippe- eller rotationsakser, som foererspejlanordningen drejer om i den paagaeldende retning, naar den slaas ind ved stoed, i det mindste delvis skaerer den overflade, som anordningen er monteret paa.  // 1.5.  // De i 1.2 og 1.3 omhandlede dele af udvendige foererspejle, som bestaar af materiale, hvis shore-A-haardhed er mindre end eller lig med 60, er undtaget fra de i disse punkter anfoerte krav.  // 1.6.  // Dele af indvendige foererspejle, der er fremstillet af materialer med en shore-A-haardhed paa mindre end 50, og som er monteret paa stive holdere, er kun underkastet bestemmelserne i punkt 1.2 og 1.3 for saa vidt angaar holderne.  // 2.  // DIMENSIONER  // 2.1.  // Indvendige foererspejle (klasse I)  //   // Den reflekterende flades dimensioner skal vaere saaledes, at der i den kan indskrives et rektangel, hvis ene side er lig med 4 cm, og hvis anden side er lig med »a«. 1.2.3.4,5 //   //   // a = 15 cm ×  // 1 1.2.3.4.5 //   //  //   // 1 +  // 1 000 r 1.2 // 2.2.  // Udvendige hovedfoererspejle (klasse II og III)  // 2.2.1  // Den reflekterende flades dimensioner skal vaere saaledes, at foelgende kan indskrives i den:  //   // - et rektangel med en hoejde paa 4 cm, og hvis grundlinje maalt i centimeter har vaerdien »a«,  //  // - et linjestykke parallelt med rektanglets hoejde, og hvis laengde udtrykt i centimeter har vaerdien »b«.  // 2.2.2.  // Mindstevaerdierne for »a« og »b« fremgaar af foelgende tabel: 1.2.3.4 //   //   //   //   // Foererspejls- klasse  // Koeretoejskategori for hvilken spejlene er bestemt  // a  // b  //   //   //   //  1.2.3,4.5 // II  // M2, M3, N2, N3  // 17  // 20  //  1.2.3.4.5 //   //   // 1 +  // 1 000 r 1.2.3,4.5 //   //   //   //   //   //   //   //   // III  // M1 og N1  // 13  // 7  //  1.2.3.4.5 //   //  N3 (saafremt forskrifterne i punkt 2.1.3 i bilag III finder anvendelse)  // 1 +  // 1 000 r  //   //   //   //   //   // 1.2 // 2.3.  // Udvendige vidvinkelfoererspejle (klasse IV)  //  // Den reflekterende flade skal vaere enkel af form og af saadanne dimensioner, at der ved hjaelp heraf kan opnaas det synsfelt, der er defineret i punkt 5.4 i bilag III.  // 2.4.  // Udvendige naerzonespejle (klasse V)  //   // Den reflekterende flade skal vaere enkel af form og af saadanne dimensioner, at der kan opnaas det synsfelt, der er defineret i punkt 5.5 i bilag III.  // 3.  // REFLEKTERENDE FLADE OG REFLEKTIONSKOEFFICIENTER  // 3.1.  // Den reflekterende flade paa et foererspejl skal vaere plan eller sfaerisk konveks.  // 3.2.  // Afvigelser mellem krumningsradierne  // 3.2.1.  // Afvigelserne mellem ri eller r'i og rp i hvert referencepunkt maa ikke overstige 0,15 r.  // 3.2.2.  // Afvigelsen mellem hver af krumningsradierne (rp1, rp2 og rp3) og r maa ikke overstige 0,15 r.  // 3.2.3  // naar »r« er stoerre end eller lig med 3 000 mm, oeges den i punkt 3.2.1 og 3.2.2 anfoerte vaerdi paa 0,15 r til 0,25 r.  // 3.3  // Vaerdien af »r« maa ikke vaere mindre end:  // 3.3.1.  // 1 200 mm for indvendige foererspejle (klasse I) og udvendige hovedfoererspejle i klasse III.  // 3.3.2.  // 1 800 mm for udvendige hovedfoererspejle i klasse II.  // 3.3.3.  // 400 mm for udvendige vidvinkelfoererspejle (klasse IV) og udvendige naerzonespejle (klasse V).  // 3.4.  // Vaerdien af den normale refleksionskoefficient, bestemt ved den i tillaeg 1 til dette bilag beskrevne metode, maa ikke vaere mindre end 40 %.  //  // Har den reflekterende flade to indstillinger (»dag« og »nat«), skal det ved indstilling paa »dag« vaere muligt at genkende farverne af de signaler, der anvendes i trafikken. Vaerdien af den normale refleksionskoefficient maa ved »nat« indstillingen ikke vaere mindre end 4 %.  // 3.5.  // Den reflekterende flade skal bevare de i punkt 3.4. foreskrevne karakteristika selv efter langvarig normal brug under daarlige vejrforhold.  // 4.  // AFPROEVNING  // 4.1.  // Foererspejlene proeves som beskrevet i punkt 4.2 og 4.3.  // 4.1.1.  // For alle udvendige foererspejle, hvor ingen del uanset den valgte indstilling, befinder sig mindre end 2 m over jorden ved den maksimalt tilladelige belastning af koeretoejet, er de i punkt 4.2. fastsatte afproevninger ikke paakraevet.  //   // Denne undtagelse gaelder ligeledes, saafremt de genstande (monteringsbeslag, arme, kuglehoveder osv.), hvormed spejlet er monteret, befinder sig mindre end 2 m over jorden og inden for koeretoejets stoerste bredde. Denne bredde maales i det lodrette tvaerplan, der gaar gennem spejlets laveste fastgoerelsesdel eller gennem ethvert andet punkt foran dette plan, der medfoerer en stoerre bredde.  //   // I saa fald skal der medfoelge en beskrivelse, hvori det praeciseres, at foererspejlet skal monteres saaledes, at dets monteringsbeslag er placeret paa koeretoejet i overensstemmelse med det ovenfor anfoerte.  //  // Naar denne undtagelse udnyttes, skal armen vaere maerket paa en maade, saa det ikke kan fjernes, med symbolet , og det skal vaere anfoert paa typegodkendelsesattesten.  // 4.2.  // Slagproeve  // 4.2.1.  // Beskrivelse af afproevningsapparatet  // 4.2.1.1.  // Afproevningsapparatet bestaar af et pendul, som kan svinge rundt om to vandrette akser, der er indbyrdes vinkelrette, og hvoraf den ene er vinkelret paa det frontalplan, der indeholder banen for pendulets »udsving«.  //   // I den ydre ende findes en hammer, som bestaar af en stiv kugle, der har en diameter paa 165 ± 1 mm og er daekket af en 5 mm tyk gummibelaegning af shore-A-haardhed 50.  //   // En saerlig anordning goer det muligt at afmaerke de maksimale vinkler, armen indtager i svingningsplanet.  //   // En fast monteret holder paa det anlaeg, der baerer pendulet, tjener til fastgoerelse af proeveemner under de i punkt 4.2.2.6 praeciserede anslagsforhold.  //   // Figur 1 viser afproevningsanordningens dimensioner og de saerlige konstruktionsbestemmelser.  Figur 1  1.2 // 4.2.1.2.  // Pendulets stoedcentrum er sammenfaldende med centrum af den kugle, der udgoer hammeren. Dets afstand »l« til svingningsaksen i udsvingsplanet er lig med 1 m ± 5 mm. Pendulets afledte masse er m0 = 6,8 ± 0,05 kg (forholdet mellem »m« og pendulets samlede masse »m0« samt afstanden »d« mellem pendulets tyngdepunkt og dets omdrejningsakse er udtrykt ved ligningen: 1.2.3.4 //   // m0 = m  // d 1  //  1.2 // 4.2.2.  // Beskrivelse af afproevningen  // 4.2.2.1  // Monteringen af spejlet paa holderen udfoeres efter monteringsforskrifter, der gives af spejlfabrikanten eller i givet fald af koeretoejsfabrikanten.  // 4.2.2.2.  // Indstilling af foererspejl for afproevning  // 4.2.2.2.1.  // Foererspejlene skal vaere orienteret saaledes paa pendulafproevningsanlaegget, at akser, som er lodrette og vandrette, naar spejlet er monteret paa et koeretoej i overensstemmelse med de af ansoegeren fastsatte monteringsforskrifter stort set er i tilsvarende stilling.  // 4.2.2.2.2.  // Naar et foererspejl er indstilleligt i forhold til monteringsbasis, skal afproevningsstillingen vaere den, for hvilken indtrykning er mest ugunstig, inden for graenserne for den indstilling, som er fastsat af ansoegeren.  // 4.2.2.2.3.  // Naar foererspejlet har en afstandsindstilling i forhold til monteringsbasis skal denne anordning vaere i den stilling, hvor afstand mellem hus og basis er kortest.  // 4.2.2.2.4.  // Naar den reflekterende flade er bevaegelig i huset, skal indstillingen vaere saaledes, at dens oeverste laengst fra koeretoejet vaerende hjoerne er i den mest udragende stilling i forhold til huset.  // 4.2.2.3.  // Undtaget under afproevning nr. 2 for indvendige spejle (se punkt 4.2.2.6.1) skal det vandrette og de lodrette laengdeplaner igennem hammerens midtpunkt - naar pendulet er i lodret stilling - gaa igennem den reflekterende overflades centrum som defineret i punkt 10 i bilag I. Laengderetningen for pendulets svingning skal vaere parallelt med koeretoejets midterplan i laengderetningen.  // 4.2.2.4.  // Naar under de indstillingsbetingelser, der er fastsat i punkterne 4.2.2.1 og 4.2.2.2 dele af spejlet begraenser hammerens opadgaaende bevaegelse, forskydes anslagspunktet i en retning vinkelret paa den paagaeldende rotations- eller svingningsakse.  //   // Denne forskyning maa ikke vaere stoerre end strengt noedvendigt med henblik paa afproevningen .Den skal vaere begraenset saaledes at:  //   // - enten den kugleflade, som begraenser hammeren mindst vedbliver at vaere tangent til den cylinder, der er defineret i stk. 1.4,  //   // - eller hammerens anslag sker i en afstand paa mindst 10 mm fra omkredsen af den reflekterende overflade.  // 4.2.2.5  // Afproevningen bestaar i, at man lader hammeren falde fra en hoejde, der svarer til en vinkel for pendulet paa 60° i forhold til lodret, saaledes at hammeren rammer spejlet i det oejeblik, hvor pendulet naar lodret stilling.  // 4.2.2.6  // Foererspejle skal underkastes anslag under foelgende vilkaar:  // 4.2.2.6.1.  // Indvendige foererspejle  //   // Afproevning 1 - Anslagspunktet skal vaere som defineret i punkt 4.2.2.3. Anslaget skal vaere saaledes, at hammeren rammer foererspejlet paa den reflekterende overflades side.  //   // Afproevning 2 - Paa kanten af huset paa en saadan maade, at det fremkaldte anslag danner en vinkel 45° med den reflekterende overflades plan og befinder sig i det vandrette plan, der gaar gennem denne overflades centrum. Anslaget rettes mod den side, hvor den reflekterende overflade befinder sig.  // 4.2.2.6.2  // Udvendige foererspejle  //   // Afproevning 1: Anslagspunktet skal vaere som defineret i punkt 4.2.2.3 eller 4.2.2.4. Anslaget skal vaere saaledes, at hammeren rammer foererspejlet paa den side, hvor den reflekterende overflade er.  //   // Afproevning 2: Anslagspunktet skal vaere det, der er defineret i punkt 4.2.2.3 eller 4.2.2.4. Anslaget skal vaere saaledes, at hammeren rammer foererspejlet paa den modsatte side af den reflekterende flade.  //   // Saafremt foererspejle i klasse II eller III sidder paa en arm faelles med foererspejle i klasse IV foretages ovennaevnte afproevninger paa det nederste spejl. Den paagaeldende tekniske tjeneste kan dog, hvis den finder det noedvendigt, gentage disse eller en af disse proever paa det oeverste spejl, saafremt det befinder sig mindre end 2 m over jorden.  // 4.3.  // Boejningsproeve paa huset, fastgjort paa armen  // 4.3.1.  // Denne proeve udfoeres paa alle foererspejle, bortset fra foererspejle i klasse V.  // 4.3.2.  // Beskrivelse af proeven  //   // Huset placeres vandret i en anordning, paa en saadan maade, at det er muligt sikkert at blokere indstillingsdele paa befaestelsesdelen. I retning af den stoerste dimension paa huset, fastgoeres den ende af huset, der er naermest ved befaestelsen paa armens indstillingsanordning ubevaegeligt ved hjaelp af et stift stop, 15 mm bredt, som daekker hele husets bredde.  //   // Ved den anden ende anbringes et stop, der er identisk med det ovenfor beskrevne, paa huset saaledes, at den specificerede proevebelastning kan paafoeres den (figur 2).  //   // Det er tilladt at fastgoere den ende af huset, der er fjernest fra den ende, hvor kraften paafoeres, i stedet for blot at blokere den som illustreret i figur 2.  Eksempel paa boejningsproeveapparat for foererspejlholdere  Figur 2  1.2 // 4.3.3.  // Proevebelastningen er 25 kg. Den paafoeres i et minut.  // 5.  // RESULTATER AF AFPROEVNINGERNE  // 5.1.  // Under de i punkt 4.2 omhandlede afproevninger skal pendulet fortsaette sin bevaegelse paa en saadan maade, at projektionen af den stilling, som armen indtager, paa svingningsplanet, danner en vinkel paa mindst 20 grader med lodret.  //  // Maalenoejagtighed for vinklen er ± 1 grad.  // 5.1.1.  // Denne forskrift gaelder ikke for spejle, der er fastgjort ved paaklaebning paa forruden, idet der for disse efter afproevningen gaelder den i punkt 5.2 fastsatte forskrift.  // 5.1.2.  // Den vinkel med lodret, hvortil pendulet haeves, nedsaettes fra 20 til 10 grader for foererspejle i klasse II og III, saafremt disse sidstnaevnte sidder paa en arm faelles med foererspejle i klasse IV:  // 5.2.  // Ved proeverne i henhold til punkt 4.2 maa, hvad angaar spejle, der er fastklaebet paa forruden, den tilbagevaerende del i tilfaelde af brud paa spejlholderen hoejst rage 1 cm ud over monteringsfladen, og en konfiguration, der bliver tilbage efter afproevningen, skal opfylde betingelserne i punkt 1.3.  // 5.3.  // Ved proeverne i henhold til punkt 4.2 og 4.3 maa den reflekterende overflade ikke gaa itu. Et brud paa den reflekterende overflade kan dog accepteres, naar en af foelgende betingelser er opfyldt:  // 5.3.1.  // Brudstykkerne haenger fast i spejlhuset eller ved en flade, der er fast forbundet med huset, dog accepteres en delvis loesrivelse af glasset paa betingelse af, at den ikke er stoerre end 2,5 mm paa begge sider af revnen. Det accepteres at smaa splinter loesrives fra glasoverfladen i anslagspunktet.  // 5.3.2.  // Den reflekterende overflade bestaar af splintfrit glas.  Tillaeg  1 til bilag II  PROEVEMETODE TIL MAALING AF REFLEKTIVITET  1.2 // 1.  // DEFINITIONER  // 1.1.  // CIE A (1) standardlystype: farvemaalingslystype repraesenterende det sorte legeme ved T68 = 2 855,6 K.  // 1.2.  // Lyskilde for CIE (1) standardlystype: gasfyldt wolframgloedelampe virkende ved en farvetemperatur ved T68 = 2855,6 K.  // 1.3.  // CIE 1931 (1) standardiagttager for farvestraaling: straalingsdetektor, hvis farvemaalingskarakteristika svarer til de trikromatiske spektralfordelingsvaerdier x (l), y (l), z (l). (Se skema).  // 1.4.  // CIE trikromatiske spektralfordelingsvaerdier: trikromatiske fordelingsvaerdier, i CIE-systemet (XYZ), for et isoeffektspektrums monokromatiske elementer.  // 1.5.  // Fotopisk syn (1): det normale oejes syn, naar det er adapeteret til luminansniveauet paa mindst flere candela pr. kvadratmeter.  // 2.  // APPARATUR  // 2.1.  // Generelt  //  // Apparaturet skal omfatte en lyskilde, en holder til proeveemnet, en fotoelektrisk detektor og en indikator (se fig. 1) samt de midler, der er noedvendige til at fjerne virkningerne af uvedkommende lys.  //   // Detektoren kan omfatte en Ulbricht-kugle for at lette maalingen af ikke-plane (konvekse) foererspejles reflektionsgrad. (Se fig. 2).  // 2.2.  // Lyskildens og detektorens spektrale karakteristika  //  // Lyskilden skal vaere en lyskilde for CIE A standardlystype forbundet med et optisk system, der goer det muligt at opnaa et bundt af naesten parallelle lysstraaler. Det anbefales at anvende en spaendingsstabilisator for at opretholde en uaendret spaending i lampen, saa laenge apparaturet er i brug.  //   // Detektoren skal omfatte en fotocelle, hvis spektralreaktion er proportional med CIE (1931) standardiagttageren for farvemaalings fotopiske klarhedsfunktion (se skema). Man kan ogsaa anvende enhver anden lystypefilter-detektor-kombination, som giver et globalaekvivalent af CIE A standardlystypen og fotopisk syn. Omfatter detektoren en Ulbrichtkugle skal kuglens indvendige flade vaere beklaedt med et lag hvid, mat (diffuserende) og ikke-selektiv maling.  // 2.3.  // Geometriske betingelser  //   // Det indfaldende straalebundt skal fortrinsvis danne en vinkel (oe) paa 0,44 ± 0,09 rad (25 ± 5 grader) med den vinkelrette paa proevefladen; denne vinkel maa imidlertid ikke overstige den oevre tolerance, dvs. 0,53 rad eller 30 grader. Detektorens akse skal danne en vinkel (oe) lig med det indfaldende straalebundt med denne vinkelrette (se fig. 1). Ved ankomsten til proevefladen skal det indfaldende straalebundt have en diameter paa mindst 19 mm. Det reflekterende straalebundt maa ikke vaere stoerre end fotocellens foelsomme flade, maa ikke daekke mindre end 50 % af denne flade og skal om muligt daekke samme portion af fladen som det bundt, der anvendes til justering af instrumentet.  //   // Omfatter detektoren en Ulbricht-kugle, skal denne have en mindstediameter paa 127 mm. De aabninger, der udfoeres i kuglens vaeg til proeveemnet og det indfaldende straalebundt, skal vaere af tilstraekkelig stoerrelse til at lade de indfaldende og reflekterede lysbundter passere helt. Fotocellen skal vaere anbragt saaledes, at den ikke modtager lyset fra det indfaldende eller reflekterede bundt internationalt elektroteknisk glosarium, gruppe 45, belysning.   // 2.4.  // Celle-indikator-enhedens elektriske karakteristika  //   // Den fotocelleeffekt, der registreres paa indikatoren, skal vaere en lineaer funktion af den fotofoelsomme flades lysstyrke. Der skal vaere (elektriske eller optiske eller begge slags) midler til nulindstilling og justeringsindstillingerne. Disse midler maa ikke paavirke instrumentets linearitet eller spektrale karakteristika. Detektor-indikator-enhedens praecision skal vaere ± 2 % af den fulde skala eller ± 10 % af den maalte vaerdi efter den mindste vaerdi.  // 2.5.  // Holder til proeveemnet  //   // Indretningen skal goere det muligt at placere proeveemnet saaledes, at kildearmens og detektorarmens akse krydser hinanden i niveau med den reflekterende flade. Denne reflekterende flade kan befinde sig inden for proevefoererspejlet eller dettes to sider, alt efter om det drejer sig om foererspejl med foerste flade eller med anden flade eller et prismatisk foererspejl af typen »flip«.  // 3.  // OPERATIV METODE  // 3.1.  // Direkte justeringsmetode  //   // For en direkte afproevningsmetodes vedkommende er den anvendte referencenorm fri luft. Denne metode anvendes til instrumenter, der er konstrueret saaledes, at de muliggoer en afproevning ved 100 % af skalaen, idet detektoren orienteres direkte i lyskildens akse (se fig. 1).  //   // Denne metode goer det i visse tilfaelde (f.eks. til maaling af flader med ringe reflektivitet) muligt at tage et mellemliggende justeringspunkt (mellem 0 og 100 % af skalaen). I saa fald maa der i den optiske bane indskydes et filter med neutral taethed og kendt transmissionsfaktor, og afproevningssystemet skal indstilles, indtil indikatoren viser den transmissionsprocent, der svarer til filtret med neutral taethed. Dette filter skal fjernes, inden reflektivitetsmaalingerne foretages.  // 3.2.  // Indirekte justeringsmetode  //   // Denne justeringsmetode anvendes til instrumenter med kilde og detektor af fast geometrisk form. Den kraever en passende inddelt og justeret reflektionsproeveenhed. Denne skal fortrinsvis vaere et plant foererspejl, hvis reflektionsgrad ligger naermest muligt ved de afproevede emners.  // 3.3.  // Maaling paa plant foererspejl  //  // Reflektionsgraden for plane foererspejlsproeveemner kan maales ved hjaelp af instrumenter, der fungerer efter det direkte eller indirekte afproevningsprincip. Vaerdien af reflektionsgraden aflaeses direkte paa instrumentets indikatorskive.  // 3.4.  // Maaling paa ikke-plant (konvekst) foererspejl  //   // Maaling af ikke-plane (konvekse) foererspejles reflektionsgrad kraever anvendelse af instrumenter, der indeholder en Ulbrichtkugle i detektoren (se fig. 2). Hvis kuglens aflaesningsapparat med et normspejl med reflektionsgrad E % giver ne delinger vil nx delinger med et ukendt spejl, svare til en reflektionsgrad x % givet ved formlen: 1.2.3 //   // X = E  // nx ne direkte.  (1) Definitioner hentet fra publikationen CEI 50 (45),  Vaerdien  af de trikromatiske spektralfordelingsvaerdier for CIE 1931 standardiagttageren for farvemaaling (1)  Denne tabel er et uddrag af IEC-publikation 50 (45) (1970)  1.2.3.4 //   //   //   //   // l  nm  //  x (l)  //  y (l)  //  z (l)  //   //   //   //  // 380  // 0,001 4  // 0,000 0  // 0,006 5  // 390  // 0,004 2  // 0,000 1  // 0,020 1  // 400  // 0,014 3  // 0,000 4  // 0,067 9  // 410  // 0,043 5  // 0,001 2  // 0,207 4  // 420  // 0,134 4  // 0,004 0  // 0,645 6  // 430  // 0,283 9  // 0,011 6  // 1,385 6  // 440  // 0,348 3  // 0,023 0  // 1,747 1  // 450  // 0,336 2  // 0,038 0  // 1,772 1  // 460  // 0,290 8  // 0,060 0  // 1,669 2  // 470  // 0,195 4  // 0,091 0  // 1,287 6  // 480  // 0,095 6  // 0,139 0  // 0,813 0  // 490  // 0,032 0  // 0,208 0  // 0,465 2  // 500  // 0,004 9  // 0,323 0  // 0,272 0  // 510  // 0,009 3  // 0,503 0  // 0,158 2  // 520  // 0,063 3  // 0,710 0  // 0,078 2  // 530  // 0,165 5  // 0,862 0  // 0,042 2  // 540  // 0,290 4  // 0,954 0  // 0,020 3  // 550  // 0,433 4  // 0,995 0  // 0,008 7  // 560  // 0,594 5  // 0,995 0  // 0,003 9  // 570  // 0,762 1  // 0,952 0  // 0,002 1  // 580  // 0,916 3  // 0,870 0  // 0,001 7  // 590  // 1,026 3  // 0,757 0  // 0,001 1  // 600  // 1,062 2  // 0,631 0  // 0,000 8  // 610  // 1,002 6  // 0,503 0  // 0,000 3  // 621  // 0,854 4  // 0,381 0  // 0,000 2  // 630  // 0,642 4  // 0,265 0  // 0,000 0  // 640  // 0,447 9  // 0,175 0  // 0,000 0  // 650  // 0,283 5  // 0,107 0  // 0,000 0  // 660  // 0,164 9  // 0,061 0  // 0,000 0  // 670  // 0,087 4  // 0,032 0  // 0,000 0  // 680  // 0,046 8  // 0,017 0  // 0,000 0  // 690  // 0,022 7  // 0,008 2  // 0,000 0  // 700  // 0,011 4  // 0,004 1  // 0,000 0  // 710  // 0,005 8  // 0,002 1  // 0,000 0  // 720  // 0,002 9  // 0,001 0  // 0,000 0  // 730  // 0,001 4  // 0,000 5  // 0,000 0  // 740  // 0,000 7  // 0,000 2 (2)  // 0,000 0  // 750  // 0,000 3  // 0,000 1  // 0,000 0  // 760  // 0,000 2  // 0,000 1  // 0,000 0  // 770  // 0,000 1  // 0,000 0  // 0,000 0  // 780  // 0,000 0  // 0,000 0  // 0,000 0  //   //   //   //  (1) Forkortet tabel. Vaerdierne for y (l) = V (l) er afrundet til fire cifre efter kommaet.  (2) AEndret i 1966 (fra 3 til 2).  Tillaeg  2 til bilag II  BETINGELSER FOR EOEF-TYPEGODKENDELSE OG MAERKNING AF FOERERSPEJLE  1.2 // 1.  // ANMODNING OM EOEF-TYPEGODKENDELSE  // 1.1.  // Anmodning om EOEF-typegodkendelse for en foererspejlstype af indehaveren af fabriksmaerket eller handelsmaerket eller dennes repraesentant.  // 1.2.  // For enhver type foererspejl skal anmodningen vaere ledsaget af:  // 1.2.1.  // En teknisk beskrivelse, der blandt andet anfoerer de typer af koeretoejer, for hvilke foererspejlet er bestemt;  // 1.2.2.  // Tegninger, der er tilstraekkeligt detaljerede til identifikation af foererspejlet og monteringsvejledning. Tegningerne skal vise det sted, hvor typegodkendelsesnummeret og det ekstra symbol skal anbringes i forhold til EOEF-typegodkendelsesmaerkets rektangel;  // 1.2.3.  // Fire foererspejle, tre foererspejle til afproevningerne, og et foererspejl til opbevaring paa laboratoriet med henblik paa eventuel verifikation, som senere maatte vise sig noedvendig. Paa laboratoriets anmodning kan der kraeves yderligere eksemplarer.  // 2.  // PAASKRIFTER  //   // Foererspejle, for hvilke der begaeres EOEF-typegodkendelse, skal letlaeseligt og uudsletteligt vaere forsynet med ansoegerens fabrikant- eller firmamaerke, og der skal vaere tilstraekkelig plads til EOEF-typegodkendelsesmaerket; denne plads skal vaere angivet paa de i punkt 1.2.2 omhandlede tegninger.  // 3.  // EOEF-TYPEGODKENDELSE  // 3.1.  // Opfylder proeveeksemplarerne, som er indgivet i overensstemmelse med punkt 1, forskrifterne i punkt 1 til 5 i bilag II, meddeles EOEF-typegodkendelse, og der tildeles et typegodkendelsesnummer.  // 3.2.  // Dette nummer tildeles ikke nogen anden foererspejltype.  // 4.  // MAERKNING  // 4.1.  // Ethvert foererspejl, der er i overensstemmelse med en i medfoer af naervaerende direktiv godkendt type, skal vaere forsynet med et EOEF-typegodkendelsesmaerke.  // 4.2.  // EOEF-typegodkendelsesmaerket bestaar af et rektangel, inden i hvilket er anfoert bogstavet lille »e« efterfulgt af et kendingsnummer eller bogstav for den medlemsstat, der har udstedt typegodkendelsen (1 for Forbundsrepublikken Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 6 for Belgien, 11 for Det forenede Kongerige, 13 for Luxembourg, 18 for Danmark, IRL for Irland og GR for Graekenland), samt et typegodkendelsesnummer anbragt i naerheden af rektanglet. Dette nummer bestaar af det typegodkendelsesnummer, som er anfoert paa typegodkendelsesattesten (se tillaeg 3) foran hvilket er anfoert et to-cifret tal, der angiver nummeret paa den seneste aendring af Raadets direktiv 71/127/EOEF paa datoen for udstedelse af EOEF-typegodkendelsen. Nummeret og typegodkendelsesnummer adskilles af en asterisk. For naervaerende direktiv er nummeret 02.  // 4.3.  // EOEF-godkendelsesmaerket suppleres med et ekstra symbol, der bestaar af romertal I, II, III, IV eller V, til angivelse af foererspejlsklasse. Dette ekstra symbol skal vaere anbragt i naerheden af rektanglet, der omgiver bogstavet »e«, i en hvilken som helst position i forhold til dette.  // 4.4.  // EOEF-typegodkendelsesmaerket og ekstrasymbolet skal anbringes paa en af spejlets vaesentlige bestanddele paa en saadan maade, at det ikke kan udslettes og er let laeseligt, naar spejlet er monteret paa koeretoejet.  // 4.5.  // I det nedenstaaende er anfoert fire eksempler paa EOEF-typegodkendelsesmaerker suppleret med ekstrasymbolet.  Tillaeg  3 til bilag II  EKSEMPEL PAA EOEF-KOMPONENTTYPEGODKENDELSESATTEST FOR FOERERSPEJLE   //   //   //   // Myndighedens  navn  //   //  Oplysninger om meddelelse, naegtelse, tilbagekaldelse eller udvidelse af EOEF-komponenttypegodkendelse for en foererspejltype  Typegodkendelsesnummer:  1. Fabriks- eller varemaerke:  2. Klasse (I, II, III, IV, V) (1):  3. Fabrikantens navn og adresse:  4. Navn og adresse paa fabrikantens eventuelle befuldmaegtigede:  5. Symbol som fastsat i punkt 4.1.1 i bilag II; ja/nej (1)  6. Indsendt til EOEF-komponenttypegodkendelse den:  7. Proevestation:  8. Dato og nummer for stationens proevningsrapport:  9. Dato for meddelelse/naegtelse/tilbagekaldelse eller udvidelse af EOEF-komponenttypegod- kendelse (1):  10. Sted:  11. Dato:  12. Til denne attest er vedlagt foelgende dokumenter som baerer ovenstaaende EOEF-typegodkendelses- nummer:  (teknisk beskrivelse, tegninger, skitser og planer for foererspejlet)  Disse dokumenter udleveres til de kompetente myndigheder i de andre medlemsstater, der udtrykkeligt anmoder herom.  13. Eventuelle bemaerkninger, navnlig enhver indskraenkning i anvendelsen og/eller monteringsvej- ledning:  (Underskrift)  (1) Overstreg det ikke gaeldende.  BILAG  III  FORSKRIFTER FOR FOERERSPEJLENES ANBRINGELSE1.2 // 1.  // ALMINDELIGE BEMAERKNINGER  // 1.1.  // Ethvert foererspejl skal vaere anbragt paa en saadan maade, at det ikke forskydes saaledes, at det maerkbart aendrer synsfeltet, saaledes som dette er udmaalt, og saa det ikke vibrerer saa meget, at foereren kan fejlopfatte billedet i spejlet.  // 1.2.  // Betingelserne i punkt 1.1 skal vaere opfyldt, naar koeretoejet koerer med hastigheder op til 80 % af den fastsatte maksimalhastighed men uden at overskride 150 km/h.  // 2.  // ANTAL  // 2.1.  // Paabudte mindste antal foererspejle  // 2.1.1.  // De synsfelter, der er foreskrevet i punkt 5, skal opnaas af det mindste paabudte antal foererspejle, der er anfoert i foelgende oversigt: 1.2.3,6 //   //   //  // Koeretoejsklasse  // Indvendige foererspejle  // Udvendige foererspejle  //   //  1.2.3,4.5.6 //   //   // Hovedspejle  // Vidvinkelspejle  //  Naerzonespejle  //  1.2.3.4.5.6 //  // Klasse I  // Klasse II  // Klasse III  // Klasse IV  // Klasse V  //   //   //   //   //   //   // M1  // 1  // -  // 1  // -  // -  //   // (jf. dog punkt 2.1.2)  // (jf. dog punkt 2.1.2.3)  // i siden modsat koerselsretningen (jf. dog punkt 2.2.1 i dette bilag)  //   //   //   //   //   //   //  //   // M2  // -  // 2  // -  // -  // -  //   //   // (1 til venstre og 1 til hoejre)  //   //   // (jf. dog punkt 2.2.2 og 3.7)  //   //   //   //   //   //   // M3  // -  // 2  // -  // -  // -  //   //   // (1 til venstre og 1 til hoejre)  //  //   // (jf. dog punkt 2.2.2 og 3.7)  //   //   //   //   //  //   // N1  // 1  // -  // 1  // -  //   //   // (jf. dog punkt 2.1.2)  // (jf. dog punkt 2.1.2.3)  // i siden modsat koerselsretningen (jf. dog punkt 2.2.1 i dette bilag)  //   //  //   //   //   //   //   //   // N2  // -  // 2  // -  // -  // -  //   // (jf. dog punkt 2.2.3)  // (1 til venstre og 1 til hoejre)  //   // (jf. dog punkt 2.2.4)  // (jf. dog punkt 2.2.2. og 3.7)  //   //   //   //   //   //   // Lastvogne med eller uden paahaengsvogne  // - (jf. dog punkt 2.2.3)  // 2 (1 til venstre og 1 til hoejre)  // -  // - (jf. dog punkt 2.2.4)  // 1 (jf. dog punkt 3.7)  // N3  //   //   //   //   //  // Saettevognstraktorer  // - (jf. dog punkt 2.2.3)  // 2 (1 til venstre og 1 til hoejre)  // 1 (jf. dog punkt 2.1.3)  // 1  // 1 (jf. dog punkt 3.7)  //   //   //   //   //   // 1.2 // 2.1.2.  // For koeretoejer i klasse M1 og N1 gaelder dog foelgende:  // 2.1.2.1.  // saafremt det indvendige foererspejl ikke opfylder bestemmelserne i 5.2., skal der monteres endnu et udvendigt foererspejl paa den modsatte side i forhold til det foererspejl, der er paabudt i henhold til punkt 2.1.1.  // 2.1.2.2.  // der kraeves ikke noget indvendigt foererspejl, saafremt et saadant ikke ville give noget udsyn bagud;  // 2.1.2.3.  // udvendige foererspejle i klasse II er tilladt.  // 2.1.3.  // For koeretoejer i klasse N3 gaelder dog, at saafremt det af tekniske konstruktionsaarsager ikke er muligt at opnaa de synsfelter, der er foreskrevet i punkt 5.3.2.2. og 5.4, naar et foererspejl af klasse IV sidder paa en arm faelles med et foererspejl i klasse II, er det tilladt i stedet for et foererspejl i klasse II at anvende et foererspejl i klasse III.  //   // Denne undtagelse gaelder kun indtil den 1. oktober 1992.  // 2.2.  // Hoejeste antal tilladte foererspejle  // 2.2.1.  // Paa koeretoejer i klasse M1 og N1 maa der monteres et udvendigt foererspejl paa den modsatte side i forhold til det paabudte udvendige foererspejl, der er omhandlet i punkt 2.1.1.  // 2.2.2.  // Et udvendigt foererspejl i klasse V er tilladt for koeretoejer i klasse M2, M3 og N2.  // 2.2.3.  // Et indvendigt foererspejl er tilladt for koeretoejer i klasse N2 og N3.  // 2.2.4.  // Et udvendigt foerespejl i klasse IV er tilladt for koeretoejer i klasse N2 og N3, bortset fra saettevognstraktorer.  // 2.2.5.  // De foererspejle, der er omhandlet i punkt 2.2.1 til 2.2.4, skal opfylde forskrifterne i dette direktiv.  //   // De foererspejle, der er omhandlet i punkt 2.2.3, skal dog ikke opfylde forskrifterne i punkt 5.  // 2.2.6.  // Forskrifterne i dette direktiv finder ikke anvendelse paa overvaagningsspejle som defineret i punkt 4 i bilag I. Udvendige overvaagningsfoererspejle skal dog altid anbringes saaledes, at de befinder sig mindst 2 m over jorden ved teknisk tilladt totalvaegt af koeretoejet.  // 3.  // PLACERING  // 3.1.  // Foererspejlene skal vaere placeret saaledes, at foereren fra sit saede ved normal koerestilling har oversigt over koerebanen bagud og langs koeretoejets side(r).  // 3.2.  // De udvendige foererspejle skal vaere synlige igennem den del af forruden, som bestryges af vinduesviskerne eller gennem sidevinduerne. Denne forskrift gaelder dog af konstruktionsmaessige aarsager ikke for udvendige foererspejle, monteret paa hoejre side af koeretoejer af klasserne M2 og M3 i medlemsstater med hoejrekoersel eller monteret paa venstre side af samme koeretoejer i medlemsstater med venstrekoersel.  // 3.3.  // I tilfaelde af koeretoejer som afproeves i chassis/foererhus tilstand, skal minimal og maksimal karrosseribredde angives af fabrikanten og om noedvendigt simuleres ved attrapplader under synsfeltafproevningerne. Alle koeretoejs- og spejlkonfigurationer, som benyttes under afproevningen, skal opgives paa EOEF-standardtypegodkendelsesskemaet for en koeretoejstype med hensyn til monteringen af foererspejle (se tillaeg).  // 3.4.  // Det udvendige foererspejl, der er foreskrevet i foererens side, skal vaere monteret saaledes, at vinklen mellem koeretoejets lodrette laengdemidterplan og det lodrette plan, der gaar gennem spejlcentrum og midten af det liniestykke paa 65 mm der forbinder foererens synsudgangspunkter, ikke er stoerre end 55 grader.  // 3.5.  // Foererspejle maa ikke rage vaesentlig mere uden for de ydre dele af karrosseriet, end hvad der er noedvendigt for at opnaa de synsfelter, der er fastlagt i punkt 5.  // 3.6.  // Naar den nedre kant af et udvendigt foererspejl er mindre end to meter over jorden ved teknisk tilladt totalvaegt af koeretoejet maa dette foererspejl ikke rage mere end 0,20 m uden for koeretoejets samlede bredde maalt uden foererspejl.  Tillaeg  til bilag III  BILAG TIL EOEF-STANDARDTYPEGODKENDELSESSKEMA FOR EN  KOERETOEJSTYPE MED HENSYN TIL MONTERINGEN AF FOERERSPEJLE  (Artikel 4, stk. 2, og artikel 10 i Raadets direktiv 70/156/EOEF af 5. februar 1970 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning vedroerende typegodkendelse af motordrevne koeretoejer og paahaengskoeretoejer dertil)  1.2 //   //   //   // Myndighedens navn  //   //  EOEF-standardtypegodkendelse  tillaeg (1)  1. Koeretoejets fabriks- eller handelsbetegnelse:  2. Koeretoejets typebetegnelse  3. Koeretoejsklasse (M1, M2, M3, N1 µ 2t N1, N2, N3) (2)  3.1. For koeretoejer i klasse N3: lastbil/lastbil til paahaengskoeretoej/lastbil til saettevogn (2)  4. Koeretoejsfabrikantens navn og adresse:  5. Navn og adresse paa fabrikantens eventuelle befuldmaegtigede:  6. Foererspejlenes fabriks- eller handelsbetegnelse samt typegodkendelsesnummer:  7. Foererspejlsklasse(r) (I, II, III, IV, V) (2)  8. Dispensation (gaeldende indtil den 1. oktober 1992) for foererspejle i klasse II, der sidder paa en arm faelles med et foererspejl i klasse IV paa et koeretoej i klasse N3 (som omhandlet i punkt 2.1.3 i bilag III), er indroemmet/naegtet (2).  9. Udvidelse af EOEF-standardtypegodkendelsen for foelgende foererspejltyper:  10. Data til identifikation af punkt R for foerer i siddende stilling:  11. Stoerste og mindste karrosseribredde for hvilke foererspejlet er typegodkendt (gaelder for chassis/ foererhus enheder i henhold til punkt 3.3 i bilag III):  12. Koeretoejet indleveret til EOEF-standardtypegodkendelse den  13. Proevestation, som er ansvarlig for kontrol med overensstemmelse med henblik paa EOEF- standardtypegodkendelsen:  14. Dato for proevestationens rapport:  15. Nummer paa proevestationens rapport:  16. EOEF-standardtypegodkendelse med hensyn til montering af foererspejl er udstedt/naegtet (1)  17. Tillaeg til EOEF-standardtypegodkendelse med hensyn til montering af foererspejl er udstedt/naegtet (1)  18. Sted:  19. Dato:  20. Underskrift:  21. Foelgende dokumenter, som baerer ovenstaaende standardtypegodkendelsesnummer, er vedlagt denne attest:  - tegninger med angivelse af foererspejlets befaestigelse;  - tegninger og planer med angivelse af monteringspositioner og karakteristika for den del paa koeretoejsstrukturen, hvorpaa foererspejlene monteres;  - afbillede af koeretoejet forfra, bagfra og indeni, der hvor foererspejlene er anbragt.  Disse dokumenter indleveres til de kompetente myndigheder i de andre medlemsstater, der udtrykkeligt anmoder herom.  (1) Angiv eventuelt om det er foerste tillaeg osv. til den oprindelige EOEF-standardtypegodkendelse.  (2) Overstreg det ikke gaeldende.  (1) Overstreg det ikke gaeldende.


Avis juridique important

|

31990L0630

Kommissionens direktiv 90/630/EØF af 30. oktober 1990 om tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 77/649/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning vedrørende førerens synsfelt i motordrevne køretøjer

EF-Tidende nr. L 341 af 06/12/1990 s. 0020 - 0029 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 20 s. 0022  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 20 s. 0022

KOMMISSIONENS DIREKTIVaf 30.  oktober 1990om tilpasning til den tekniske udvikling af Raadets direktiv 77/649/EOEF om indbyrdes  tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning vedroerende foererens synsfelt i motordrevne  koeretoejer(90/630/EOEF)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKEFAELLESSKABER HAR -under  henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, under henvisning til Raadets direktiv 77/649/EOEF af 27. september 1977 om indbyrdes tilnaermelse af  medlemsstaternes lovgivning vedroerende foererens synsfelt i motordrevne koeretoejer (1), senest aendret  ved Kommissionens direktiv 88/366/EOEF (2), saerlig artikel 5, ogud fra foelgende betragtninger: Paa baggrund af de indhoestede erfaringer og det nuvaerende udviklingstrin boer den fremgangsmaade for  afproevning, som er fastsat i direktiv 77/649/EOEF, praeciseres, og i denne forbindelse navnlig  bringes paa linje med den seneste udvikling inden for De Forenede Nationers OEkonomiske Kommission  for Europa; bestemmelserne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Tilpasning af  Direktiverne om Fjernelse af Tekniske Hindringer for Handel med Motordrevne Koeretoejer til den  Tekniske Udvikling -UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV: Artikel 1Bilag III til direktiv 77/649/EOEF affattes som angivet i bilaget til  naervaerende direktiv. Artikel 21.  Fra den 1. maj 1991 kan medlemsstaterne af grunde, der vedroerer synsfeltet, ikke: - naegte at udstede EOEF-standardtypegodkendelse eller kopi af den i artikel 10, stk. 1, sidste led,  i Raadets direktiv 70/156/EOEF (3) omhandlede attest eller at udstede national godkendelse for en  koeretoejstype, eller- forbyde foerste ibrugtagning af koeretoejersaafremt foererens synsfelt i denne  koeretoejstype eller i saadanne koeretoejer er blevet fastlagt i overensstemmelse med direktiv  77/649/EOEF, som affattet ved naervaerende direktiv. 2.  Fra 1. oktober 1991 kan medlemsstaterne- ikke laengere udstede kopi af den i artikel 10, stk.  1, sidste led, i direktiv 70/156/EOEF omhandlede attest for en koeretoejstype, saafremt foererens  synsfelt ikke er fastlagti overensstemmelse med direktiv 77/649/EOEF, som affattet ved naervaerende  direktiv- naegte at meddele national godkendelse af en koeretoejstype, saafremt foererens synsfelt ikke  er fastlagt i overensstemmelse med direktiv 77/649/EOEF, som affattet ved naervaerende direktiv. Artikel 3Medlemsstaterne saetter inden den 1. maj 1991 de noedvendige bestemmelser i kraft for at  efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom. Naar medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, henvises der deri til dette direktiv, eller de  ledsages ved offentliggoerelsen af en saadan henvisning. De naermere regler for denne henvisning  fastsaettes af medlemsstaterne. Artikel 4Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Udfaerdiget i Bruxelles, den 30. oktober 1990. Paa Kommissionens vegneMartin BANGEMANNNaestformand(1) EFT nr. L 267 af 19.  10. 1977, s. 1. (2) EFT nr. L 181 af 12. 7. 1988, s. 40. (3) EFT nr. L 42 af 23. 2. 1970, s. 1.  BILAG Bilag III affattes saaledes: BILAG IIIFREMGANGSMAADE TIL BESTEMMELSE AF H-PUNKTET OG KROPPENS FAKTISKE HAELDNINGSVINKEL I  FORSKELLIGE SIDDESTILLINGER I MOTORKOERETOEJER1. FORMAALDen i dette bilag beskrevne fremgangsmaade benyttes til at fastslaa H-punktets placering og  kroppens faktiske haeldningsvinkel i én eller flere siddende stillinger i et motorkoeretoej og til at  efterproeve forholdet mellem de konstaterede maal og de konstruktivt bestemte specifikationer, som  koeretoejets fabrikant har opgivet (1). 2. DEFINITIONERI dette bilag forstaas ved: 2.1. Referenceoplysninger et eller flere af de nedenfor angivne kendetegn for en siddende stilling,  nemlig: 2.1.1. H-punktet og R-punktet og deres indbyrdes forhold. 2.1.2. Kroppens faktiske haeldningsvinkel og kroppens konstruktivt bestemte haeldningsvinkel og deres  indbyrdes forhold. 2.2. Tredimensional H-punkt-anordning (3 DH-anordning) den indretning der benyttes til bestemmelse af  H-punkter og kroppens faktiske haeldningsvinkel. Denne indretning er naermere beskrevet i tillaeg I  til dette bilag. 2.3. H-punkt omdrejningspunkt for krop og laar paa 3 DH-anordningen, som er placeret paa koeretoejets saede i  overensstemmelse med nedenstaaende punkt 4. H-punktet ligger midt paa anordningens centerlinje, som  gaar mellem H-punktets sigteknapper paa hver side af den tredimensionale H-anordning. H-punktet  svarer teorektisk til R-punktet (idet tolerancer fremgaar af punkt 3.2.2 nedenfor). Naar foerst  H-punktet er bestemt i overensstemmelse med den i punkt 4 beskrevne fremgangsmaade, anses det for  fast i forhold til saedets beklaedning, idet det flyttes sammen med denne, naar saedets stilling  aendres. 2.4. R-punkt eller saedets referencepunkt et konstruktivt bestemt punkt fastsat af koeretoejets fabrikant  for hver siddestilling og fastlagt i forhold til det tredimensionale referencesystem. 2.5. Kropslinjen midterlinjen af sonden paa den tredimensionale H-anordning med sonden i sin bageste  stilling. 2.6. Kroppens faktiske haeldningsvinkel vinklen mellem en lodret linje gennem H-punktet og kropslinjen ud  fra kvadranten for ryggens haeldningsvinkel paa den tredimensionale H-anordning. Kroppens faktiske  haeldningsvinkel svarer teoretisk til kroppens konstruktivt bestemte haeldningsvinkel (idet  tolerancerne fremgaar af punkt 3.2.2 nedenfor). 2.7. Kroppens konstruktivt bestemte haeldningsvinkel vinklen mellem en lodret linje gennem R-punktet og  kropslinjen i en stilling, der svarer til ryglaenets konstruktivt bestemte stilling, saaledes som  denne er fastsat af koeretoejets fabrikant. 2.8. Midterplanet for passageren midterplanet for den tredimensionale H-anordning anbragt i hver af de  konstruktivt bestemte siddende stillinger. Det bestemmes af H-punktets koordinat paa Y-aksen. For de  enkelte saeder falder saedets midterplan sammen med midterplanet for passageren. For andre saeder  bestemmes midterplanet for passageren af fabrikanten. 2.9. Det tredimensionale referencesystem et system som beskrevet i tillaeg 2 til dette bilag. 2.10. Referencepunkter fysiske punkter (huller, flader, maerker eller indsnit) paa koeretoejets karrosseri  efter fabrikantens naermere bestemmelse. 2.11. Koeretoejets maaleposition koeretoejets stilling, saaledes som den fastlaegges ved referencepunkternes  koordinator i det tredimensionale referencesystem. 3. KRAV OM OPLYSNINGER3.1. Fremlaeggelse af oplysningerFor hver siddestilling, hvor der kraeves referenceoplysninger til  paavisning af, at bestemmelserne i dette direktiv er overholdt, skal alle eller et passende udvalg  af foelgende oplysninger fremlaegges paa den maade, der er angivet i tillaeg 3 til dette bilag: 3.1.1. R-punktets koordinater i forhold til det tredimensionale referencesystem. 3.1.2. Kroppens konstruktivt bestemte haeldningsvinkel. 3.1.3. Alle de angivelser, der er noedvendige for at regulere saedets stilling (saafremt dette kan reguleres)  til den i nedenstaaende punkt 4.3 angivne maalestilling. 3.2. Forholdet mellem de foretagne maal og de konstruktivt bestemte specifikationer3.2.1. H-punktets koordinator og stoerrelsen af kroppens faktiske haeldningsvinkel indhentet ifoelge den i  nedenstaaende punkt 4 beskrevne fremgangsmaade skal sammenlignes med henholdsvis R-punktets  koordinater og vaerdien af kroppens konstruktivt bestemte haeldningsvinkel, saaledes som angivet af  koeretoejets fabrikant. 3.2.2. R-punktets og H-punktets indbyrdes stillinger og forholdet mellem kroppens konstruktivt bestemte  haeldningsvinkel og kroppens faktiske haeldningsvinkel skal anses for tilfredsstillende for den  paagaeldende siddestilling, saafremt H-punktet angivet ved dets koordinater ligger inden for et  kvadrat, hvis sider er 50 mm lange, og som har vandrette og lodrette sider, hvis diagonaler skaerer  hinanden i R-punktet, og saafremt kroppens faktiske haeldningsvinkel ligger inden for 5g fra kroppens  konstruktivt bestemte haeldningsvinkel. 3.2.3. Med disse betingelser opfyldt skal R-punktet og kroppens konstruktivt bestemte haeldningsvinkel  benyttes til at paavise, at bestemmelserne i dette direktiv er overholdt. 3.2.4. Saafremt H-punktet eller kroppens faktiske haeldningsvinkel ikke opfylder de i punkt 3.2.2 ovenfor  angivne krav, skal H-punktet og kroppens faktiske haeldningsvinkel bestemmes yderligere to gange  (tre gange i alt). Saafremt resultaterne af to af disse tre operationer opfylder kravene, gaelder  vilkaarene i punkt 3.2.3 ovenfor. 3.2.5. Saafremt resultaterne af mindst to af de tre operationer, der er beskrevet i punkt 3.2.4 ovenfor,  ikke opfylder kravene i ovennaevnte punkt 3.2.2, eller saafremt efterproevningen ikke kan finde sted,  fordi fabrikanten af koeretoejet har undladt at give oplysninger om R-punktets placering eller om  kroppens konstruktivt bestemte haeldningsvinkel, skal det geometriske tyngdepunkt af de tre maalte  punkter eller gennemsnittet af de tre maalte haeldningsvinkler benyttes og betragtes som gaeldende i  alle tilfaelde, hvor R-punktet eller kroppens konstruktivt bestemte haeldningsvinkel omtales i dette  direktiv. 4. FREMGANGSMAADEN VED BESTEMMELSEN AF H-PUNKTET OG KROPPENS FAKTISKE HAELDNINGSVINKEL4.1. Koeretoejet skal efter fabrikantens naermere anvisning klargoeres til en temperatur paa 20g C p 10g C  for at sikre, at saedematerialet naar rumtemperaturen. Saafremt det saede, der skal kontrolleres,  aldrig har vaeret benyttet, skal en person paa mellem 70 og 80 kg eller en indretning af tilsvarende  vaegt anbringes paa saedet to gange i et minut for at paavirke hynde og ryg. Paa fabrikantens begaering  skal alle saedets bestanddele vaere ubelastede i mindst 30 minutter, foer den tredimensionale  H-anordning installeres. 4.2. Koeretoejet skal placeres i den maaleposition, der er fastsat i ovennaevnte punkt 2.11. 4.3. Saedet skal, saafremt det kan reguleres, foerst reguleres til den bageste normale koerestilling eller  siddestilling i overensstemmelse med oplysningerne fra koeretoejets fabrikant, idet der kun skal  foretages regulering af saedet i laengderetningen, og saadan at saedets bevaegelser til andre formaal end  de normale koerestillinger eller siddestillinger udelukkes. Hvor det er muligt at regulere saedet paa  andre maader (i lodret plan, ved drejning, ryglaenets haeldning osv.), skal dette reguleres til den  stilling, som koeretoejets fabrikant har angivet. For fjedrende saeders vedkommende skal den lodrette  stilling fastlaegges éntydigt, saaledes at den svarer til normal koerestilling efter fabrikantens  naermere anvisning. 4.4. Den del af saedet, som den tredimensionale H-anordning har forbindelse til, skal vaere daekket med  musselin-bomuld af tilstraekkelig stoerrelse og passende vaevning, beskrevet som et almindeligt  bomuldsstof med 18,9 traade pr. cm$ med en vaegt paa 0,228 kg/m$ eller strikket eller ikke-vaevet stof  med tilsvarende egenskaber. Saafremt afproevningen finder sted paa et saede uden for koeretoejet, skal det gulv, hvorpaa saedet er  anbragt, i hovedsagen have samme egenskaber (1) som gulvet i det koeretoej, hvor saedet paaregnes  benyttet. 4.5. Saede- og ryganordningen paa den tredimensionale H-anordning anbringes saaledes, at midterplanet for  passageren falder sammen med midterplanet for den tredimensionale H-anordning. Paa anmodning fra  fabrikanten kan den tredimensionale H-anordning flyttes ind med hensyn til midterplanet for  passageren, saafremt den tredimensionale H-anordning er anbragt saa langt ude, at saedekanten ikke goer  det muligt at stille den tredimensionale H-anordning vandret. 4.6. Fastgoer fod- og underbensanordningerne til saedefladen enten enkeltvis eller ved hjaelp af den  T-formede knaeledsaksel. En linje gennem sigteknapperne for H-punktet skal vaere parallel med  gulvfladen og vinkelret paa saedets midterplan i laengderetningen. 4.7. Fod- og benstillingerne paa den tredimensionale H-anordning reguleres paa den nedenfor angivne maade: 4.7.1. Den konstruktivt bestemte siddestilling for foereren og den yderste passager foran. 4.7.1.1. Saavel fod- og benanordninger foeres fremefter paa en saadan maade, at foden indtager naturlige  stillinger paa gulvet, om noedvendigt mellem pedalerne. Hvor det kan lade sig goere, anbringes den  venstre fod i omtrent samme afstand til venstre for midterplanet af den tredimensionale H-anordning  som den hoejre fod er til hoejre. Libellen, der benytttes til at kontrollere den tredimensionale  H-anordnings tvaergaaende retning, placeres i vandret stilling ved om noedvendigt at regulere  saedefladen eller ved at regulere ben- og fodanordningen bagud. Linjen gennem H-punktets  sigteknapper skal holdes vinkelret paa saedets midterplan i laengderetningen. 4.7.1.2. Saafremt det venstre ben ikke kan holdes parallelt med det hoejre ben, og den venstre fod ikke kan  stoette paa karrosseriet, skal den venstre fod flyttes, indtil den kan blive stoettet. Sigteknapperne  skal fortsat vaere paa linje. 4.7.2. Konstruktivt bestemt siddestilling for en bagsaedepassager ud mod ydersiden. For bagsaeder eller ekstrasaeder skal benene placeres som anvist af fabrikanten. Saafremt foedderne  derefter hviler paa dele af gulvet, som er i forskellig hoejde, skal den fod, som foerst kommer i  forbindelse med forsaedet benyttet som udgangspunkt, mens den anden fod skal anbringes paa en saadan  maade, at libellen, der registrerer den tvaergaaende retning af anordningens saede, viser vandret  stilling. 4.7.3. Andre konstruktivt bestemte siddestillinger: Den i punkt 4.7.1. ovenfor angivne almindelige fremgangsmaade foelges, bortset fra at foedderne  anbringes som anvist af koeretoejets fabrikant. 4.8. Anbring ben- og laarlodder og bring den tredimensionale H-anordning i vandret stilling. 4.9. Vip rygfladen fremad til stopstillingen og traek den tredimensionale H-anordning vaek fra ryglaenet  ved hjaelp af den T-formede stang. Saet derefter den tredimensionale H-anordning paa saedet under  anvendelse af en af foelgende fremgangsmaader: 4.9.1. Saafremt den tredimensionale H-anordning har tendens til at glide bagud, benyt da foelgende  fremgangsmaade: lad den tredimensionale H-anordning glide bagud indtil en fremadrettet vandret  modvaegt paa den T-formede stang ikke laengere er noedvendig, hvilket vil sige indtil saedefladen roerer  ryglaenet. Om noedvendigt aendres underbenets stilling. 4.9.2. Saafremt den tredimensionale H-anordning ikke har tendens til at glide bagud, benyt da foelgende  fremgangsmaade: foer den tredimensionale H-anordning bagud ved hjaelp af en vandret bagudrettet  belastning paa den T-formede stang, indtil saedefladen roerer ryglaenet (se figur 2 i tillaeg 1 til  dette bilag). 4.10. Paavirk samlingen mellem ryglaen og saedeflade paa den tredimensionale H-anordning med en belastning paa  100 p 10 N i skaeringspunktet mellem hoftehaeldningskvadranten og holderen for den T-formede stang.  Denne belastnings retning skal hele tiden foelge paa en linje, der passerer gennem det ovenfor naevnte  skaeringspunkt til et punkt lige oven over holderen for laarstangen (se figur 2 tillaeg 1 til dette  bilag). Foer derefter omhyggeligt rygfladen tilbage til ryglaenet. Der maa udvises den stoerste omhu  under den resterende del af operationen for at undgaa, at den tredimensionale H-anordning glider  fremefter. 4.11. Paasaet hoejre og venstre saedelodder og derefter skiftevis de otte kroplodder. Fasthold den  tredimensionale H-anordning i vandret stilling. 4.12. Vip rygfladen frem for at ophaeve belastningen af ryglaenet. Rok den tredimensionale H-anordning fra  side til side over 10g (nemlig 5g til hver side i forhold til det lodrettet midterplan) tre gange  for at udloese eventuel friktion mellem den tredimensionale H-anordning og saedet. Mens denne rokning finder sted, kan den T-formede stang paa den tredimensionale H-anordning have en  tendens til at afvige fra den fastsatte stilling i saavel vandret som lodret plan. Den T-formede  stang maa derfor soeges holdt paa plads ved hjaelp af passende belastning i siden under rokningen. Der  skal udvises omhu med at holde den T-formede stang og rokke den tredimensionale H-anordning for at  sikre, at der ikke bliver tale om utilsigtede belastninger udefra hverken i lodret plan eller  fremadrettet eller bagudrettet. Den tredimensionale H-anordnings foedder maa ikke i denne situation holdes tilbage eller fastholdes.  Saafremt foedderne aendrer stilling, boer de have lov til at forblive i denne stilling i oejeblikket. Ryk omhyggeligt rygfladen tilbage til ryglaenet og kontroller nulstillingen af de to libeller.  Saafremt foedderne skulle have flyttet sig under rokningen med den tredimensionale H-anordning, skal  de saettes tilbage paa den oprindelige plads som foelger: Loeft skiftevis hver fod det noedvendige mindstemaal fra gulvet, indtil der ikke findes nogen  yderligere bevaegelse af foden sted. Under denne flytning skal foden vaere fri, saaledes at den kan  dreje, og der maa ikke vaere nogen fremadrettet eller siderettet belastning. Naar hver fod flyttes  tilbage i den nederste stilling, skal haelen hvile paa det dertil beregnede underlag. Kontroller nulstillingen af libellen i tvaergaaende retning, og benyt om noedvendigt en tvaergaaende  belastning oven paa rygfladen, der er tilstraekkelig til at stille den tredimensionale H-anordnings  saedeflade vandret paa saedet. 4.13. Fastholdelse af den T-formede stang for at forhindre den tredimensionale H-anordning i at glide  fremefter paa saedehynden sker paa foelgende maade: a)  foer rygfladen tilbage til ryglaenetb)anbring og fjern skiftevis en vandret bagudrettet  belastning, der ikke maa overskride 25 N, paa rygvinkelstangen i en hoejde omtrent ud for midten af  kroplodderne, indtil hoftehaeldningskvadranten angiver, at der er naaet en stabil stilling efter  fjernelsen af belastningen. Det skal omhyggeligt sikres, at ingen udefra kommende belastninger i  nedadgaaende retning eller tvaergaaende retning paavirker den tredimensionale H-anordning. Saafremt  yderligere en niveaujustering af den tredimensionale H-anordning er paakraevet, drej da rygfladen  fremefter, bring den atter i vandret position og gentag fremgangsmaaden fra punkt 4.12. 4.14. Foretag alle de i det foelgende naevnte maalinger: 4.14.1. H-punktets koordinater maales i forhold til det tredimensionale referencesystem. 4.14.2. Kroppens faktiske haeldningsvinkel aflaeses i forhold til ryghaeldningskvadranten paa den  tredimensionale H-anordning med sonden i dens bageste stilling. 4.15. Saafremt opstillingen af den tredimensionale H-anordning oenskes gjort om igen, skal saedeanordningen  forblive ubelastet mindst 30 minutter forinden. Den tredimensionale H-anordning maa ikke vaere  belastet paa saedeanordningen ud over det tidsrum, som er noedvendigt til gennemfoerelsen af  afproevningen. 4.16. Saafremt saederne paa samme raekke kan betragtes som ens (baenkesaede, identiske saeder osv.), skal kun  det ene H-punkt og den ene »kroppens faktiske haeldningsvinkel« bestemmes for hver saederaekke, idet  den tredimensionale H-anordning, der er beskrevet i tillaeg 1 til dette bilag, anbringes paa en  plads, der kan betragtes som repraesentativ for raekken. Denne plads skal: 4.16.1. for den forreste raekkes vedkommende vaere foerersaedet4.16.2. for den bageste raekke eller bageste raekkers vedkommende vaere et ydersaede. Tillaeg 1 BESKRIVELSE AF DEN TREDIMENSIONALE H-PUNKTSANORDNING (;) (TREDIMENSIONALH-ANORDNING)1.   Ryg- og saedefladerRyg- og saedefladerne er fremstillet af armeret plast og metal; de skal goere det  ud for en menneskelig krop med laar og er mekanisk haeftet i H-punktet. Paa den i H haeftede sonde er  der fastgjort en kvadrant til maaling af kroppens faktiske haeldningsvinkel. En justerbar laarstang,  der er haeftet til saedefladen fastlaegger laarets midterlinje og tjener som grundlinje for  hoftehaeldningskvadranten. 2.  Kroppens og benenes opbygningUnderbenene er haegtet paa saedefladeanordningen ved hjaelp af den  T-formede knaeledsaksel, som er en tvaergaaende forlaengelse af den justerbare laarstang. Der er  indbygget kvadranter i underbenene til maaling af knaevinklerne. Sko- og fodanordningerne er justeret  til at maale fodvinklen. To libeller giver mulighed for at kontrollere anordningens korrekte  stilling i rummet. Kroplodderne er placeret i de tilsvarende tyngdepunkter for at frembringe en  saedebelastning svarende til en mand paa 76 kg. Den frie bevaegelighed i alle den tredimensionale  H-anordnings led boer kontrolleres, idet der i ingen af leddene maa forekomme nogen naevnevaerdig  friktion. (;) Anordningen svarer til den, der er beskrevet i ISO Standard 6549-1980. Naermere enkeltheder om  den tredimensionale H-anordnings opbygning kan indhentes hos Society of Automotive Engineers (SAE),  400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, USA. >START GRAFIK><?aa8K>Figur 1<?aa8N>DEN TREDIMENSIONALE H-ANORDNINGS  BESTANDDELERygfladeStoetter til kroplodderLibelle til indstillingaf  ryghaeldningHoftehaeldningskvadrantSaedefladeStoetter til laarlodderT-formet  knaeledsakselSondeRyghaeldningskvadrantH-punkt sigteknapH-punktledLibelle til  indstillingi tvaerretningLaarstangKnaevinkelkvadrantFodvinkelkvadrant>SLUT GRAFIK>>START  GRAFIK><?aa8K>Figur 2<?aa8N>MAALENE PAA DEN TREDIMENSIONALE H-ANORDNINGS DELE OG  VAEGTFORDELINGENBelastningens retningog angrebspunktVariabel fra108 til 424  mmKroplodderSaedelodder432 mmLaarlodder417 mmBenlodder<?aa4L"SLUT GRAFIK> Tillaeg 2  DET TREDIMENSIONALE REFERENCESYSTEM1.  Det tredimensionale referencesystem  fastlaegges ved hjaelp af tre indbyrdes vinkelrette planer, hvis placering vaelges af koeretoejets  fabrikant (se figuren) (¹). 2.  Koeretoejets maaleposition vaelges ved at anbringe koeretoejet paa stoettefladen paa en saadan maade, at  referencepunkternes koordinater svarer til de af fabrikanten opgivne vaerdier. 3.  R-punktets og H-punktets koordinater fastlaegges i forhold til de af koeretoejets fabrikant  fastsatte referencepunkter. >START GRAFIK>+ Z+ X+ YY nulplan (lodret nulplani laengderetningen)X nulplan  (lodret nulplani tvaerretningen)Z nulplan(vandret nulplan)Stoetteflade<?aa8K>Det  tredimensionale referencesystem<?aePD8>(¹) Referencesystemet er i overensstemmelse med ISO  standard 4130-1978. >SLUT GRAFIK>Tillaeg 3 REFERENCEOPLYSNINGER OM SIDDESTILLINGER1. Registrering af referenceoplysningerReferenceoplysninger indfoeres i raekkefoelge for hver  siddestilling. Indstillingerne bestemmes ved en toleddet kode. Det foerste led er et arabertal og  angiver saederaekken nummereret forfra og bagud i forhold til koeretoejet. Det andet led er et stort  bogstav, som betegner siddestillingens placering i en raekke set i forhold til koeretoejets  fremadgaaende koerselsretning; til dette formaal benyttes nedenstaaende bogstaver. - L = venstre- C= midten- R= hoejre. 2. Beskrivelse af koeretoejets maaleposition2.1. Referencemaerkernes koordinaterX . Y . Z . 3. Oversigt over referenceoplysninger3.1. Siddestilling: . 3.1.1. R-punktets koordinaterX . Y . Z . 3.1.2. Kroppens konstruktivt bestemte haeldningsvinkel: . 3.1.3. Enkeltheder vedroerende justeringen af saede (¹)vandret: . lodret: . vinkel: . kroppens haeldningsvinkel: . NB: Fortsaet med referenceoplysninger om yderligere siddestillinger under punkt 3.2, punkt 3.3,  osv. (¹) Det ikke gaeldende overstreges. (1) I en hvilken som helst anden siddende stilling end i forsaederne, hvor H-punktet ikke  kan bestemmes under anvendelse af »den tredimensionale H-punkt-anordning« eller tilsvarende  fremgangsmaader, kan det af fabrikanten angivne R-punkt benyttes som udgangspunkt efter den  paagaeldende myndigheds egen vurdering. (1) Haeldningsvinkel, hoejdeforskel med et saedebeslag, overfladestruktur, osv.