title: Rådets direktiv 2010/18/EU af 8. marts 2010 om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS, og om ophævelse af direktiv 96/34/EF (EØS-relevant tekst)

text:
               18.3.2010

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 68/13

         RÅDETS DIREKTIV 2010/18/EU
   af 8. marts 2010
   om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS, og om ophævelse af direktiv 96/34/EF
   (EØS-relevant tekst)
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 155, stk. 2,
   under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Ifølge artikel 153 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter benævnt »TEUF«) støtter og supplerer Unionen medlemsstaternes indsats, bl.a. for så vidt angår lige muligheder for mænd og kvinder på arbejdsmarkedet og ligebehandling i arbejdet.

               (2)

               Dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på EU-plan kan, jf. TEUF, artikel 155, stk. 1, føre til overenskomstmæssige forbindelser, herunder aftaler, hvis parterne finder det ønskeligt. Arbejdsmarkedets parter kan i henhold til TEUF, artikel 155, stk. 2, i fællesskab anmode om, at aftaler, der indgås af dem på EU-plan i spørgsmål under artikel 153 i TEUF, iværksættes ved en afgørelse, som Rådet træffer på forslag af Kommissionen.

               (3)

               De europæiske tværfaglige organisationer for arbejdsmarkedets parter (EFS, UNICE og CEEP) indgik en rammeaftale vedrørende forældreorlov den 14. december 1995, som fik retsvirkning ved Rådets direktiv 96/34/EF af 3. juni 1996 om den rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af UNICE, CEEP og EFS (1). Det nævnte direktiv blev ændret og udvidet til at omfatte Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland ved Rådets direktiv 97/75/EF (2). Direktiv 96/34/EF medvirkede i høj grad til at fremme mulighederne for forældre, som arbejder i medlemsstaterne, for at opnå en bedre balance mellem deres arbejdsforpligtelser og deres familieforpligtelser gennem orlovsordninger.

               (4)

               Kommissionen konsulterede de europæiske arbejdsmarkedsparter i 2006 og 2007, jf. artikel 138, stk. 2 og 3, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (»EF-traktaten«) (3), for at finde måder til yderligere at fremme en balance mellem arbejdsliv og privat-/familieliv, herunder navnlig forbedre den gældende fællesskabslovgivning om beskyttelse i forbindelse med barsel og forældreorlov, og for muligvis at indføre nye former for familieorlov som f.eks. fædreorlov, orlov i forbindelse med adoption og orlov til at passe familiemedlemmer.

               (5)

               De tre europæiske tværfaglige arbejdsmarkedsorganisationer (EFS, CEEP og BUSINESSEUROPE, tidligere UNICE) og den europæiske tværfaglige arbejdsmarkedsorganisation, der repræsenterer en bestemt kategori af virksomheder (UEAPME), orienterede den 11. september 2008 Kommissionen om deres ønske om at indlede forhandlinger, jf. EF-traktatens artikel 138, stk. 4, og artikel 139 (4), med det formål at revidere den rammeaftale vedrørende forældreorlov, som blev indgået i 1995.

               (6)

               Den 18. juni 2009 underskrev disse organisationer den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov (herefter benævnt »den reviderede rammeaftale«) og indsendte en fælles anmodning til Kommissionen om at forelægge et forslag til en afgørelse fra Rådet om iværksættelse af nævnte reviderede rammeaftale.

               (7)

               De europæiske arbejdsmarkedsparter foretog under deres forhandlinger en gennemgribende revision af rammeaftalen fra 1995 vedrørende forældreorlov. Derfor bør direktiv 96/34/EF ophæves og afløses af et nyt direktiv i stedet for blot at blive ændret.

               (8)

               Målene for direktivet, nemlig at fremme balancen mellem arbejdsliv og privat-/familieliv for forældre, som arbejder, samt lige muligheder for mænd og kvinder på arbejdsmarkedet og ligebehandling i arbejdet i hele Unionen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

               (9)

               Da Kommissionen udarbejdede sit direktivforslag, tog den hensyn til den repræsentative status for den reviderede rammeaftales underskrivende parter, deres mandat og lovmæssigheden af bestemmelserne i omhandlede reviderede rammeaftale samt dens overholdelse af de relevante bestemmelser vedrørende små og mellemstore virksomheder.

               (10)

               Kommissionen underrettede Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om sit forslag.

               (11)

               I overensstemmelse med de generelle principper for EU-retten inden for social- og arbejdsmarkedspolitikken fremgår det af § 1, stk. 1, i den reviderede rammeaftale, at den indeholder minimumsforskrifter.

               (12)

               Ifølge § 8, stk. 1, i den reviderede rammeaftale kan medlemsstaterne anvende eller indføre bestemmelser, der er gunstigere end dem, der er fastsat i aftalen.

               (13)

               Ifølge § 8, stk. 2, i den reviderede rammeaftale udgør gennemførelsen af bestemmelserne i aftalen ikke en gyldig begrundelse for at sænke det generelle niveau for beskyttelse af arbejdstagerne på det område, aftalen dækker.

               (14)

               Medlemsstaterne bør fastsætte sanktioner, der er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelserne og har afskrækkende virkning, og som iværksættes i tilfælde af handlinger, der strider mod forpligtelserne i dette direktiv.

               (15)

               Medlemsstaterne kan efter fælles anmodning fra arbejdsmarkedets parter overlade det til dem at gennemføre dette direktiv, under forudsætning af at de omhandlede medlemsstater træffer alle de nødvendige foranstaltninger for på et hvilket som helst tidspunkt at være i stand til at sikre de resultater, der er foreskrevet i dette direktiv.

               (16)

               I overensstemmelse med punkt 34 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (5) tilskyndes medlemsstaterne til, både i egen og Unionens interesse, at udarbejde og offentliggøre deres egne oversigter, der så vidt muligt viser overensstemmelsen mellem dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne —

         VEDTAGET DETTE DIREKTIV:
   Artikel 1
   Med dette direktiv iværksættes den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der blev indgået den 18. juni 2009 af de europæiske tværfaglige arbejdsmarkedsorganisationer (BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS), jf. bilaget.
   Artikel 2
   Medlemsstaterne fastsætter, hvilke sanktioner der skal anvendes ved overtrædelse af nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af dette direktiv. Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.
   Artikel 3
   1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv eller sikrer sig, at arbejdsmarkedets parter har indført de nødvendige bestemmelser ad aftalemæssig vej, senest den 8. marts 2012. De underretter straks Kommissionen herom.
   Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
   2.   Medlemsstaterne kan, hvor det er nødvendigt for at tage hensyn til særlige vanskeligheder eller til gennemførelse ved kollektiv overenskomst, råde over maksimalt et år yderligere for at efterkomme dette direktiv. De underretter Kommissionen herom senest den 8. marts 2012 med angivelse af årsagerne til, at yderligere tid til gennemførelse er nødvendig.
   3.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.
   Artikel 4
   Direktiv 96/34/EF ophæves med virkning fra den 8. marts 2012. Henvisninger til direktiv 96/34/EF gælder som henvisninger til nærværende direktiv.
   Artikel 5
   Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
   Artikel 6
   Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles den 8. marts 2010.

            På Rådets vegne

         C. CORBACHO

            Formand

      (1)  EFT L 145 af 19.6.1996, s. 4.

      (2)  EFT L 10 af 16.1.1998, s. 24.

      (3)  Omnummereret: artikel 154, stk. 2 og 3, i TEUF.

      (4)  Omnummereret: artikel 154, stk. 4, og artikel 155 i TEUF.

      (5)  EUT C 321 af 31.12.2003, s. 1.

      BILAG

         RAMMEAFTALE VEDRØRENDE FORÆLDREORLOV (REVIDERET)

         18. juni 2009

      Denne rammeaftale mellem de europæiske arbejdsmarkedsparter, BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS (og forbindelsesudvalget Eurocadres/CEC) reviderer den rammeaftale vedrørende forældreorlov, der blev indgået den 14. december 1995, og indeholder minimumsforskrifter vedrørende forældreorlov som et vigtigt middel til at forene arbejdsliv og familieliv og til at fremme lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder.
      De europæiske arbejdsmarkedsparter anmoder Kommissionen om at forelægge denne rammeaftale for Rådet, således at dette ved en afgørelse gør disse minimumsforskrifter bindende i Den Europæiske Unions medlemsstater.
      I.   Generelle betragtninger

      Der henvises til:

                  1.

                  EF-traktaten, særlig artikel 138 og 139 (1);

                  2.

                  EF-traktatens artikel 137, stk. 1, litra c), og artikel 141 (2), princippet om ligebehandling (EF-traktatens artikel 2, 3 og 13 (3) samt den afledte ret, som bygger herpå, navnlig Rådets direktiv 75/117/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om gennemførelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder (4), Rådets direktiv 92/85/EØF om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer (5), Rådets direktiv 96/97/EF om ændring af direktiv 86/378/EØF om gennemførelse af princippet om ligebehandling for mænd og kvinder inden for de erhvervstilknyttede sociale sikringsordninger (6) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (omarbejdning) (7);

                  3.

                  Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder af 7. december 2000 og dets artikel 23 og 33 om ligestilling mellem mænd og kvinder samt familieliv og arbejdsliv;

                  4.

                  Kommissionens beretning fra 2003 om gennemførelsen af Rådets direktiv 96/34/EF af 3. juni 1996 om den rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af UNICE, CEEP og EFS;

                  5.

                  Målet med Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse om at øge den samlede beskæftigelsesfrekvens til 70 %, kvinders beskæftigelsesfrekvens til 60 % og ældre arbejdstageres beskæftigelsesfrekvens til 50 %, Barcelonamålene vedrørende pasningsmuligheder for børn og politikkernes bidrag til at fremme en bedre balance mellem arbejdsliv og privat-/familieliv for at nå disse mål;

                  6.

                  De europæiske arbejdsmarkedsparters aktionsramme om ligestilling mellem mænd og kvinder af 22. marts 2005, hvori fremme af balancen mellem arbejdsliv og privatliv udgør et prioriteret indsatsområde, og det erkendes, at der for fortsat at gøre fremskridt på dette område, må indføres en afbalanceret, integreret og sammenhængende politiksammensætning bestående af orlovsordninger, arbejdsordninger og børnepasningsmuligheder, og følgende tages i betragtning:

                  7.

                  Foranstaltninger til at opnå en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv indgår som led i en bredere politisk dagsorden for at gøre en indsats for at opfylde arbejdsgiveres og arbejdstageres behov og øge tilpasnings- og beskæftigelsesevnen som led i en flexicuritytilgang.

                  8.

                  Familiepolitikken bør bidrage til at opnå ligestilling mellem kønnene og ses på baggrund af de demografiske ændringer, konsekvenserne af befolkningens stigende gennemsnitsalder, generationernes tilnærmelse, fremme af kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet og fordeling af pasningsansvaret mellem kvinder og mænd.

                  9.

                  Kommissionen konsulterede de europæiske arbejdsmarkedsparter i 2006 og 2007 i en første og anden høringsfase om en bedre balance mellem arbejdsliv og privat-/ familieliv og tog bl.a. spørgsmålet om ajourføring af de gældende rammebestemmelser på fællesskabsplan op samt opfordrede de europæiske arbejdsmarkedsparter til at gennemgå bestemmelserne i deres rammeaftale vedrørende forældreorlov med henblik på en revision.

                  10.

                  De europæiske arbejdsmarkedsparters rammeaftale vedrørende forældreorlov fra 1995 har været en katalysator for positive forandringer, sikret et fælles grundlag for en balance mellem arbejdsliv og privatliv i medlemsstaterne og spillet en vigtig rolle for at hjælpe forældre, som arbejder i EU med bedre at forene arbejdsliv og privatliv; de europæiske arbejdsmarkedsparter er imidlertid ud fra en fælles evaluering af den opfattelse, at visse elementer i aftalen bør tilpasses eller revideres for bedre at opfylde dens mål.

                  11.

                  Visse aspekter bør tilpasses under hensyntagen til den mere og mere forskelligartede arbejdsstyrke og samfundsudviklingen, herunder de mere og mere forskelligartede familiestrukturer, samtidig med at nationale love, kollektive overenskomster og/eller gældende praksis overholdes.

                  12.

                  I mange medlemsstater har det ikke ført til tilstrækkelig gode resultater at tilskynde mænd til at påtage sig en lige så stor del af ansvaret for familien som kvinder; derfor bør der iværksættes mere effektive foranstaltninger for at tilskynde til en mere ligelig fordeling af ansvaret for familien mellem mænd og kvinder.

                  13.

                  Mange medlemsstater har allerede en bred vifte af politikforanstaltninger og -praksis i forbindelse med orlovsordninger, børnepasning og fleksible arbejdsordninger skræddersyet til arbejdstageres og arbejdsgiveres behov med det formål at hjælpe forældre med at opnå en bedre balance mellem arbejdsliv og privat-/familieliv; disse bør tages i betragtning, når denne aftale gennemføres.

                  14.

                  Denne rammeaftale udgør et element i de europæiske arbejdsmarkedsparters indsats for at skabe balance mellem arbejdsliv og privatliv.

                  15.

                  Denne aftale er en rammeaftale, som indeholder minimumsforskrifter for og bestemmelser om forældreorlov, som ikke er det samme som barselsorlov, og arbejdsfrihed som følge af force majeure, og den overlader det til medlemsstaterne og til arbejdsmarkedets parter at indføre betingelserne for at få adgang hertil og gennemførelsesbestemmelserne, således at der kan tages hensyn til forholdene i den enkelte medlemsstat.

                  16.

                  Retten til forældreorlov i denne aftale er en individuel ret, der principielt ikke er overdragelig, men medlemsstaterne må gerne gøre det muligt at overdrage den. Erfaringen viser, at hvis man ikke gør det muligt at overdrage orloven, kan det være et positivt incitament for fædre til at benytte sig af den, derfor er de europæiske arbejdsmarkedsparter enige om, at en del af orloven ikke bør kunne overdrages.

                  17.

                  Det er vigtigt at tage hensyn til de særlige behov hos forældre til børn med et handicap eller en langvarig sygdom.

                  18.

                  Medlemsstaterne bør sørge for, at naturalydelser, der ydes gennem sundhedssystemet, opretholdes under minimumsperioden for forældreorlov.

                  19.

                  Medlemsstaterne bør ligeledes, når det viser sig hensigtsmæssigt under hensyn til de nationale vilkår og budgetsituationen, overveje opretholdelse af rettigheder med hensyn til sociale sikringsydelser under minimumsperioden for forældreorlov samt indkomstens rolle blandt andre faktorer i forbindelse med afholdelse af forældreorlov, når de gennemfører denne aftale.

                  20.

                  Erfaringerne i medlemsstaterne har vist, at indkomstniveauet under forældreorloven er en faktor, der har indflydelse på, om forældre holder orlov, navnlig fædre.

                  21.

                  Adgangen til fleksible arbejdsordninger gør det lettere for forældre at kombinere arbejde og forældreansvar og fremmer genoptagelse af arbejdet, især efter forældreorlov.

                  22.

                  Forældreorlovsordninger har til formål at støtte forældre, som arbejder i en bestemt periode for at bibeholde og fremme deres arbejdsmarkedsdeltagelse; derfor bør der lægges større vægt på at forblive i kontakt med arbejdsgiveren under orloven og forberede genoptagelsen af arbejdet.

                  23.

                  Denne aftale tager hensyn til, at det er nødvendigt at forbedre forholdene i social- og arbejdsmarkedspolitikken, at fremme EU's konkurrenceevne og at undgå at pålægge administrative, finansielle og retlige byrder af en sådan art, at de hæmmer oprettelse og udvikling af små og mellemstore virksomheder.

                  24.

                  Arbejdsmarkedets parter er bedst placeret til at finde løsninger, som imødekommer arbejdsgivernes og arbejdstagernes behov, og bør følgelig spille en særlig rolle i forbindelse med gennemførelsen, anvendelsen, overvågningen og evalueringen af denne aftale i samspil med andre foranstaltninger, der fremmer en bedre balance mellem arbejdsforpligtelser og familieforpligtelser og lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder.

            DE UNDERSKRIVENDE PARTER ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:
      II.   Indhold

         § 1:   Genstand og anvendelsesområde

                  1.

                  Denne aftale indeholder minimumsforskrifter, der skal gøre det lettere at forene arbejdsmæssigt og familiemæssigt ansvar for forældre, som arbejder, under hensyntagen til de mere og mere forskelligartede familiestrukturer, samtidig med at nationale love, kollektive overenskomster og/eller gældende praksis overholdes.

                  2.

                  Denne aftale finder anvendelse på alle arbejdstagere, mænd såvel som kvinder, der har en ansættelseskontrakt eller et ansættelsesforhold, som er defineret ved lov, kollektiv overenskomst og/eller gældende praksis i den enkelte medlemsstat.

                  3.

                  Medlemsstaterne og/eller arbejdsmarkedets parter kan ikke undtage arbejdstagere, ansættelseskontrakter eller ansættelsesforhold fra denne aftales anvendelsesområde og gennemførelse udelukkende med den begrundelse, at de vedrører arbejdstagere, der er deltidsbeskæftigede, arbejdstagere, der har et tidsbegrænset ansættelsesforhold, eller personer, der har indgået en ansættelseskontrakt eller et ansættelsesforhold med en vikarvirksomhed.

         § 2:   Forældreorlov

                  1.

                  I medfør af denne aftale har arbejdstagere, mænd såvel som kvinder, individuel ret til forældreorlov i forbindelse med et barns fødsel eller i forbindelse med adoption af et barn, for at den pågældende kan passe dette barn, indtil barnet har nået en nærmere fastsat alder, der kan være op til otte år, og som fastlægges af medlemsstaterne og/eller arbejdsmarkedets parter.

                  2.

                  Orloven bevilges i en periode på mindst fire måneder, og for at fremme lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder bør den i princippet ikke kunne overdrages. For at tilskynde til en mere ligelig fordeling af orloven mellem begge forældre kan mindst en af de fire måneder ikke overdrages. Gennemførelsesbestemmelserne for den periode, der ikke kan overdrages, fastsættes nationalt gennem lovgivning og/eller kollektive overenskomster under hensyntagen til eksisterende orlovsordninger i medlemsstaterne.

         § 3:   Gennemførelsesbestemmelser

                  1.

                  Adgangsbetingelserne for og gennemførelsesbestemmelserne vedrørende forældreorlov fastlægges ved lov og/eller kollektive overenskomster i medlemsstaterne under overholdelse af minimumsforskrifterne i denne aftale. Medlemsstaterne og/eller arbejdsmarkedets parter kan især:

                              a)

                              beslutte, om forældreorloven skal tildeles på fuldtid, på deltid, i flere dele eller i form af en afspadseringsordning under hensyntagen til både arbejdsgiveres og arbejdstageres behov

                              b)

                              lade retten til forældreorlov være afhængig af en arbejdsperiode og/eller en anciennitetsperiode, som ikke må overstige et år; Medlemsstaterne og/eller arbejdsmarkedsparterne skal, når de anvender denne bestemmelse, sikre, at i tilfælde af flere på hinanden følgende tidsbegrænsede kontrakter, jf. Rådets direktiv 1999/70/EF om tidsbegrænset ansættelse, med samme arbejdsgiver skal sådanne kontrakters samlede varighed tages i betragtning i forbindelse med beregning af denne periode

                              c)

                              fastsætte, under hvilke omstændigheder det er tilladt arbejdsgiveren efter høring i overensstemmelse med lov, kollektive overenskomster og/eller gældende praksis at udsætte forældreorloven under henvisning til berettigede årsager relateret til virksomhedens drift. Ethvert problem, som følger af håndhævelsen af denne bestemmelse, skal løses i overensstemmelse med national ret, kollektive overenskomster og/eller gældende praksis

                              d)

                              i tilslutning til litra c) give tilladelse til særlige ordninger for at imødekomme behovet hos små virksomheder i forbindelse med drift og organisation.

                  2.

                  Medlemsstaternes og/eller arbejdsmarkedets parter skal fastsætte varselsperioder, som en arbejdstager, der gør brug af sin ret til forældreorlov, skal give arbejdsgiveren med hensyn til henholdsvis påbegyndelse og afslutning af orlovsperioden. Medlemsstaterne og/eller arbejdsmarkedets parter skal tage hensyn til arbejdstageres og arbejdsgiveres interesser, når de fastsætter længden af sådanne varselsperioder.

                  3.

                  Medlemsstaterne og/eller arbejdsmarkedets parter bør vurdere behovet for at tilpasse betingelserne for adgang til og gennemførelsesbestemmelserne vedrørende forældreorlov til behovet hos forældre til børn med et handicap eller en langvarig sygdom.

         § 4:   Adoption

                  1.

                  Medlemsstaterne og/eller arbejdsmarkedets parter skal vurdere behovet for yderligere foranstaltninger for at inddrage adoptivforældres særlige behov.

         § 5:   Arbejdstageres rettigheder og ikke-forskelsbehandling

                  1.

                  Ved orlovens ophør har arbejdstagerne ret til at vende tilbage til den samme stilling, eller, hvis dette ikke er muligt, til en tilsvarende eller lignende stilling i overensstemmelse med deres ansættelseskontrakt eller ansættelsesforhold.

                  2.

                  Erhvervede rettigheder eller rettigheder, som arbejdstageren er i færd med at erhverve på tidspunktet for forældreorlovens ikrafttræden, opretholdes uændret, indtil forældreorloven ophører. Ved orlovens ophør gælder disse rettigheder med eventuelle ændringer som følge af national ret, kollektive overenskomster og/eller gældende praksis.

                  3.

                  Medlemsstaterne og/eller arbejdsmarkedets parter fastsætter, hvorledes der skal forholdes med ansættelseskontrakten eller ansættelsesforholdet under orlovsperioden.

                  4.

                  For at sikre, at arbejdstagerne kan udøve deres ret til forældreorlov, træffer medlemsstaterne og/eller arbejdsmarkedets parter de foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte arbejdstagerne mod mindre gunstig behandling eller afskedigelse som følge af ansøgning om forældreorlov eller som følge af selve orloven, i overensstemmelse med national ret, kollektive overenskomster og/eller gældende praksis.

                  5.

                  Alle spørgsmål vedrørende social sikring i tilknytning til denne aftale undersøges og afgøres af medlemsstaterne og/eller arbejdsmarkedets parter i overensstemmelse med national ret og/eller kollektive overenskomster under hensyntagen til, hvor stor betydning opretholdelsen af rettigheder med hensyn til sociale sikringsydelser vil have for retten til de forskellige sociale sikringsydelser, navnlig sygdomsbehandling.
                  Alle spørgsmål vedrørende indkomstforhold i tilknytning til denne aftale undersøges og afgøres af medlemsstaterne og/eller arbejdsmarkedets parter i overensstemmelse med national ret, kollektive overenskomster og/eller gældende praksis under hensyntagen til indkomstens rolle — blandt andre faktorer — i forbindelse med afholdelse af forældreorlov.

         § 6:   Genoptagelse af arbejdet

                  1.

                  For at fremme en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv skal medlemsstaterne iværksætte de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at arbejdstagere, når de vender tilbage fra forældreorlov, kan anmode om ændrede arbejdstider og/eller -mønstre i en nærmere omhandlet periode. Arbejdsgivere skal overveje og besvare sådanne anmodninger under hensyntagen til både arbejdsgiveres og arbejdstageres behov.
                  De nærmere bestemmelser fastsættes i overensstemmelse med national ret, kollektive overenskomster og/eller gældende praksis.

                  2.

                  For at fremme genoptagelse af arbejdet efter forældreorloven tilskyndes arbejdstagere og arbejdsgivere til at forblive i kontakt med hinanden under orloven og forberede genoptagelsen af arbejdet efter aftale de berørte parter imellem og under hensyntagen til national ret, kollektive overenskomster og/eller gældende praksis.

         § 7:   Arbejdsfrihed som følge af force majeure

                  1.

                  Medlemsstaterne og/eller arbejdsmarkedets parter træffer de nødvendige foranstaltninger for at tillade arbejdstagerne arbejdsfrihed i overensstemmelse med national ret, kollektive overenskomster og/eller gældende praksis som følge af force majeure, når tvingende familiemæssige årsager gør sig gældende i tilfælde af sygdom eller ulykke, der gør arbejdstagerens umiddelbare tilstedeværelse påtrængende nødvendig.

                  2.

                  Medlemsstaterne og/eller arbejdsmarkedets parter kan præcisere betingelserne for adgang til og anvendelse af § 7, stk. 1, og begrænse denne ret til en vis varighed om året og/eller for hvert tilfælde.

         § 8:   Afsluttende bestemmelser

                  1.

                  Medlemsstaterne kan opretholde eller indføre bestemmelser, der er gunstigere end dem, der er fastsat i denne aftale.

                  2.

                  Gennemførelsen af bestemmelserne i denne aftale udgør ikke en gyldig begrundelse for at sænke det generelle niveau for beskyttelse af arbejdstagerne på det område, der dækkes af denne aftale. Dette berører ikke medlemsstaternes og/eller arbejdsmarkedets parters ret til under hensyn til udviklingen (herunder indførelse af en bestemmelse om, at retten ikke kan overdrages) at udarbejde afvigende love og administrative eller aftaleretlige bestemmelser, forudsat at mindstekravene i denne aftale er overholdt.

                  3.

                  Denne aftale berører ikke arbejdsmarkedets parters ret til på det relevante plan, herunder på europæisk plan, at indgå aftaler om tilpasning og/eller supplering af bestemmelserne heri for at tage hensyn til særlige omstændigheder.

                  4.

                  Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme Rådets afgørelse senest to år efter dens vedtagelse eller sikrer sig, at arbejdsmarkedets parter inden udgangen af denne periode har indført de nødvendige foranstaltninger ad aftalemæssig vej. Medlemsstaterne kan, hvor det er nødvendigt for at tage hensyn til særlige vanskeligheder eller til gennemførelse ved kollektiv overenskomst, råde over maksimalt et år yderligere for at efterkomme nævnte afgørelse.

                  5.

                  Forebyggelse og bisættelse af tvister og klager som følge af anvendelsen af denne aftale sker i overensstemmelse med national ret, kollektive overenskomster og/eller gældende praksis.

                  6.

                  Uden at det berører Kommissionens, de nationale domstoles og EU-Domstolens respektive beføjelser, bør ethvert spørgsmål vedrørende fortolkning af denne aftale på europæisk plan i første omgang af Kommissionen forelægges de underskrivende parter, som afgiver udtalelse herom.

                  7.

                  De underskrivende parter vil se på anvendelsen af denne aftale fem år efter datoen for Rådets afgørelse, hvis en af parterne i denne aftale anmoder herom.

         Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juni 2009.

               På EFS’ vegne

            John Monks

               Generalsekretær

               På vegne af fagforeningsrepræsentanterne

               På BUSINESSEUROPE’S vegne

            Philippe de Buck

               Generaldirektør

               På UEAPME’s vegne

            Andrea Benassi

               Generalsekretær

               På CEEP’s vegne

            Ralf Resch

               Generalsekretær

         (1)  Omnummereret: artikel 154 og 155 i TEUF.

         (2)  Omnummereret: artikel 153, stk. 1, litra c), og artikel 157 i TEUF.

         (3)  EF-traktatens artikel 2 er ophævet og afløses indholdsmæssigt af artikel 3 i traktaten om den Europæiske Union. EF-traktatens artikel 3, stk. 1, er ophævet og afløses indholdsmæssigt af artikel 3 til 6 i TEUF. EF-traktatens artikel 3, stk. 2, er omnummereret til artikel 8 i TEUF. EF-traktatens artikel 13 er omnummereret til artikel 19 i TEUF.

         (4)  EFT L 45 af 19.2.1975, s. 19.

         (5)  EFT L 348 af 28.11.1992, s. 1.

         (6)  EFT L 46 af 17.2.1997, s. 20.

         (7)  EUT L 204 af 26.7.2006, s. 23.


title: Kommissionens direktiv 2011/28/EU af 4. marts 2011 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage indolylsmørsyre som aktivstof og om ændring af Kommissionens beslutning 2008/941/EF  EØS-relevant tekst

text:
               5.3.2011

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 60/17

         KOMMISSIONENS DIREKTIV 2011/28/EU
   af 4. marts 2011
   om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage indolylsmørsyre som aktivstof og om ændring af Kommissionens beslutning 2008/941/EF
   (EØS-relevant tekst)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (1), særlig artikel 6, stk. 1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1112/2002 (2) og (EF) nr. 2229/2004 (3) er der fastsat nærmere bestemmelser for iværksættelsen af fjerde fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i direktiv 91/414/EØF, ligesom der er opstillet en liste over aktivstoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i bilag I til direktiv 91/414/EØF. Denne liste omfatter indolylsmørsyre.

               (2)

               Anmelderen trak i overensstemmelse med artikel 24e i forordning (EF) nr. 2229/2004 sin støtte til optagelsen af aktivstoffet i bilag I til direktiv 91/414/EØF tilbage inden for to måneder efter modtagelsen af udkastet til vurderingsrapport. Derfor blev det ved Kommissionens beslutning 2008/941/EF af 8. december 2008 om afvisning af at optage visse aktivstoffer i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF og om tilbagekaldelse af godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder disse stoffer (4) vedtaget, at indolylsmørsyre ikke skulle optages i det pågældende bilag.

               (3)

               Den oprindelige anmelder (i det følgende benævnt »ansøgeren«) har i henhold til artikel 6, stk. 2, i direktiv 91/414/EØF indgivet en ny ansøgning og anmodet om, at den blev behandlet efter den fremskyndede procedure, der er omhandlet i artikel 14-19 i Kommissionens forordning (EF) nr. 33/2008 af 17. januar 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets direktiv 91/414/EØF for så vidt angår en almindelig og en fremskyndet procedure for vurdering af aktivstoffer, der har været omfattet af det i artikel 8, stk. 2, i samme direktiv omhandlede arbejdsprogram, men som ikke er optaget i direktivets bilag I (5).

               (4)

               Ansøgningen blev indgivet til Frankrig, der blev udpeget som rapporterende medlemsstat ved forordning (EF) nr. 2229/2004. Tidsfristen for den fremskyndede procedure er overholdt. Aktivstoffets specifikation og de anvendelsesformål, der er fremlagt dokumentation for, er de samme som i beslutning 2008/941/EF. Ansøgningen opfylder ligeledes de øvrige indholdsmæssige og proceduremæssige krav i artikel 15 i forordning (EF) nr. 33/2008.

               (5)

               Frankrig har evalueret de supplerende data, som ansøgeren har forelagt, og har udarbejdet en supplerende rapport. Rapporten blev den 26. januar 2010 meddelt Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »EFSA«) og Kommissionen. EFSA underrettede de øvrige medlemsstater og ansøgeren om den supplerende rapport, med henblik på at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og sendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. I henhold til artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 33/2008 og efter anmodning fra Kommissionen forelagde EFSA sin konklusion om indolylsmørsyre for Kommissionen den 3. september 2010 (6). Udkastet til vurderingsrapport, den supplerende rapport og EFSA's konklusion er blevet behandlet af medlemsstaterne og Kommissionen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og behandlingen blev afsluttet den 28. januar 2011 med Kommissionens reviderede vurderingsrapport om indolylsmørsyre.

               (6)

               Det fremgår af diverse undersøgelser, at plantebeskyttelsesmidler, der indeholder indolylsmørsyre, kan forventes generelt at opfylde kravene i artikel 5, stk. 1, litra a) og b), i direktiv 91/414/EØF, især med hensyn til de anvendelsesformål, der er undersøgt og udførligt beskrevet i Kommissionens reviderede vurderingsrapport. Indolylsmørsyre bør derfor optages i bilag I for at sikre, at godkendelse af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder det pågældende aktivstof, kan finde sted i alle medlemsstater i overensstemmelse med direktivet.

               (7)

               Uden at det berører denne konklusion, bør der indhentes yderligere oplysninger om visse specifikke forhold. I henhold til artikel 6, stk. 1, i direktiv 91/414/EØF kan der fastsættes betingelser for optagelsen af et stof i bilag I. Det bør derfor kræves, at ansøgeren fremlægger yderligere oplysninger til bekræftelse af fraværet af clastogenicitetspotentiale ved indolylsmørsyre, indolylsmørsyres damptryk — og derfor skal der også fremlægges en undersøgelse af toksiciteten ved indånding — samt indolylsmørsyres naturlige baggrundskoncentration i jorden.

               (8)

               Før et aktivstof optages i bilag I, bør medlemsstaterne og de berørte parter have en rimelig frist til at forberede sig, så de kan opfylde de nye krav, optagelsen medfører.

               (9)

               Uden at det berører de forpligtelser, der i henhold til direktiv 91/414/EØF følger af, at et aktivstof optages i bilag I, bør medlemsstaterne have en frist på seks måneder efter optagelsen til at tage eksisterende godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder indolylsmørsyre, op til fornyet overvejelse for at sikre, at kravene i direktiv 91/414/EØF, navnlig i artikel 13, og de relevante betingelser i bilag I er opfyldt. Medlemsstaterne bør, alt efter hvad der er relevant, ændre, erstatte eller tilbagekalde eksisterende godkendelser i henhold til direktiv 91/414/EØF. Uanset ovenstående frist bør der afsættes en længere periode til indgivelse og vurdering af det fuldstændige dossier, jf. bilag III, for hvert plantebeskyttelsesmiddel og for hvert enkelt påtænkt anvendelsesformål i overensstemmelse med de ensartede principper i direktiv 91/414/EØF.

               (10)

               Erfaringerne fra tidligere optagelser i bilag I til direktiv 91/414/EØF af aktivstoffer, som er vurderet inden for rammerne af Kommissionens forordning (EØF) nr. 3600/92 af 11. december 1992 om de nærmere bestemmelser for iværksættelsen af første fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i direktiv 91/414/EØF om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (7), har vist, at der kan opstå vanskeligheder med fortolkningen af de pligter, som indehavere af eksisterende godkendelser har med hensyn til adgang til data. For at undgå yderligere vanskeligheder synes det derfor nødvendigt at præcisere medlemsstaternes pligter, især pligten til at kontrollere, at indehaveren af en godkendelse kan påvise, at han har adgang til et dossier, der opfylder kravene i bilag II til direktivet. Denne præcisering pålægger imidlertid ikke medlemsstaterne eller indehavere af godkendelser nye forpligtelser i forhold til de hidtil vedtagne direktiver om ændring af bilag I.

               (11)

               Direktiv 91/414/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

               (12)

               Det blev ved beslutning 2008/941/EF vedtaget, at indolylsmørsyre ikke skulle optages i bilag I, og at godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder det pågældende stof, skulle tilbagekaldes senest den 31. december 2011. Det er nødvendigt at slette rækken vedrørende indolylsmørsyre i beslutningens bilag.

               (13)

               Beslutning 2008/941/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

               (14)

               Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

         VEDTAGET DETTE DIREKTIV:
   Artikel 1
   Bilag I til direktiv 91/414/EØF ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv.
   Artikel 2
   Rækken vedrørende indolylsmørsyre i bilaget til beslutning 2008/941/EF udgår.
   Artikel 3
   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 30. november 2011 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende love og bestemmelser og dette direktiv.
   De anvender disse love og bestemmelser fra den 1. december 2011.
   Lovene og bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
   Artikel 4
   1.   Om nødvendigt ændrer eller tilbagekalder medlemsstaterne i henhold til direktiv 91/414/EØF senest den 30. november 2011 eksisterende godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder indolylsmørsyre som aktivstof.
   Inden da skal medlemsstaterne navnlig kontrollere, at betingelserne i bilag I til direktiv 91/414/EØF vedrørende indolylsmørsyre er overholdt, dog ikke betingelserne i del B vedrørende dette aktivstof, og at indehaveren af godkendelsen er i besiddelse af eller har adgang til et dossier, der opfylder kravene i bilag II til direktivet, jf. betingelserne i direktivets artikel 13.
   2.   Uanset stk. 1 revurderer medlemsstaterne for hvert godkendt plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder indolylsmørsyre, enten som eneste aktivstof eller som ét af flere aktivstoffer, som alle er optaget i bilag I til direktiv 91/414/EØF pr. 31. maj 2011, midlet i overensstemmelse med de ensartede principper i bilag VI til direktiv 91/414/EØF på grundlag af et dossier, der opfylder kravene i bilag III til nævnte direktiv, idet der samtidig tages højde for del B i bilag I til direktivet vedrørende indolylsmørsyre. På grundlag af den vurdering fastslår medlemsstaterne, om midlet opfylder kravene i artikel 4, stk. 1, litra b)-e), i direktiv 91/414/EØF.
   Derefter skal medlemsstaterne:

               a)

               hvis det drejer sig om et middel, der indeholder indolylsmørsyre som eneste aktivstof, om nødvendigt ændre godkendelsen eller trække den tilbage senest den 31. maj 2015, eller

               b)

               hvis det drejer sig om et produkt, der indeholder indolylsmørsyre som ét af flere aktivstoffer, om nødvendigt ændre godkendelsen eller trække den tilbage senest den 31. maj 2015 eller senest den dato, der er fastsat for en sådan ændring eller tilbagetrækning i det eller de pågældende direktiver, hvorved det eller de pågældende stoffer blev optaget i bilag I til direktiv 91/414/EØF, alt efter hvilket der er det seneste tidspunkt.

         Artikel 5
   Dette direktiv træder i kraft den 1. juni 2011.
   Artikel 6
   Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

      Udfærdiget i Bruxelles, den 4. marts 2011.

            På Kommissionens vegne

         José Manuel BARROSO

            Formand

      (1)  EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1.

      (2)  EFT L 168 af 27.6.2002, s. 14.

      (3)  EUT L 379 af 24.12.2004, s. 13.

      (4)  EUT L 335 af 13.12.2008, s. 91.

      (5)  EUT L 15 af 18.1.2008, s. 5.

      (6)  Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, »Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance indolylbutyric acid«. EFSA Journal 2010;8(9):1720. [42 pp.] doi:10.2903/j.efsa.2010.1720. Foreligger online: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

      (7)  EFT L 366 af 15.12.1992, s. 10.

      BILAG
      Følgende indsættes sidst i tabellen i bilag I til direktiv 91/414/EØF:

                     Nr.

                     Almindeligt anvendt navn, identifikationsnummer

                     IUPAC-navn

                     Renhed (1)

                     Ikrafttrædelse

                     Udløbsdato for stoffets optagelse i listen

                     Særlige bestemmelser

                     »333

                     Indolylsmørsyre
                     CAS-nr.: 133-32-4
                     CIPAC-nr.: 830

                        4-(1H-indol-3-yl)smørsyre

                     ≥ 994 g/kg

                     1. juni 2011

                     31. maj 2021

                     DEL A
                     Må kun tillades anvendt til prydplanter som plantevækstregulerende middel.
                     DEL B
                     Med henblik på gennemførelsen af de ensartede principper i bilag VI skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om indolylsmørsyre, særlig tillæg I og II, som færdigbehandlet i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed den 28. januar 2011.
                     Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på brugernes og arbejdstagernes sikkerhed. Godkendelsesbetingelserne skal foreskrive anvendelse af personlige værnemidler og risikobegrænsende foranstaltninger til at reducere eksponeringen
                     De berørte medlemsstater anmoder om fremlæggelse af yderligere oplysninger til bekræftelse af:

                                 a)

                                 fraværet af clastogenicitetspotentiale ved indolylsmørsyre

                                 b)

                                 indolylsmørsyres damptryk — og følgelig en undersøgelse af toksiciteten ved indånding

                                 c)

                                 indolylsmørsyres naturlige baggrundskoncentration i jorden.

                           De berørte medlemsstater sikrer, at ansøgeren forelægger Kommissionen disse bekræftende oplysninger senest den 31. maj 2013.«

         (1)  Yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation fremgår af den reviderede vurderingsrapport.


Avis juridique important

|

32001L0057

Kommissionens direktiv 2001/57/EF af 25. juli 2001 om ændring af bilagene til Rådets direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af pesticidrester i og på korn, i og på levnedsmidler af animalsk oprindelse og på og i visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager (EØS-relevant tekst)

EF-Tidende nr. L 208 af 01/08/2001 s. 0036 - 0043

Kommissionens direktiv 2001/57/EFaf 25. juli 2001om ændring af bilagene til Rådets direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af pesticidrester i og på korn, i og på levnedsmidler af animalsk oprindelse og på og i visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager(EØS-relevant tekst)KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,under henvisning til Rådets direktiv 86/362/EØF af 24. juli 1986 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af pesticidrester i og på korn(1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2001/39/EF(2), særlig artikel 10,under henvisning til Rådets direktiv 86/363/EØF af 24. juli 1986 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af pesticidrester i og på levnedsmidler af animalsk oprindelse(3), senest ændret ved Kommissionens direktiv 2001/39/EF(4), særlig artikel 10,under henvisning til Rådets direktiv 90/642/EØF af 27. november 1990 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for pesticidrester på og i visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsage(5), senest ændret ved direktiv 2001/48/EF, særlig artikel 7,under henvisning til Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler(6), senest ændret ved direktiv 2001/49/EF(7), særlig artikel 4, stk. 1, litra f), ogud fra følgende betragtninger:(1) Det aktive stof fluroxypyr blev optaget i bilag I til direktiv 91/414/EØF ved Kommissionens direktiv 2000/10/EF(8). Kommissionen har endnu ikke fastsat harmoniserede maksimalgrænseværdier for dette aktive stof. Det er ønskeligt med harmoniserede maksimalgrænseværdier både set ud fra et folkesundhedsmæssigt og et handelsmæssigt synspunkt.(2) Efter at stoffet var optaget i bilag I, godkendte medlemsstaterne en række plantebeskyttelsesmidler, der indeholder det, i henhold til artikel 4 i direktiv 91/414/EØF og fastsatte midlertidige maksimalgrænseværdier i henhold til artikel 4, stk. 1, litra f) i nævnte direktiv. Midlerne er godkendt til anvendelse som herbicid i frugtplantager eller som herbicid efter fremspiring på æbler, oliven, løg og korn, og på enge og græsgange. I overensstemmelse med direktivet er grænseværdierne og de oplysninger, som de er baseret på, blevet meddelt Kommissionen. Disse oplysninger og data fra andre kilder er blevet gennemgået og er tilstrækkelige til, at der kan fastsættes maksimalgrænseværdier.(3) I henhold til artikel 5 i direktiv 86/363/EØF skal midlertidige maksimalgrænseværdier for animalske produkter, der er fastsat i henhold til artikel 4, stk. 1, litra f), i direktiv 91/414/EØF, anføres i bilag II til direktiv 86/363/EØF.(4) Med optagelsen i bilag I til direktiv 91/414/EØF afsluttedes den tekniske og videnskabelige vurdering af fluroxypyr den 30. november 1999 i form af Kommissionens reviderede vurderingsrapport for fluroxypyr. I rapporten er den accepterede daglige indtagelse (ADI) for fluroxypyr fastsat til 0,8 mg/kg legemsvægt/dag. Forbrugernes livslange eksponering for fødevarer behandlet med fluroxypyr er blevet vurderet efter de procedurer og den praksis, der følges i EF, under hensyntagen til de retningslinjer, der er offentliggjort af WHO(9), og det er blevet beregnet, at de maksimalgrænseværdier, der er fastsat i dette direktiv, ikke giver anledning til overskridelse af ADI.(5) Der blev ikke fundet akutte toksiske virkninger, som kræver fastsættelse af en akut referencedosis, under den vurdering og drøftelse, der gik forud for optagelsen af fluroxypyr i bilag I til direktiv 91/414/EØF.(6) For at beskytte forbrugerne mod at blive eksponeret for rester i eller på produkter, for hvilke der ikke er givet nogen godkendelse, bør maksimalgrænseværdierne sættes til bestemmelsesgrænseværdien for alle de produkter, der er omfattet af direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF. Det forhold, at der på EF-plan fastsættes midlertidige maksimalgrænseværdier, hindrer ikke medlemsstaterne i at fastsætte midlertidige maksimalgrænseværdier for fluroxypyr i henhold til artikel 4, stk. 1, litra f), i direktiv 91/414/EØF og dets bilag VI.(7) Fire år anses for at være en tilstrækkelig lang periode til at fastsætte de fleste yderligere anvendelsesformål i for fluroxypyr. Derefter bør de midlertidige maksimalgrænseværdier gå over til at være definitive.(8) EF's handelspartnere er er blevet hørt angående de grænseværdier, der er fastsat i dette direktiv, via Verdenshandelsorganisationen (WTO), og deres bemærkninger til disse grænseværdier er blevet taget i betragtning. Der er ikke fastsat nogen Codexmaksimalgrænseværdier for fluroxypyr. Kommissionen vil undersøge muligheden for at fastsætte maksimalgænseværdier for andre kombinationer af pesticider og afgrøder end de heri nævnte, hvis der forelægges acceptable data.(9) Der er taget hensyn til udtalelser fra Den Videnskabelige Komité for Planter, især råd og henstillinger om beskyttelse af forbrugere af fødevarer, der er behandlet med pesticider.(10) Dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Plantesundhed -UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:Artikel 1Følgende indsættes i del A i bilag II til direktiv 86/362/EØF: ">TABELPOSITION>"Artikel 2Følgende indsættes i del B i bilag II til direktiv 86/363/EØF: ">TABELPOSITION>"Artikel 3I bilag II til direktiv 90/642/EØF indsættes kolonnen med overskriften "Fluroxypyr og estere deraf udtrykt som fluroxypyr", der står i bilaget til nærværende direktiv.Artikel 4Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 28. februar 2002. De underretter straks Kommissionen herom.Disse bestemmelser anvendes fra den 1. marts 2002.Disse love og administrative bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.Artikel 5Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juli 2001.På Kommissionens vegneDavid ByrneMedlem af Kommissionen(1) EFT L 221 af 7.8.1986, s. 37.(2) EFT L 180 af 3.7.2001, s. 26.(3) EFT L 221 af 7.8.1986, s. 43.(4) EFT L 148 af 1.6.2001, s. 70.(5) EFT L 350 af 14.12.1990, s. 71.(6) EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1.(7) EFT L 176 af 29.6.2001, s. 61.(8) EFT L 57 af 2.3.2000, s. 28.(9) "Guidelines for predicting dietary intake of pesticide residues (revised), prepared by the GEMS/Food Programme in collaboration with the Codex Committee on Pesticide Residues", offentliggjort af World Health Organisation i 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).BILAG>TABELPOSITION>


Avis juridique important

|

31982L0859

Kommissionens direktiv 82/859/EØF af 2. december 1982 om ændring af bilag II til Rådets direktiv 69/208/EØF om handel med frø af olie- og spindplantere

EF-Tidende nr. L 357 af 18/12/1982 s. 0031 - 0031 den spanske specialudgave: Kapitel 03 bind 26 s. 0173  den portugisiske specialudgave: Kapitel 03 bind 26 s. 0173  den finske specialudgave: kapitel 3 bind 15 s. 0202  den svenske specialudgave: kapitel 3 bind 15 s. 0202

*****  KOMMISSIONENS  DIREKTIV  af 2. december 1982  om aendring af bilag II til Raadets direktiv 69/208/EOEF om handel med froe af olie- og spindplanter  (82/859/EOEF)  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE  FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab,  under henvisning til Raadets direktiv 69/208/EOEF af 30. juni 1969 om handel med froe af olie- og spindplanter (1), senest aendret ved Kommissionens direktiv 82/287/EOEF (2), saerlig artikel 20a, og  ud fra foelgende betragtninger:  De betingelser, som bestandene skal opfylde, herunder normer for sortsrenhed, boer praeciseres, saaledes at de er i overensstemmelse med det system for sortskontrol af froe, bestemt for international handel, der gaelder inden for OECD (Organisationen for oekonomisk Samarbejde og Udvikling);  visse af de ved direktiv 82/287/EOEF indfoerte normer er irrelevante, da det for visse arters vedkommende ikke er tilladt at producere flere generationer froe af kategorien »certificeret froe«;  paa baggrund af den videnskabelige og tekniske udvikling boer bilag II til direktiv 69/208/EOEF derfor aendres;  de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den staaende komité for froe og plantemateriale henhoerende under Landbrug, Havebrug og Skovbrug -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:  Artikel 1  I det i punkt 1, afsnit I, i bilag II til direktiv 69/208/EOEF indeholdte skema foretages foelgende aendringer:  1. Ordet »udelukkende« indsaettes i venstre kolonne, andet afsnit, efter »Brassica napus ssp. oleifera, undtagen sorter«, og efter »Brassica rapa, undtagen sorter«, og i venstre kolonne, tredje afsnit, efter »Brassica napus ssp. oleifera, sorter« og efter »Brassica rapa, sorter«.  2. I venstre kolonne, tredje afsnit, andet led, udgaar foerste generation«.  3. Tredje afsnit, tredje led, udgaar.  Artikel 2  1'. Medlemsstaterne saetter de fornoedne love eller administrative bestemmelser i kraft for senest den 1. juli 1983 efterkomme dette direktiv.  2. Medlemsstaterne soerger for, at froeene ikke paalaegges nogle handelsrestriktioner som foelge af dette direktivs gennemfoerelse paa forskellige datoer i henhold til stk. 1.  Artikel 3  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.  Udfaerdiget i Bruxelles, den 2. december 1982.  Paa Kommissionens vegne  Poul DALSAGER  Medlem af Kommissionen  (1) EFT nr. L 169 af 10. 7. 1969, s. 3.  (2) EFT nr. L 131 af 13. 5. 1982, s. 24.


Avis juridique important

|

31978L0318

Rådets direktiv 78/318/EØF af 21. december 1977 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om rudeviskere og rudevaskere til biler

EF-Tidende nr. L 081 af 28/03/1978 s. 0049 - 0071 den finske specialudgave: kapitel 13 bind 8 s. 0104  den græske specialudgave: Kapitel 13 bind 7 s. 0089  den svenske specialudgave: kapitel 13 bind 8 s. 0104  den spanske specialudgave: Kapitel 13 bind 8 s. 0151  den portugisiske specialudgave: Kapitel 13 bind 8 s. 0151

++++  RAADETS DIREKTIV  af 21 . december 1977  om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om rudeviskere og rudevaskere til biler   ( 78/318/EOEF )  RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -  under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 100 ,  under henvisning til forslag fra Kommissionen ,  under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 1 ) ,  under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 2 ) , og  ud fra foelgende betragtninger :  De tekniske forskrifter , som biler skal opfylde i henhold til de enkelte staters lovgivning , vedroerer bl.a . bilers rudeviskere og rudevaskere ;  disse forskrifter er forskellige fra medlemsstat til medlemsstats ; det er derfor noedvendigt , at alle medlemsstater , enten ved siden af eller i stedet for deres nuvaerende forskrifter , gennemfoerer ensartede bestemmelser navnlig med henblik paa , at EOEF-standardtypegodkendelse i henhold til Raadets direktiv 70/156/EOEF af 6 . februar 1970 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne koeretoejer og paahaengskoeretoejer dertil ( 3 ) , som aendret af direktiv 78/315/EOEF ( 4 ) , kan anvendes paa alle biltyper ;  de tekniske forskrifter boer affattes saaledes , at de faar samme maalsaetning som det arbejde , der foretages paa dette omraade i FN's oekonomiske kommission for Europa ;  disse forskrifter gaelder for koeretoejer af kategori M1 i den internationale klassificering af motordrevne koeretoejer , som er omhandlet i bilag I til direktiv 70/156/EOEF ;  indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning vedroerende biler medfoerer anerkendelse medlemsstaterne imellem af den kontrol , der udoeves af hver af dem , paa grundlag af de faelles forskrifter ;  rudevaskere er allerede i handelen baade separat og monteret i biler ; disses frie bevaegelighed kan lettes naar de kan kontrolleres foer de monteres i biler ved at indfoere en EOEF-typegodkendelse for disse anordninger , der betragtes som en teknisk enhed i henhold til artikel 9a i direktiv 70/156/EOEF -  UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :  Artikel 1  Ved bil forstaas i dette direktiv alle motorkoeretoejer af klasse M1 som defineret i bilag I til direktiv 70/156/EOEF , der er bestemt til faerdsel paa vej , og som har mindst fire hjul og en konstruktivt bestemt maksimalhastighed over 25 km/t .  Artikel 2  Medlemsstaterne kan ikke naegte EOEF-standardtypegodkendelse eller national godkendelse af en bil af grunde , som vedroerer rudeviskere og rudevaskere eller EOEF-typegodkendelse af en rudevasker :   - saafremt bilen opfylder forskrifterne med hensyn til rudeviskere og rudevaskere i bilag I , II , III , IV og V ;   - saafremt rudevaskeren betragtes som en teknisk enhed i henhold til artikel 9a i direktiv 70/156/EOEF , og opfylder de relevante forskrifter i bilag I ;   - saafremt bilen er udstyret med en rudevasker , som er typegodkendt som en teknisk enhed i henhold til artikel 9a i direktiv 70/156/EOEF , og er monteret i overensstemmelse med forskrifterne i bilag I , punkt 6.2.5 .  Artikel 3  1 . Medlemsstaterne kan ikke naegte eller forbyde salg , registrering , ibrugtagning eller brug af biler af grunde , der vedroerer :   - rudeviskerne og rudevaskeren , hvis disse opfylder forskrifterne i bilag I , II , III , IV og V ;   - rudevaskeren , hvis denne er typegodkendt som en teknisk enhed i henhold til artikel 9a i direktiv 70/156/EOEF , og er monteret i overensstemmelse med forskrifterne i bilag I , punkt 6.2.5 .  2 . Medlemsstaterne kan ikke forbyde markedsfoering af rudevaskere , der betragtes som en teknisk enhed i henhold til artikel 9a i direktiv 70/156/EOEF , hvis de er i overensstemmelse med en type , der er typegodkendt i henhold til artikel 2 , andet led .  Artikel 4  Den medlemsstat , som har meddelt EOEF-typegodkendelsen , traeffer de noedvendige foranstaltninger for at holde sig underrettet om enhver aendring af de dele eller kendetegn , der er omhandlet i bilag I , punkt 2.2 . De kompetente myndigheder i denne stat afgoer , om den aendrede biltype skal underkastes nye afproevninger , og om der skal udarbejdes en ny afproevningsrapport . Saafremt afproevningerne viser , at dette direktivs forskrifter ikke er opfyldt , godkendes aendringen ikke .  Artikel 5  AEndringer , som er noedvendige for tilpasning af forskrifterne i bilag I , II , III , IV , V , VI og VII til den tekniske udvikling , vedtages i overensstemmelse med fremgangsmaaden i artikel 13 i direktiv 70/156/EOEF .  Denne fremgangsmaade finder dog ikke anvendelse paa de aendringer , hvormed der indfoeres forskrifter vedroerende andre rudeviskere og rudevaskere end forrudeviskere og -vaskere .  Artikel 6  1 . Medlemsstaterne ivaerksaetter de noedvendige bestemmelser for at efterkomme dette direktiv inden 18 maaneder efter dets meddelelse og underretter straks Kommissionen herom .  2 . Medlemsstaterne drager omsorg for at meddele Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter , som de vedtager paa det omraade , der er omfattet af dette direktiv .  Artikel 7  Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .  Udfaerdiget i Bruxelles , den 21 . december 1977 .  Paa Raadets vegne  J . CHABERT  Formand  ( 1 ) EFT nr . C 118 af 16 . 5 . 1977 , s . 33 .  ( 2 ) EFT nr . C 114 af 11 . 5 . 1977 , s . 8 .  ( 3 ) EFT nr . L 42 af 23 . 2 . 1970 , s . 1 .  ( 4 ) Se side 1 i denne Tidende .  BILAGSFORTEGNELSE  Bilag I : Anvendelsesomraade , definitoner , begaering om EOEF-standardtypegodkendelse eller EOEF-typegodkendelse , EOEF-standardtypegodkendelse eller EOEF-typegodkendelse , forskrifter , fremgangsmaade ved afproevningerne (*)  Bilag II : Fremgangsmaade til bestemmelse af H-punktet og ryglaenets faktiske haeldningsvinkel samt til kontrol af R - og H-punkternes indbyrdes position og af forholdet mellem ryglaenets konstruktivt bestemte og faktiske haeldningsvinkel (*)  Bilag III : Fremgangsmaade til bestemmelse af det stoerrelsesmaessige forhold mellem bilens primaere referencepunkter og det tredimensionelle referencesystem (*)  Bilag IV : Fremgangsmaade til bestemmelse af synsfeltet gennem forruden i biler af klasse M1 i forhold til V-punkterne (*)  Bilag V : Blanding til afproevning af forrudevisker og forrudevasker (*)  Bilag VI : Bilag til EOEF-standardtypegodkendelses-skema for en biltype med hensyn til forrudeviskere og forrudevaskere  Bilag VII : EOEF-typegodkendelses-skema for en anordning , der betragtes som en teknisk enhed  (*) De tekniske forskrifter i dette bilag svarer til tilsvarende krav i udkastet til regulativ fra FN-organet Den oekonomiske kommission for Europa paa dette omraade ; man har derfor overholdt naevnte regulativs underinddeling i punkter . Hvis et punkt i regulativet ikke har noget tilsvarende punkt i bilagene til direktivet , angives dets nummer pro memoria i parentes .  BILAG I  ANVENDELSESOMRAADE , DEFINITIONER , BEGAERING OM EOEF-STANDARDTYPEGODKENDELSE ELLER EOEF-TYPEGODKENDELSE , FORSKRIFTER , FREMGANGSMAADER VED AFPROEVNINGER  1 . ANVENDELSESOMRAADE  1.1 . Dette direktiv finder anvendelse paa foererens synsfelt over 180 * i fremadrettet retning i M1-biler .  1.1.1 . Det tilsigter , at sikre tilfredsstillende udsyn under ugunstige vejrforhold , ved at fastlaegge kravene til forrudevisker og forrudevasker i M1-biler .  1.1.2 . Direktivets bestemmelser er saaledes udformet , at de gaelder for M1-biler med foererens plads i venstre side . I M1-biler med foererens plads i hoejre side kan de bringes i anvendelse med de noedvendige aendringer af de foreskrevne kriterier .  2 . DEFINITIONER   ( 2.1 . )  2.2 . Biltype med hensyn til rudevisker og rudevasker  Ved " biltype med hensyn til rudevisker og rudevasker " forstaas biler , der ikke afviger indbyrdes hvad angaar foelgende vaesentlige dele :  2.2.1 . den udvendige og indvendige form og indretning i omraadet angivet i pkt . 1 , som har indflydelse paa udsynet ;  2.2.2 . forrudens form , kendetegn , dimensioner ag fastgoerelse ;  2.2.3 . rudeviskerens og rudevaskerens kendetegn .  2.3 . Det tredimensionale referencesystem  Ved " det tredimensionale referencesystem " forstaas et referencesystem bestaaende af et lodret laengdeplan x-z , et vandret plan x-y og et lodret , tvaergaaende plan x-z ( se bilag III , fig 2 ) , som anvendes ved bestemmelse af de relative afstande mellem den foreskrevne placering af punkterne i planerne og deres faktiske placering i bilen . Maaden , hvorpaa bilen anbringes i forhold til de tre planer , er vist i bilag III ; alle koordinater , som er fastlagt med nulpunkt henfoert til jorden , skal beregnes for en bil i koereklar stand som defineret i bilag I , pkt . 2.6 , i direktiv 70/156/EOEF med en passager paa forsaedet ; denne passager skal have en masse paa 75 kg mere aller mindre 1 % .  2.3.1 . Biler med ophaengning , der goer det muligt at indstille frihoejden , afproeves under de af fabrikanten angivne normale brugsforhold .  2.4 . Primaere referencepunkter  Ved " primaere referencepunkter " forstaas huller , overflader , maerker og identifikationsplader paa bilens karosseri . Fabrikanten skal anfoere arten af de anvendte referencepunkter , placeringen af hvert punkt ( ved x - , y - og z-koordinator i det tredimensionale referencesystem ) og deres afstande fra et taenkt plan svarende til jorden . Maerkerne kan vaere saadanne , som benyttes ved samling af karroseriet .  2.5 . Ryglaenets haeldningsvinkel   ( se bilag II )  2.6 . Ryglaenets faktiske haeldningsvinkel   ( se bilag II )  2.7 . Ryglaenets konstruktivt bestemte haeldningsvinkel   ( se bilag II )  2.8 . V-punkterne  Ved " V-punkterne " forstaas punkter , hvis placering i kabinen er bestemt ved lodrette laengdeplaner , der indeholder forsaedets yderstillinger , og ved forholdet til R-punkterne og saedets yderstillinger , og ved forholdet til R-punkterne og ryglaenets konstruktivt bestemte haeldningsvinkel ; disse punkter anvendes ved kontrol af overensstemmelse med kravene til synsfelt  ( se bilag IV ) .  2.9 . R-punktet eller saedets referencepunkt   ( se bilag II )  2.10 . H-punktet   ( se bilag II )  2.11 . Forrudens referencepunkter  Ved " forrudens referencepunkter " forstaas punkter paa forrudens udvendige overflade , hvor denne skaeres af linjer , som udgaar fra V-punkterne .  2.12 . Gennemsigtigt omraade  Ved " gennemsigtigt omraade " forstaas det omraade i forruden , hvis gennemsigtighed ikke er under 70 % maalt vinkelret paa overfladen .  2.13 . Foerersaedets vandrette indstillingsomraade  Ved " foerersaedets vandrette indstillingsomraade " forstaas det omraade , der omfatter de normale foererpositioner , som fabrikanten har indrettet til at indstille saedet paa parallelt med x-aksen  ( se punkt 2.3 . ) .  2.14 . Saedets udvidede indstillingsomraade  Ved " saedets udvidede indstillingsomraade " forstaas det omraade , hvori saedet af fabrikanten er fremstillet til at kunne indstilles i x-aksens retning ( se punkt 2.3 . ) , udover den normale koerestilling som omhandlet i punkt 2.13 . , og som anvendes , naar saedet omdannes til soveplads , eller for at lette indstigning i bilen .  2.15 . Rudevisker  Ved " rudevisker " forstaas en anordning , der bestaar af udstyr til aftoerring af forrudens udvendige overflade tillige med udstyr og betjeningsorganer til at starte og stoppe viskeren .  2.16 . Viskerfelt  Ved " viskerfelt " forstaas det omraade paa en vaad forrudes udvendige overflade , der bestryges af rudeviskeren .  2.17 . Rudevasker  Ved " rudevasker " forstaas en anordning der bestaar af en beholder , der indeholder en vaeske , og som tilfoerer denne til forrudens udvendige overflade tillige med betjeningsorganer til at starte og stoppe vaskeren ;  2.18 . Rudevaskerens betjeningsorganer  Ved " rudevaskerens betjeningsorganer " forstaas organer eller tilbehoer til start eller stop af rudevaskeren . Start og stop kan vaere sammenkaedet med betjeningen af rudeviskeren eller vaere helt uafhaengig af denne ;  2.19 . Rudevaskerpumpe  Ved " rudevaskerpumpe " forstaas en anordning , der overfoerer vaesken fra beholderen til forruden ;  2.20 . Dyse  Ved " dyse " forstaas en anordning , som er indstillelig med henblik paa at sproejte vaesken mod forruden ;  2.21 . Rudevaskerens funktion  Ved " rudevaskerens funktion " forstaas dennes egnethed til at tilfoere vaeske til det tilsigtede omraade af forruden , uden at vaskerens slanger springer laek eller frakobles , naar denne anvendes normalt .  3 . BEGAERING OM EOEF-TYPEGODKENDELSE  3.1 . Begaering om EOEF-standardtypegodkendelse af en biltype med hensyn til rudeviskere og rudevaskere .  3.1.1 . Begaering om EOEF-standardtypegodkendelse af en biltype med hensyn til forrudevisker og forrudevasker indgives af bilfabrikanten eller af dennes befuldmaegtigede .  3.1.2 . Begaeringen skal ledsages af de nedenfor naevnte dokumenter i tre eksemplarer med foelgende oplysninger :  3.1.2.1 . en beskrivelse af bilen med henvisning til de i punkt 2.2 . anfoerte kendetegn tillige med en maaltegning og enten et fotografi eller en spraengskitse af kabinen . Tal og/eller symboler til identifikationen af bilen skal vaere anfoert ;  3.1.2.2 . tilstraekkeligt detaljerede oplysninger om de primaere referencepunkter til hurtig identifikation og kontrol af placeringen af hvert af dem i forhold til de oevrige og i forhold til R-punktet ;  3.1.2.3 . en teknisk beskrivelse af rudeviskerne og rudevaskerne ledsaget af tilstraekkeligt detaljerede oplysninger .  3.1.2.4 . der indleveres en bil , der er repraesentativt for biltypen , til den tekniske tjeneste , som foretager godkendelsesafproevningen .  3.2 . Begaering om EOEF-typegodkendelse af rudevaskere , der betragtes som en teknisk enhed .  3.2.1 . Begaering om EOEF-typegodkendelse for en type rudevaskere , der betragtes som en teknisk enhed i henhold til artikel 9a i direktiv 70/156/EOEF , indgives af bilfabrikanten eller af fabrikanten af rudevaskeren eller en af disses befuldmaegtigede .  3.2.2 . For hver type rudevaskere vedlaegges ansoegningen :  3.2.2.1 . dokumentation i tre eksemplarer med en teknisk beskrivelse af anordningen ;  3.2.2.2 . 1 proeve af typen . Den kompetente myndighed kan i paakomne tilfaelde kraeve yderligere 1 proeve . Disse proever boer vaere forsynet med ansoegerens fabrikationsmaerke eller handelsbetegnelse samt typeangivelse , og maerker og angivelser skal vaere let laeselige og maa ikke kunne udslettes .  4 . EOEF-TYPEGODKENDELSE   ( 4.1 . )   ( 4.2 . )  4.3 . Et skema i overensstemmelse med modellen :  4.3.1 . som er vist i bilag VI for den i pkt . 3.1 . omhandlede begaering , eller  4.3.2 . i bilag VII for den i pkt . 3.2 . omhandlede begaering , vedlaegges EOEF-typegodkendelsen .   ( 4.4 . )   ( 4.5 . )   ( 4.6 . )   ( 4.7 . )   ( 4.8 . )  5 . FORSKRIFTER  5.1 . Forrudevisker  5.1.1 . Enhver bil skal vaere forsynet med mindst en automatisk rudevisker dvs . en rudevisker , som kan fungere , naar bilens motor er i gang , uden foererens medvirken udover den , der er noedvendig for at starte eller stoppe rudeviskeren .  5.1.2 . Rudeviskeren skal daekke et omraade paa mindst 80 % af synsfeltet " B " som defineret i pkt . 2.3 . i bilag IV .  5.1.2.1 . Herudover skal viskerfeltet daekke mindst 98 % af synsfeltet " A " som defineret i pkt . 2.2 i bilag IV .  5.1.3 . Rudeviskeren skal kunne virke ved mindst to hastigheder .  5.1.3.1 . Den ene skal vaere mindst 45 cykler pr . minut ( viskerbladets bevaegelse frem og tilbage til udgangsstillingen ) .  5.1.3.2 . Den anden skal vaere mindst 10 og hoejst 55 cykler pr . minut .  5.1.3.3 . Forskellen mellem den hoejeste og mindst en af de lavere hastigheder skal vaere mindst 15 cykler pr . minut .  5.1.4 . Viskerhastighederne foreskrevet i pkt . 5.1.3 . skal opnaas som beskrevet i pkt . 6.1.1 . til 6.1.6 . , 6.1.8 . og 6.1.9 .  5.1.5 . For at opfylde kravene i pkt . 5.1.3 . kan periodisk virkende rudeviskere anvendes , forudsat en af hastighederne opfylder kravene i pkt . 5.1.3.1 . , og at en af de andre hastigheder , naar den primaere hastighed er afbrudt , ikke er mindre end 10 cykler pr . minut .  5.1.6 . Naar rudeviskeren standses ved hjaelp af dens betjeningsorgan skal viskerbladene automatisk vende tilbage til deres udgangsstilling .  5.1.7 . Anordningen skal kunne taale blokering i 15 sekunder . Fremgangsmaade og forskrifter for afproevningen er beskrevet i pkt . 6.1.7 .  5.1.8 . Viskerfeltet skal opfylde mindstekravene i pkt . 5.1.2 . , naar viskerne afproeves med en hastighed i overensstemmelse med pkt . 5.1.3.2 . og i overensstemmelse med kravene i pkt . 6.1.10 .  5.1.9 . Den aerodynamiske virkning i forbindelse med forudens stoerrelse og form samt viskerens effektivitet bestemmes efter foelgende forskrifter :  5.1.9.1 . Naar viskeren udsaettes for en relativ vindhastighed paa 80 % af bilens maksimalhastighed , dog ikke over 160 km/t , skal den naar den virker ved hoejeste hastighed , fortsat daekke et felt , der opfylder kravene i pkt . 5.1.2.1 . , med samme effektivitet .  5.1.10 . Viskerarmen skal vaere monteret paa en saadan maade , at denne kan fjernes fra forruden , saaledes at denne kan rengoeres manuelt .  5.1.11 . Viskeren skal vaere i stand til at fungere i to minutter paa en toer forrude med udvendig temperatur paa - 18 * mere aller mindre 3 * C i overensstemmelse med pkt . 6.1.11 .  5.2 . Forrudevasker  5.2.1 . Enhver bil skal vaere udstyret med en forrudevasker , som skal vaere i stand til at modstaa paavirkninger , der opstaar , naar dyserne er tilstoppede , og anordningen er sat i gang i overensstemmelse med fremgangsmaaden foreskrevet i pkt . 6.2.1 og 6.2.2 .  5.2.2 . Rudevaskerens og rudeviskerens funktion maa ikke blive forstyrret af de temperaturpaavirkninger , som er beskrevet i pkt . 6.2.3 . og 6.2.4 .  5.2.3 . Rudevaskeren skal kunnen afgive tilstraekkelig vaeske til at rense 60 % af arealet defineret i punkt 2.2 . i bilag IV i overensstemmelse med punkt 6.2.5 . i dette bilag .  5.2.4 . Vaeskebeholderens rumfang maa ikke vaere mindre end en liter .  6 . FREMGANGSMAADE VED AFPROEVNINGERNE  6.1 . Forrudevisker  6.1.1 . Medmindre andet er forskrevet , gennemfoeres afproevningerne , som er beskrevet nedenfor , under foelgende vilkaar :  6.1.2 . den omgivende temperatur maa ikke vaere under 10 * C og ikke over 40 * C ;  6.1.3 . forruden skal til stadighed vaere vaad ;  6.1.4 . dersom viskeren er elektrisk drevet , skal  6.1.4.1 . akkumulatoren vaere fuldt opladet ,  6.1.4.2 . motoren rotere med 30 % af det omdrejningstal , ved hvilket den udvikler maksimal effekt ,  6.1.4.3 . naerlyset vaere taendt ,  6.1.4.4 . eventuel opvarmnings - og/eller ventilationsanlaeg vaere i gang med maksimalt effektforbrug ,  6.1.4.5 . eventuelle afrimnings - og afdugningsanordninger vaere i gang med maksimalt effektforbrug .  6.1.5 . Viskere , som drives ved trykluft eller vakuum , skal kunne virke med de foreskrevne hastigheder ved ethvert motoromdrejningstal og enhver motorbelastning .  6.1.6 . Rudeviskerens hastighed skal opfylde kravene i punkt 5.1.3 . efter at have vaeret i gang i 20 minutter paa en vaad overflade .  6.1.7 . Kravene i punkt 5.1.7 . er opfyldt , naar viskerarmene fastholdes i lodret stilling i 15 sekunder med betjeningsorganet indstillet paa den maksimale hastighed .  6.1.8 . Forrudens udvendige overflade skal vaere fuldstaendigt affedtet med methylalkohol eller et tilsvarende affedtningsmiddel . Efter toerring paafoeres en ammoniakoploesning paa mindst 3 % og ikke over 10 % . Overfladen toerres igen og gnides derpaa efter med en toer bomuldsklud .  6.1.9 . Forrudens udvendige overflade paafoeres et ensartet lag af afproevningsblandingen ( se bilag V ) , som skal toerre ind .  6.1.10 . For at udmaale viskerfeltet beskrevet i punkt 5.1.2 . og 5.1.2.1 . behandles forrudens udvendige overflade som anfoert i punkt 6.1.8 . og 6.1.9 . eller paa anden tilsvarende maade .  6.1.10.1 . Der udfoeres en aftegning af viskerfeltet , som sammenlignes med en aftegning af det i punkt 5.1.2 . og 5.1.2.1 . omhandlede synsfelt til kontrol af , at kravene er opfyldt .  6.1.11 . Forskrifterne i punkt 5.1.11 . er opfyldt , naar koeretoejet i mindst 4 timer har vaeret anbragt i en omgivende temperatur paa - 18 * C mere aller mindre 3 * C . Betjeningsorganerne indstilles til viskernes maksimale hastighed under de i punkt 6.1.4 . omhandlede vilkaar . Der fastsaettes intet krav med hensyn til viskerfelt .  6.2 . Forrudevasker  Afproevningsforskrifter  6.2.1 . Proevning nr . 1  6.2.1.1 . Rudevaskeren fyldes med vand til dyserne og anbringes i en omgivende temperatur paa 20 * C mere aller mindre 2 * C i mindst 4 timer . Alle dyser skal vaere tilproppet , betjeningsorganet betjenes seks gange paa et minut , og hver arbejdsgang skal vare mindst 3 sekunder . Hvis anordningen drives af foererens muskelkraft , skal den tilfoerte kraft vaere som anfoert i foelgende tabel :  Pumpetype * Tilfoert kraft *  Haand * 11 - 13,5 daN *  Fod * 40 - 44,5 daN *  6.2.1.2 . For elektriske pumper skal proevningsspaendingen vaere mindst lig den nominelle spaending , men maa ikke overstige denne med mere end 2 V .  6.2.1.3 . Vaskerens funktion skal , naar proevningen er afsluttet , opfylde de i punkt 2.21 . fastsatte krav .  6.2.2 . Proevning nr . 2  Rudevaskeren fyldes med vand til dyserne og anbringes i en omgivende temperatur paa - 18 * C mere aller mindre 3 * C i mindst 4 timer . Betjeningsorganet betjenes 6 gange paa et minut , og hver arbejdsgang skal vare mindst 3 sekunder , og der tilfoeres kraft som beskrevet i punkt 6.2.1 . Anordningen anbringes derefter i en omgivende temperatur paa 20 * C mere aller mindre 2 * C , indtil isen er fuldstaendig smeltet . Vaskerens funktion kontrolleres derefter ved at foelge forskrifterne i punkt 6.2.1 .  6.2.3 . Proevning nr . 3 ( lavtemperaturproevning )  6.2.3.1 . Rudevaskeren fyldes med vand til dyserne og anbringes i en omgivende temperatur paa - 18 * C mere aller mindre 3 * C i mindst 4 timer , idet det sikres , at alt vaskerens vand er frosset . Anordningen anbringes derefter i en omgivende temperatur paa 20 * C mere aller mindre 2 * C , indtil isen er fuldstaendig smeltet . Denne nedfrysnings/optoeningsproces gentages seks gange . Herefter kontrolleres vaskerens funktion ved at foelge forskrifterne i punkt 6.2.1 .  6.2.3.2 . Rudevaskeren fyldes til dyserne med en frostsikker vaeske bestaaende af en 50 % oploesning af methanol eller isopropylalkohol i vand , hvis haardhed ikke overstiger 205 g/1000 kg .  6.2.3.2.1 . Anordningen anbringes i en omgivende temperatur paa - 18 * C mere aller mindre 3 * C i mindst 4 timer . Anordningens funktion kontrolleres ved at foelge forskrifterne i punkt 6.2.1 .  6.2.4 . Proevning nr . 4 ( hoejtemperaturproevning )  6.2.4.1 . Rudevaskeren fyldes med vand til dyserne og anbringes i en omgivende temperatur paa 80 * C mere aller mindre 3 * C i mindst 8 timer , og derefter i en omgivende temperatur paa 20 * C mere aller mindre 2 * C . Naar temperaturen er stabil , kontrolleres viskerens funktion ved at foelge forskrifterne i punkt 6.2.1 .  6.2.4.2 . Dersom dele af rudevaskeren er anbragt i motorrummet , fyldes den med vand til dyserne og anbringes i en omgivende temperatur paa 80 * C mere aller mindre 3 * C i mindst 8 timer . Anordningens funktion kontrolleres ved at foelge forskrifterne i punkt 6.2.1 .  6.2.4.3 . Hvis ingen del af rudevaskeren er anbragt i motorrummet , fyldes den med vand til dyserne og anbringes i en omgivende temperatur paa 60 * C mere aller mindre 3 * C i mindst 8 timer . Anordningens funktion kontrolleres ved at foelge forskrifterne i punkt 6.2.1 .  6.2.5 . Proevning nr . 5 ( effektivitetsproevning af vaskeren foreskrevet i punkt 5.2.3 . )  6.2.5.1 . Rudevaskeren fyldes med vand til dyserne . Med standset bil og uden stoerre vindpaavirkning rettes vaskerens dyse eller dyser mod det tilsigtede omraade paa forrudens udvendige overflade . Hvis anordningen drives af foererens muskelkraft , maa den anvendte kraft ikke overstige den i punkt 6.2.1.1 . omhandlede . Hvis anordningen drives af en elektrisk pumpe , anvendes forskrifterne i punkt 6.1.4 . ved denne proevning .  6.2.5.2 . Forrudens udvendige overflade skal vaere behandlet som foreskrevet i punkt 6.1.8 . og 6.1.9 .  6.2.5.3 . Herefter saettes rudevaskeren i gang som angivet af fabrikanten , saaledes at viskeren udfoerer 10 automatiske cykler med hoejeste hastighed , og stoerrelsen af det rensede synsfelt udmaales , som beskrevet i punkt 2.2 . i bilag IV .  6.3 . Hele afproevningen af en rudevasker , som angivet i pkt . 6.2.1 . til 6.2.4 . , udfoeres enten paa en og samme rudevasker monteret i en bil , som er repraesentativ for den type , der skal godkendes , eller paa en og samme tilsvarende rudevasker , som ikke er monteret i en bil , for hvilken der er indgivet begaering om EOEF-typegodkendelse som en teknisk enhed .   ( 7 . )   ( 8 . )   ( 9 . )   ( 10 . )   ( 11 . )   ( 12 . )  BILAG II  FREMGANGSMAADE TIL BESTEMMELSE AF H-PUNKTET OG RYGLAENETS FAKTISKE HAELDNINGSVINKEL SAMT TIL KONTROL AF R - OG H-PUNKTERNES INDBYRDES POSITION OG AF FORHOLDET MELLEM RYGLAENETS KONSTRUKTIVT BESTEMTE OG FAKTISKE HAELDNINGSVINKEL  Bilag III til Raadets direktiv 77/649/EOEF af 27 . september 1977 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning vedroerende foererens synsfelt i motordrevne koeretoejer ( 1 ) finder anvendelse .  ( 1 ) EFT nr . L 267 af 19 . 10 . 1977 , s . 1 .  BILAG III  FREMGANGSMAADE TIL BESTEMMELSE AF DET STOERRELSESMAESSIGE FORHOLD MELLEM BILENS PRIMAERE REFERENCEPUNKTER OG DET TREDIMENSIONALE REFERENCESYSTEM  1 . FORHOLDET MELLEM REFERENCESYSTEMET OG BILENS PRIMAERE REFERENCEPUNKTER  Naar data for indvendige og udvendige maal paa en bil , der er fremstillet til godkendelse i overensstemmelse med dette direktiv skal kontrolleres , er det , for at de saerlige punkter , der fremgaar af fabrikantens tegninger , kan findes paa den til godkendelse indleverede bil , som er bygget efter disse tegninger , noedvendigt noejagtigt at fastsaette forholdet mellem koordinaterne i det tredimensionale referencesystem givet i punkt 2.3 i bilag I , og som er blevet fastlagt i den indledende konstruktionsfase , og positionen for de i punkt 2.4 i bilag I givne primaere referencepunkter .  2 . FREMGANGSMAADE TIL BESTEMMELSE AF FORHOLDET MELLEM REFERENCESYSTEMET OG REFERENCEPUNKTERNE  Til brug ved bestemmelse af dette forhold afmaerkes et referenceplan paa jorden med x - og y-akser , der er forsynet med maalangivelser . I figur 3 i tillaegget til dette bilag er vist den metode , der skal benyttes til dette formaal . Referenceplanet udgoer en fast , jaevn og vandret flade , hvorpaa bilen staar , og hvor der solidt er fastgjort to maaleskalaer , der er inddelt i millimeter , og som har en laengde paa mindst 8 meter for x-aksens vedkommende og 4 meter for y-aksens . De skal vaere vinkelret paa hinanden som vist i figur 3 i tillaegget til dette bilag . Aksernes skaeringspunkt er " nulpunktet ved jord " .  3 . KONTROL AF NOEJAGTIGHED  For at tage hensyn til ujaevnheder i referenceplanet eller afproevningsfladen , er det noedvendigt at maale afvigelserne i forhold til nulpunktet ved jord , hver 250 mm langs x - og y-maaleskalaerne og at registrere maaleresultaterne , saaledes at de noedvendige korrektioner kan foretages under kontrollen af bilen .  4 . NOEJAGTIG OPSTILLING TIL AFPROEVNING  For at tage mindre afvigelser i ophaengingshoejde osv . i betragtning er det noedvendigt , at have et middel til foer maalingerne foretages , at bringe referencepunkterne paa plads svarende til de koordinater , der blev fastlagt under konstruktionsfasen . Yderligere maa der kunne foretages mindre forskydninger af bilen i side - og/eller laengderetning , saaledes at den kan blive placeret korrekt i forhold til referenceplanerne .  5 . RESULTATER  Naar bilen er anbragt korrekt i forhold til referencesystemet og i den under konstruktionsfasen bestemte position , er det let at bestemme placeringen af de punkter , der er noedvendige for undersoegelsen af udsynet fremefter .  Ved denne undersoegelse kan der benyttes teodolitter , lyskilder , afskaermningsanordninger eller enhver anden anordning , der kan paavises at give tilsvarende resultater .  JFR . EFT TEGNING  BILAG IV  FREMGANGSMAADE TIL BESTEMMELSE AF SYNSFELTET GENNEM FORRUDEN I BILER AF KLASSE M1 I FORHOLD TIL V-PUNKTERNE  1 . V-PUNKTERNES POSITION  1.1 . Tabel I og II angiver V-punkternes position i forhold til R-punktet , saadan som den fremgaar af deres x - , y - og z-koordinater i det tredimensionale referencesystem .  1.2 . Tabel I angiver de grundlaeggende koordinater for en konstruktivt bestemt haeldningsvinkel for ryglaenet paa 25 * . Koordinaternes positivretning er angivet i figur 1 i bilag III .  TABEL I  V-Punkt * x * y * z *  V1 * 68 mm * - 5 mm * 665 mm *  V2 * 68 mm * - 5 mm * 589 mm *  1.3 . Korrektion af ryglaenets konstruktivt bestemte haeldningsvinkel , saafremt den afviger fra 25 * .  1.3.1 . Tabel II angiver de yderligere korrektioner , der skal foretages af x - og z-koordinaterne for hvert V-punkt , naar den konstruktivt bestemte haeldningsvinkel ikke er 25 * . Koordinaternes positivretning er vist i bilag III , figur 1 .  TABEL II  Ryglaenets haeldningsvinkel ( grader ) * Vandrette koordinater Dx * Lodrette koordinater Dz *  5 * - 186 mm * 28 mm *  6 * - 177 mm * 27 mm *  7 * - 167 mm * 27 mm *  8 * - 157 mm * 27 mm *  9 * - 147 mm * 26 mm *  10 * - 137 mm * 25 mm *  11 * - 128 mm * 24 mm *  12 * - 118 mm * 23 mm *  13 * - 109 mm * 22 mm *  14 * - 99 mm * 21 mm *  15 * - 90 mm * 20 mm *  16 * - 81 mm * 18 mm *  17 * - 72 mm * 17 mm *  18 * - 62 mm * 15 mm *  19 * - 53 mm * 13 mm *  20 * - 44 mm * 11 mm 21 * - 35 mm * 9 mm *  22 * - 26 mm * 7 mm *  Ryglaenets haeldningsvinkel ( grader ) * Vandrette koordinater Dx * Lodrette koordinater Dz *  23 * - 18 mm * 5 mm *  24 * - 9 mm * 3 mm *  25 * 0 mm * 0 mm *  26 * 9 mm * - 3 mm *  27 * 17 mm * - 5 mm *  28 * 26 mm * - 8 mm *  29 * 34 mm * - 11 mm *  30 * 43 mm * - 14 mm *  31 * 51 mm * - 18 mm *  32 * 59 mm * - 21 mm *  33 * 67 mm * - 24 mm *  34 * 76 mm * - 28 mm *  35 * 84 mm * - 32 mm *  36 * 92 mm * - 35 mm *  37 * 100 mm * - 39 mm *  38 * 108 mm * - 43 mm *  39 * 115 mm * - 48 mm *  40 * 123 mm * - 52 mm *  2 . SYNSFELT  2.1 . To synsfelter bestemmes ud fra V-punkterne .  2.2 . Synsfelt " A " er det omraade , der er begraenset af foelgende fire planer , som udgaar fra V-punkterne i fremadrettet retning og skaerer forrudens udvendige overflade ( se figur 1 i tillaegget ) :   - et lodret plan gennem V1 og V2 afvigende 13 * til venstre for X-aksen ,   - et plan parallelt med Y-aksen gennem V1 og stigende 3 * fra X-aksen ,   - et plan parallelt med Y-aksen gennem V2 og faldende 1 * fra X-aksen ,   - et lodret plan gennem V1 og V2 afvigende 20 * til hoejre for X-aksen .  2.3 . Synsfeltet " B " er det areal paa forrudens udvendige overflade , der ligger mere end 25 mm fra det gennemsigtige areals udvendige kanter , og som er begraenset af foelgende fire planer , hvor disse skaerer den udvendige overflade ( se figur 2 i tillaegget ) ;   - et plan gennem V1 parallelt med Y-aksen og stigende 7 * fra X-aksen ,   - et plan gennem V2 parallelt med Y-aksen og faldende 5 * fra X-aksen ,   - et lodret plan gaaende gennem V1 og V2 i en vinkel med X-aksen paa 17 * ,   - et plan symmetrisk med det foregaaende om bilens laengdesymmetriplan .  JFR . EFT TEGNING  JFR . EFT TEGNING  BILAG V  BLANDING TIL AFPROEVNING AF RUDEVISKER OG RUDEVASKER  Den blanding , der er henvist til i punkt 6.1.9 i bilag I , bestaar af 92,5 masseprocent vand ( med haarhed mindre end 205 g/1000 kg konstateret efter fordampning ) , 5 masseprocent maettet saltoploesning i vand ( natriumklorid ) og 2,5 masseprocent stoev , sammensat som angivet i tabel I og II nedenfor .  TABEL I  Analyse af proevningsstoev  Bestanddel * Vaegtprocent *  SiO2 * 67 - 69 *  Fe2O3 * 3 - 5 *  Al2O3 * 15 - 17 *  CaO * 2 - 4 *  MgO * 0,5 - 1,5 *  Alkalier * 3 - 5 *  Askestoffer * 2 - 3 *  TABEL II  Maengdemaessig fordeling af kornstoerrelser  Kornstoerrelse ( i um ) * Fordeling af kornstoerrelserne ( i % ) *  0 - 5 * 12 mere aller mindre 2 *  5 - 10 * 12 mere aller mindre 3 *  10 - 20 * 14 mere aller mindre 3 *  20 - 40 * 23 mere aller mindre 3 *  40 - 80 * 30 mere aller mindre 3 *  80 - 200 * 9 mere aller mindre 3 *  BILAG VI  MODEL   ( Stoerste format : A 4 ( 210 gange 297 mm ) )  Myndighedens navn  BILAG TIL EOEF-STANDARDTYPEGODKENDELSES-SKEMA FOR EN BILTYPE MED HENSYN TIL FORRUDEVISKERE OG FORRUDEVASKERE   ( Artikel 4 , stk . 2 , og artikel 10 i Raadets direktiv 70/156/EOEF af 6 . februar 1970 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne biler og paahaengskoeretoejer dertil )  EOEF-standardtypegodkendelse nr . ...  1 . Bilens fabriks - eller varemaerke ...  2 . Biltype ...  3 . Fabrikantens navn og adresse ...  4 . Den befuldmaegtigedes navn og adresse ( eventuelt ) ...  5 . Kort beskrivelse af bilen ...  6 . Rudeviskerens og rudevaskerens saerlige kendetegn ...  7 . Oplysninger til identifikation af referencepunkt R's position for foerersaedet i forhold til de primaere referencepunkter ...  8 . De primaere referencepunkters afmaerkning , placering og indbyrdes position ...  9 . Dato for bilens fremstilling til godkendelse ...  10 . Teknisk tjeneste som varetager godkendelsesproevningerne ...  11 . Afproevningsrapportens dato ...  12 . Afproevningsrapportens nummer ...  13 . Typegodkendelse vedroerende forrudeviskere/forrudevaskere meddeles/afslaas (*)  14 . Sted ...  15 . Dato ...  16 . Underskrift ...  17 . Vedlagt foelger dokumenter , der er forsynet med det ovenfor angivne godkendelsesnummer :  ... maaleskitser  ... spraengskitse eller fotografi af kabinen .  18 . Eventuelt ...  (*) Det ikke gaeldende overstreges .  BILAG VII  MODEL   ( Stoerste format : A 4 ( 210 gange 297 mm ) )  Myndighedens navn  EOEF-TYPEGODKENDELSES-SKEMA FOR EN ANORDNING , DER BETRAGTES SOM EN TEKNISK ENHED   ( Artikel 9a i Raadets direktiv 70/156/EOEF af 6 . februar 1970 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne biler og paahaengskoeretoejer dertil )  Teknisk enhed : Forrudevaskertype  EOEF-typegodkendelses-nummer for en teknisk enhed ...  1 . Anordningens maerke eller handelsbetegnelse ...  2 . Anordningstype ...  3 . Fabrikantens navn og adresse ...  4 . Den befuldmaegtigedes navn og adresse ( evt . ) ...  5 . Beskrivelse af anordningens kendetegn ...  6 . Eventuelle elektriske pumper : nominel spaending for pumpens motor ...  7 . Eventuelle begraensninger i brugen og eventuelle monteringsforskrifter ...  8 . Dato for forrudevaskerens fremstilling for meddelelse af EOEF-typegodkendelsen for en teknisk enhed ...  9 . Teknisk tjeneste , der har udfoert afproevningen for udstedelse af EOEF-godkendelsen for en teknisk enhed ...  10 . Afproevningsrapportens dato ...  11 . Afproevningsrapportens nummer ...  12 . EOEF-typegodkendelse for en forrudevaskertype som en teknisk enhed er meddelt/afslaaet (*)  13 . Sted ...  14 . Dato ...  15 . Underskrift ...  16 . Foelgende dokumenter , der er forsynet med det ovenfor anfoerte EOEF-godkendelsesnummer for en teknisk enhed , vedlaegges denne formular :  ... ( udfyldes om noedvendigt )  17 . Bemaerkninger ( eventuelt ) ...  (*) Det ikke oenskede bedes overstreget .